title: 1999/154/EG: Kommissionens beslut av den 27 maj 1998 i ett förfarande enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (Ärende nr IV/M.1027 Deutsche Telekom/BetaResearch) (delgivet med nr K(1998) 1441) Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Germany
dominant position
economic concentration
merger control
pay television
shareholding

text: 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/31 KOMMISSIONENS BESLUT av den 27 maj 1998 i ett förfarande enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (Ärende nr IV/M. 1027 Deutsche Telekom/BetaResearch) (delgivet med nr K(1998) 1441) Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (1999/154/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT wicklung und Vermarktung digitaler Infrastruktu- ren mbH (nedan kallat BetaResearch) genom för- värv av aktier. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, (2) med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 57. 2a i detta, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentra- tioner (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/ 97 (2), särskilt artikel 8. 3 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 29 ja- nuari 1998 om att inleda ett förfarande i detta ärende, efter att ha givit de berörda företagen tillfälle att yttra sig om kommissionens invändningar, med beaktande av yttrandet från Rådgivande kommitte´n för koncentrationer (3), och av följande skäl: (1) Kommissionen mottog den 8 december 1997 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (ne- dan kallad koncentrationsförordningen) genom vil- ken företagen Deutsche Telekom AG (nedan kallat Telekom), CLT-UFA SA (nedan kallat CLT-UFA) och BetaTechnik GmbH (nedan kallat BetaTech- nik) på det sätt som avses i artikel 3. 1 b i koncen- trationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget BetaResearch Gesellschaft für Ent- (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1, rättelse i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 57, 27. 2. 1999. Kommissionen beslutade den 23 december 1997 att skjuta upp genomförandet av den anmälda koncentrationen enligt artiklarna 7. 2 och 18. 2 i koncentrationsförordningen till dess kommissionen fattar ett slutligt beslut. (3) Genom en skrivelse av den 22 december 1997 underrättades kommissionen av Tyskland enligt artikel 9. 2 i koncentrationsförordningen om att denna koncentration och koncentrationen Bertel- smann/Kirch/Premiere hotar att skapa eller för- stärka en sådan dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen påtagligt skulle hämmas på sex marknader i Tyskland, vilka var och en utgör en avgränsad geografisk marknad enligt artikel 9. 7 i koncentrationsförordningen. (4) Kommissionen beslutade den 29 januari 1998 att enligt artikel 6. 1 c i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet inleda ett förfarande i detta ärende. (5) Rådgivande kommitte´n diskuterade utkastet till detta beslut den 6 maj och den 25 maj 1998. I. PARTERNA (6) Telekom är Tysklands offentliga företag för tele- kommunikationstjänster. Telekom är antingen di- rekt eller via sina dotterbolag verksamt inom alla områden för telekommunikationstjänster. Företaget äger och driver nästan hela det tyska tv-kabelnätet på nätnivå 3. (7) (8) (9) L 53/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 CLT-UFA är ett samriskföretag mellan Bertels- mann AG (nedan kallat Bertelsmann) och Audio- fina SA till vilket moderbolagen har överfört sin europeiska tv-verksamhet, däribland också andelen i företaget Premiere Medien GmbH & Co. KG (nedan kallat Premiere). BetaTechnik tillhör företagsgruppen Kirch (nedan kallat Kirch) och är framför allt verksamt inom filmbranschens så kallade efterproduktion, t. ex. dubbning. Kirch är Tysklands största leverantör av biograffilmer och underhållningsprogram för TV och är verksamt inom den privata TV-branschen. (11) Telekom har anslutit sig till uppgörelsen mellan Kirch och Bertelsmann i fråga om införandet av Beta-krypterings- och dekodertekniken (Beta- teknik) som används i d-box-dekodern. Med hjälp av denna teknik kommer Telekom att skapa en teknisk plattform för den digitala spridningen av betal-TV-program via sitt kabelnät. Telekom kom- mer dessutom att tillhandahålla tekniska tjänster för programöverföringen. Telekom har för avsikt att genom den anmälda transaktionen skaffa sig de rättigheter till Beta-tekniken som företaget behö- ver. Transaktionen ingår i komplexa överenskom- melser i form av kontrakt dels mellan CLT-UFA och Kirch, dels mellan CLT-UFA, Kirch och Tele- kom. II. TRANSAKTIONEN III. KONCENTRATIONEN BetaResearch, än så länge ett helägt dotterbolag till Kirch, är innehavare av exklusiva och icke tidsbe- gränsade licenser för Beta-krypteringstekniken för kryptering av program på grundval av d-box- dekodern. Dessa licenser har beviljats för Tysk- land, Österrike och den tyskspråkiga delen av Schweiz. Licensgivare för denna teknik för villko- rad tillgång (tillgångsteknik) är DigCo BV, i vilket Kirch och Irdeto BV, som hör till den sydafrikan- ska MIH-gruppen, äger 50 % av aktierna. BetaRe- searchs verksamhet omfattar utvecklingen av deko- derprogramvara och företaget har som uppgift att vidareutveckla krypteringsprogramvara och opera- tivsystem för d-box-tekniken. Företaget kommer att bevilja licenser för denna teknik åt tillhandahål- lare av betal-TV, leverantörer av tekniska tjänster för digital-TV och dekodertillverkare. BetaResearch kommer dessutom att själv tillverka moduler för villkorad tillgång och smarta kort och leverera dessa till d-box-tillverkarna. Dessutom övertar BetaResearch uppdrags- och projektutveckling för tredje part och har redan fått uppdrag av Stinnes och MediaGate (Thyssen Telecom). (10) Till en början kommer CLT-UFA att förvärva en andel på 50 % i BetaResearch respektive i BetaDi- gital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH (nedan kallat BetaDigital), som också är ett helägt dotterbolag till Kirch. Dessa koncentrationer är ett led i den planerade omstruktureringen av Premiere, ett tyskt programföretag för betal-TV, som skall byggas ut till en program- och försäljningsplatt- form för digital betal-TV med hjälp av den d- box-teknik som av Kirch ställs till Premieres förfo- gande. Denna transaktion är föremål för förfaran- det IV/M. 933-Bertelsmann/Kirch/Premiere. (12) Tillsammans med CLT-UFA och Kirch kommer Telekom att ha gemensam kontroll över BetaRese- arch på det sätt som avses i artikel 3. 1 b i koncen- trationsförordningen. Enligt den överenskommelse om omstrukturering av BetaResearch (nedan kallad omstruktureringsöverenskommelsen) som träffats mellan CLT-UFA, Kirch och Telekom skall det krävas enhälliga beslut av bolagsstämman i viktiga affärspolitiska beslut, såsom [. ] (4). (13) BetaResearch kommer att varaktigt tekniska fylla en autonom ekonomisk enhets samtliga funktioner och dess bildande kommer inte att medföra sam- ordning av Telekoms, CLT-UFA:s och Kirchs kon- kurrensbeteende. BetaResearch kommer inte att bevilja endast sådana företag licenser för d-box- tekniken som vill tillhandahålla digitala TV-tjän- ster, såsom Telekom och BetaDigital, utan rikta sig även till programföretag som själva vill stå för de tjänsterna. BetaResearch nödvändiga kommer dessutom att bevilja licenser åt intresse- rade dekodertillverkare och att leverera moduler för villkorad tillgång till dessa företag. Dessutom kommer BetaResearch att utveckla dekoderpro- gramvara även för tredje part. Det kan därför antas att BetaResearch vid sidan om affärsförbin- delserna med de företag som grundat BetaResearch och som är förbundna med det kommer att göra affärer med tredje part i avsevärd omfattning och därmed kommer att skaffa sig eget tillträde på marknaden. BetaResearch måste därför anses vara ett fullt funktionsdugligt företag. Eftersom endast CLT-UFA genom Bertelsmanns andel i Seca SA är verksamt inom krypteringstekniken för betal-TV, (4) Den här utgåvan av beslutet har utformats så att konfiden- tiella uppgifter inte skall röjas. 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/33 finns det ingen risk för samordning av konkurrens- beteendet mellan Telekom, CLT-UFA och Kirch. IV. GEMENSKAPSDIMENSION (14) Företagen Telekom, Bertelsmann och Kirch har en sammanlagd omsättning i hela världen som översti- ger 5 miljarder ecu. Vart och ett av företagen har en omsättning i gemenskapen som helhet som överstiger 250 miljoner ecu. Endast Kirch och Telekom uppnår mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning i gemenskapen som hel- het inom en och samma medlemsstat, nämligen Tyskland. Den anmälda transaktionen har därför en gemenskapsdimension, men utgör inte ett sam- arbetsärende enligt EES-avtalet. V. BEDÖMNING ENLIGT ARTIKEL 2 I KONCENTRATIONSFÖRORDNINGEN (15) Den planerade koncentrationen inverkar framför allt på marknaderna för — tekniska betal-TV-tjänster, — kabelnät. krypterade datan med information om betal-TV- abonnentens behörighet och programsignalen. Sys- temet omfattar dessutom så kallade smarta kort som ställs till TV-tittarens förfogande och som kan dekryptera de krypterade behörighetsuppgifterna och mata in dem i dekodern. (18) Denna infrastruktur medför olika betal-TV-tjän- ster. I huvudsak handlar det om tjänster i samband med villkorad tillgång samt om försäljningen av dekodrar och smarta kort. För tekniska betal- TV-tjänster krävs särskilda tekniska lösningar beroende på om de digitala programsignalerna sänds via satellit eller kabel. Vid satellitsändning bearbetas programsignalen och skickas sedan från sändarstationen till respektive satellittransponder, varifrån den sänds och direkt kan tas emot av varje satellit-TV-hushåll med hjälp av en dekoder för satellitmottagning. Vid kabelsändning sänds där- emot de bearbetade programsignalerna från satel- littranspondern först till en kabelinmatningspunkt, där de anpassas till kabelnätsöverföring och sedan matas in i kabelnätet. Trots att satellit- respektive kabelsändning kräver olika slags överföringstekni- ker måste inte marknaden för tekniska betal-TV- tjänster nödvändigtvis på motsvarande sätt delas upp i två fristående delmarknader. För både satel- lit- och kabelsändning krävs nämligen samma tekniska tjänster för att driva betal-TV. Frågan kan dock lämnas obesvarad, eftersom den saknar bety- delse för resultatet av den konkurrensmässiga bedömningen. A. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER 2) Kabelnät 1) Tekniska betal-TV-tjänster (16) För betal-TV krävs en särskild teknisk infrastruk- tur som gör det möjligt att kryptera programsigna- lerna och att dekryptera dem för den behöriga tittaren. Dekrypteringen sker med hjälp av en dekoder som installeras i varje hushåll med betal- TV-abonnemang. Dekodern för mottagning av digital betal-TV dekrypterar inte bara de krypte- rade signalerna i systemet för villkorad tillgång utan konverterar dem också för att analoga TV- Apparater skall kunna ta emot digitala TV-signa- ler. För kabel-TV respektive satellit-TV används olika slags dekodrar. (17) Vid sidan om dekoderbasen krävs ett system för villkorad tillgång för att driva betal-TV. Detta system används för att sammanföra programsigna- ler och behörighetsinformation, för att kryptera denna information och för att överföra både den (19) Television kan sändas på markfrekvenser, via satel- lit eller via kabelnät. I sitt beslut i ärendet MSG- Media Service (5) (nedan kallat MSG-ärendet) utgick kommissionen från separata marknader för kabel-TV-nät, satellit-TV och markbunden sänd- ning. Enligt kommissionens slutsatser i det ärendet finns det avsevärda skillnader mellan de tre sänd- ningsmöjligheterna vad gäller de tekniska förutsätt- ningarna och finansieringen. (20) Åtminstone i Tyskland är TV-sändning via kabel ur programföretagens synvinkel inte utbytbar mot (5) EGT L 364, 31. 12. 1994, s. 1, skäl 39 ff. L 53/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 sändning via satellit. Detta gäller inte minst på grund av att det är mycket stor skillnad på den tekniska räckvidden för de båda sändningsfor- merna. Medan sammanlagt 18,5 miljoner tyska hushåll är anslutna till kabelnätet, kan endast 7 till 9 miljoner hushåll ta emot satellit-TV. Om ett programföretag bara använder satellit-/direktmot- tagning (nedan kallat DTH) för att sända sina TV-program, skulle två tredjedelar av de hushåll som tar emot TV-sändningar på annat sätt än bara via markfrekvenser inte kunna se dessa program. Detta gäller framför allt hushåll i stora bostad- skomplex som i regel inte kan nås via DTH, eftersom det enligt hyreskontrakten för de boende där normalt finns begränsningar för användningen av parabolantenner. ligger siffran (21) Dessutom orsakar de båda utsändningsformerna mycket olika kostnader för programföretagen räk- nat per TV-hushåll. Kostnaden för analog satellit- sändning uppgår till [5—25] (4) miljoner tyska mark per transponder. Räknar man med 7 miljoner satellit-TV-hushåll, innebär detta [1—2] (4) tyska mark per hushåll. Utgår man från 9 miljoner satel- fortfarande på lit-TV-hushåll, [0,50—2] (4) tyska mark. Kostnaden för sändning via kabelnätet ligger enligt uppgift från företaget o. tel. o. comunications GmbH & Co. på ca 10 000 mark per analog kanal med 500 000 anslutna hushåll, vilket betyder en kostnad på 0,02 mark i månaden eller 0,24 mark om året per anslutet hushåll. Eftersom transponderkostnaderna vid ka- belsändning är fördelade på ca 26 miljoner hushåll (18,5 miljoner kabel-TV-hushåll och 7 till 9 miljo- ner satellit-TV-hushåll) uppgår här kostnaden per hushåll till 0,38 mark om året. Den totala kostna- den per kabel-TV-hushåll uppgår således till 0,62 mark om året. När det gäller de tyska TV-hushål- len är det därför för det programföretag mycket billigare att sända via kabelnätet. Åtminstone vad gäller Tyskland föreligger det därför starka skäl för att fortfarande betrakta driften av kabelnät som en separat relevant produktmarknad. B. RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADER 1) Tekniska betal-TV-tjänster (23) Tekniska betal-TV-tjänster hänger nära ihop med betal-TV-utbudet. Kommissionen utgick i sitt beslut i MSG-ärendet (6) från en till Tyskland begränsad relevant geografisk marknad, påpekade dock att marknaden för MSG:s tjänster troligtvis kommer att utvidgas till andra tyska språkområden i samma utsträckning som tyska programföretag för digital betal-TV lyckades få abonnenter även där. Utgår man från en samlad marknad för satel- lit- och kabel-TV, torde marknaden för tekniska betal-TV-tjänster i föreliggande ärende omfatta hela det tyska språkområdet. Såvitt tekniska betal- TV-tjänster avseende kabel-TV utgör en separat marknad, vore dock den relevanta geografiska marknaden begränsad till Tyskland. Eftersom den konkurrensmässiga bedömningen inte påverkas av om man utgår från en enhetlig marknad för satel- lit- och kabel-TV eller ej, kan dock frågan om den relevanta geografiska marknaden i det avseendet lämnas obesvarad. 2) Kabelnät (24) För kabel-TV-marknadens struktur gäller i de flesta medlemsstater olika geografiska, försäljnings- strategiska och rättsliga marknadsvillkor (7). I MSG-ärendet (8) kom kommissionen i sitt beslut fram till att det måste anses föreligga en nationell tysk marknad för kabel-TV-nät, inte minst på grund av att Telekom då hade ett lagstadgat mono- pol för att lägga och driva offentliga kabelnät. Även om nätmonopolet numera har upphävts och privata kabelnätoperatörer åtminstone på nätnivå 4 nu är verksamma i större utsträckning, har Telekom fortfarande en dominerande ställning eftersom företaget äger nästan alla tyska kabel- TV-nät på nätnivå 3. Därför skiljer sig konkurrens- situationen i Tyskland fortfarande avsevärt från den i andra länder. Kommissionen utgår i detta hänseende från att den geografiskt relevanta mark- naden för kabelnät i föreliggande fall är begränsad till Tyskland. Det gäller även om den relevanta produktmarknaden skulle omfatta både kabelnät och satellitdirektmottagning. (22) När allt kommer omkring kan dock frågan lämnas obesvarad. Även om man skulle utgå från en enhetlig marknad för kabel- och satellit-TV, skulle nämligen den konkurrensmässiga bedömningen av den ifrågavarande koncentrationen inte påverkas. (6) Skäl 5254, (se hänvisning i fotnot 5). (7) Se ärendet Nordic Satellite Distribution, EGT L 53, 2. 3. 1996, s. 20, skäl 73. (8) Skäl 54, (se hänvisning i fotnot 5). 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/35 C. KONCENTRATIONENS FÖLJDER 1) Tekniska betal-TV-tjänster a) Telekom som enda tillhandahållare av tek- niska tjänster för betal-TV-sändningar via ka- belnäten (25) Telekom väntas genom koncentrationen bli den enda tillhandahållaren av kabelnätstjänster avse- ende system för villkorad tillgång. Som följd av den parallella koncentrationen Bertelsmann/Kirch/ Premiere kommer BetaDigital att varaktigt få en ställning som enda tillhandahållare av tekniska tjänster i samband med satellit-TV. (26) Sammanlagt 18,5 miljoner hushåll och därmed mer än hälften av alla TV-hushåll i Tyskland är anslutna till kabelnätet. Däremot är endast 7 till 9 miljoner hushåll i Tyskland anslutna till satellit- TV. På grund av den historiskt betingade struktu- ren på kabel-TV-nätet måste man i Tyskland skilja mellan olika nätnivåer. När det gäller kabel-TV- utbudet är framför allt nätnivåerna 3 och 4 av betydelse. Nätnivå 3 bildas av distributionsnätet från kabelinmatningspunkten till fastighetsgränsen. Nätnivå 4 består däremot av nätinfrastrukturen mellan fastighetsgränsen och TV-hushållens vägg- uttag. I Tyskland drivs nätnivå 3 nästan uteslu- tande av Telekom. För 16,5 miljoner hushåll med kabelanslutning leds kabelsignalerna på nätnivå 3 fram genom ett Telekomnät. Telekom är dessutom den ojämförligt största operatören när det gäller fastighetsnät. För 6 miljoner hushåll driver nämli- gen Telekom även kabelnätet på nätnivå 4. På nätnivå 3 försörjs 2 miljoner hushåll genom privata kabelnät, medan 12,5 miljoner hushåll är anslutna till de kabelnät på nätnivå 4 som tillhandahålls av privata kabelnätoperatörer. Ungefär 2 miljoner hushåll är anslutna till den största privata kabelnätoperatören, 1,2 respektive 0,9 miljoner hushåll till den näst respektive tredje största. Alla övriga privata kabelnätoperatörer försörjer färre än 0,25 miljoner hushåll. De privata kabelnätoperatö- rernas nät är spridda över hela Tyskland. Av siffrorna framgår att kabelnäten till övervägande del tillhör Telekom. (27) Telekom kommer till en början att vara den enda tillhandahållaren av tekniska tjänster för digital signalöverföring i kabelnäten. CLT-UFA, Kirch och Telekom har i omstruktureringsöverenskommelsen enats om att Telekom i samband med tekniska tjänster för sändningen av digitala TV-program i de egna kabelnäten uteslutande skall använda Beta- tekniken som används i d-box-dekodern. CLT- UFA, Kirch och Telekom har i den överenskom- melsen och i ”uppgörelsen om en öppen kabel- plattform för digital-TV” dessutom fastställt att Telekom skall ges exklusiva nyttjanderättigheter till Beta-tekniken, i den mån de måste beviljas för kabelnäten. Undantag från denna exklusivitet görs endast för andra tillhandahållare av program. Redan genom detta är det uteslutet att andra kabelnätoperatörer av BetaResearch kan erhålla licens för Beta-tekniken och därmed konkurrera med Telekom. b) Den dominerande ställningens varaktighet (28) Under den närmaste tiden kommer Telekom att förbli den enda tillhandahållaren av tekniska tjän- ster för betal-TV-sändingar via kabelnäten i Tysk- land och kommer även på detta område att få en varaktigt dominerande ställning. Denna slutsats bygger på följande överväganden. i) Premiere kommer att varaktigt vara den enda programplattformen i Tyskland (29) För att kunna sända betal-TV är det ännu viktigare att få tillgång till programrättigheter än i samband med gratis-TV. Endast vissa innehåll kan nämligen förmå konsumenten att skaffa ett abonnemang eller att köpa enstaka betal-TV-program. Den hit- tills vunna erfarenheten av betal-TV i Europa visar att ett betal-TV-programurval blir tillräckligt lock- ande endast om man kombinerar premiumrättighe- ter för premiärvisningen av de stora Hollywood- filmstudiornas produktioner och för stora sport- evenemang. Detta gäller särskilt i Tyskland, där varje hushåll kan ta emot över 30 kanaler gratis- TV, till skillnad från hushållen i till exempel Frankrike eller Storbritannien. Hur viktiga premi- umfilmerna och sportprogrammen är för betal- TV-verksamheten framgår också av de program- kostnader som beräknats i Premieres affärsplan. Enligt planen utgörs 1998 ca [50—80] (4) % alla (ca licenskostnader [20—50] (4) %) (över [10—40] (4) %). program- premiumfilmer sporträttigheter alternativ av och En L 53/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 plattform kan därför tas fram endast av ett företag som har tillgång till högkvalitativt s. k. premiumin- nehåll och därmed kan erbjuda ett framgångsrikt betal-TV-programurval. (30) Det råder dock brist på programresurser, eftersom TV-rättigheterna för premiuminnehåll principiellt beviljas på grundval av exklusiva kontrakt med lång löptid. När det gäller det tyska språkområdet innehar CLT-UFA och Kirch [. ] (4) betal-TV- rättigheter till premiumfilmer enligt produktionsav- tal med de stora filmbolagen i Hollywood. De innehar dessutom [. ] (4) sporträttigheter. Efter- som CLT-UFA och Kirch kommer att överföra sina betal-TV-rättigheter på Premiere, kommer Premiere efter företagssammanslagningen till en början att vara det enda programföretaget med tillgång till sådana innehåll som krävs för att driva en premi- umkanal. Under den tid som de befintliga kontrak- ten löper kommer inget annat företag att få till- gång till Premieres programresurser. Potentiella konkurrenter kommer därför inte heller att kunna skapa en alternativ programplattform för det tyska språkområdet. De skulle i bästa fall med hjälp av enstaka program kunna erövra särskilda betal- TV-nischer, men vore i så fall hänvisade till Pre- mieres program- och försäljningsplattform. (31) Det är inte heller troligt att denna situation ändras när de nuvarande kontrakten om betal-TV-rättig- heterna löper ut. Visserligen skulle europeiska och utomeuropeiska programföretag, framförallt betal- TV-företag i andra medlemsstater, som BSkyB eller Canal+, samt de stora filmbolagen i Hollywood själva kunna uppträda som potentiella tillhanda- hållare av betal-TV i Tyskland och inom det tyska språkområdet. För att skapa en alternativ pro- gramplattform räcker det dock inte med att bara ingå enstaka produktionsavtal. De produktionsav- tal som ingåtts av Kirch och CLT-UFA har olika löptider som sträcker sig från [1—10] (4) år. Poten- tiella konkurrenter skulle därför under flera år behöva köpa rättigheter som nu ingår i flera olika produktionsavtal för att kunna erbjuda ett attrak- tivt betal-TV-programurval. (32) Med tanke på den marknadsställning som Premiere kommer att ha etablerat fram till dess torde det vara svårt för eventuella konkurrenter att i någon större omfattning skaffa sig attraktiva betal-TV- rättigheter. En avgörande faktor för att lyckas köpa TV-rättigheter är nämligen att man har till- räckligt många TV-tittare i form av en väletablerad abonnentstam, eftersom de som innehar rättighe- terna till innehållen normalt är intresserade av att dessa får en stor spridning. Detta gäller för premi- umfilmer och i synnerhet för sportevenemang. Till detta kommer att priserna för betal-TV-rättigheter vanligtvis beräknas på grund av antalet abonnen- ter, samtidigt som ett visst antal abonnenter måste garanteras. Detta gäller åtminstone i samband med produktionsavtal med filmbolag. På grund av den stora abonnentstam som Premiere kan väntas få under de kommande åren följer å ena sidan att man kommer att kunna sälja rättigheter till Pre- miere till ett mycket högre pris än till en nykom- ling på marknaden. Å andra sidan skulle ingåendet av ett produktionsavtal innebära en större eko- nomisk risk för en nykomling, eftersom denne skulle vara tvungen att garantera ett visst minimi- antal abonnenter, utan att veta om det kommer att vara möjligt att uppnå det garanterade antalet. På grund av dessa fördelar, som Premiere skulle ha gentemot alla potentiella konkurrenter i samband med avtal om premiuminnehåll, är det inte troligt att en tredje part skulle kunna få tillräckligt stor tillgång till premiuminnehåll. ii) Koncentrationen innebär att d-box-tekniken i praktiken blir digital standard inom det tyska språkområdet (33) För att kunna sända betal-TV krävs en speciell teknisk infrastruktur. Denna kan uprättas antingen av betal-TV-operatören eller av tredje part, främst kabelnätoperatörer. På grund av de tyska kabelnä- tens struktur kan de privata kabelnätoperatörerna inte själva skapa den tekniska infrastrukturen för sändningen av betal-TV. Deras kabelområden är för små för att rättfärdiga kostnaderna i samband med nödvändiga investeringar i ett eget system för villkorad tillgång och i en alternativ dekoderbas för betal-TV. Dessutom kontrollerar de privata kabel- nätoperatörerna endast vissa delar av de nät på nivåerna 3 och 4 som berörs av kabel-TV:s sprid- ning. Nätnivå 3 omfattar den del av nätet som ligger mellan kabelinmatningspunkten, där den digitala programsignalen tas emot och matas in i kabelnäten, och respektive fastighetsgräns. På nät- nivå 3 är nästan alla nät Telekomnät, varför de privata kabelnätoperatörerna på denna nivå är beroende av Telekoms förarbeten. De privata kabelnätoperatörerna måste därför under alla omständigheter samarbeta med Telekom, om de vill skapa en alternativ teknisk infrastruktur för 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/37 sändningen av betal-TV. En nödvändig förutsätt- ning för detta är att de privata kabelnätoperatörer- nas kabelområden integreras med det övriga nätet med hjälp av sammankopplingsnät på nätnivå 3. med under alla omständigheter vara tvungna att via Telekom också använda Beta-tekniken och d- box-dekodern. (34) Efter företagssammanslagningen kommer Premiere att sända digital-TV på grundval av d-box-tekni- ken och d-box-dekodern. Telekom kommer att tillhandahålla tekniska betal-TV-tjänster på kabel- området på grundval av Beta-tekniken och d-box- dekodern. Därmed har de företag som vart och ett för sig hade haft goda förutsättningar att skapa en egen infrastruktur för digital-TV och att tillhanda- hålla motsvarande tjänster enats om Beta-tekniken som används i d-box-dekodern. Man kan därför utgå från att det i det tyska språkområdet inom överskådlig tid inte kommer att finnas någon alter- nativ teknisk plattform för digital-TV. iii) Premieres ställning som enda programplatt- form och d-box-tekniken som bas för inmat- ningen i kabelnäten genom Telekom hindrar varaktigt införandet av andra tekniska lös- ningar (35) Det skulle krävas mycket stora investeringar för att upprätta en alternativ teknisk infrastruktur för sändningen av betal-TV. Potentiella konkurrenter skulle kunna tänka sig göra sådana investeringar endast om de såg motsvarande chanser till att tränga in på marknaden. En förutsättning för detta vore att ytterligare ett betal-TV-företag kunde eta- blera sig i Tyskland. Detta företag skulle antingen kunna skapa en egen teknisk plattform på grund- val av en alternativ tillgångsteknik eller ge tredje företag möjlighet att upprätta en teknisk infra- struktur. Som redan visats är det dock inte troligt att ytterligare ett betal-TV-företag kommer att få tillträde till marknaden med tanke på Premieres etablerade ställning vad avser abonnentstam och framför allt programresurser. iv) Alla potentiella tillhandahållare av system för villkorad tillgång kommer att vara beroende av BetaResearchs licenspolitik (37) BetaResearch är licensgivare för det system för villkorad tillgång som används i d-boxen. Av säkerhetsskäl har man enligt uppgift från parterna utvecklat ett slutet (företagsspecifikt) system för villkorad tillgång. Även andra betal-TV-företag med erfarenhet av betal-TV-marknaden, såsom Canal+ och BSkyB, föredrar det slutna, företags- specifika systemet, eftersom det bättre skyddar säkerheten för dataöverföringen. Enligt standarden för digital videosändning (DVB) finns det två möj- ligheter för att undvika att en betal-TV-abonnent med olika system för villkorad tillgång måste använda flera dekodrar, nämligen Smulcrypt och gemensamt gränssnitt. (38) Med hjälp av ett gemensamt gränssnitt kan man använda de mest varierande systemen för villkorad tillgång i en och samma dekoder, vilket gör det möjligt för alla utomstående betal-TV-företag och tillhandahållare av tjänster att utnyttja den villko- rade tillgången via den befintliga dekoderbasen. I motsats till Simulcryptmetoden är det inte nödvän- digt att med det företag som installerat dekoderba- sen sluta ett Simulcryptavtal om hur det utomstå- ende företagets system för villkorad tillgång skall kopplas ihop med det företagsspecifika systemet i dekodern. Vid företagsspecifika system för villko- rad tillgång är det av avgörande betydelse att tillgången till systemet säkerställs utan diskriminer- ing. Förutsättning för detta är enligt kommissio- nens uppfattning att licensgivaren för dekoderte- kniken kan fatta sina affärsbeslut utan at påverkas av något programföretag. Denna förutsättning uppfylls inte i föreliggande ärende, eftersom Beta- Research i huvudsak kontrolleras av företag som handlar i eget intresse i egenskap av programföre- tag. (36) Dessutom skulle en alternativ tillgångs- och deko- derteknik hur som helst endast kunna etableras i samband med satellit-TV. CLT-UFA, Kirch och Telekom har nämligen i omstruktureringsöverens- kommelsen enats om att Telekom i samband med tekniska tjänster för sändningen av digitala TV- program i de egna kabelnäten uteslutande skall använda Beta-tekniken som används i d-box-deko- dern. Alla potentiella betal-TV-företag och alla andra potentiella tillhandahållare av tjänster för villkorad tillgång till Telekoms kabelnät skulle där- (39) Det är uteslutet att en alternativ dekoderbas skulle kunna installeras i Tyskland, när alla befintliga och potentiella företag för digital betal-TV och Tele- kom som tillhandahållare av tekniska kabeltjänster väl har bestämt sig för att använda Beta-tekniken och d-box-dekodern. Varje annan potentiell till- handahållare av tjänster för villkorad tillgång vore tvungen att också använda d-box-dekodern. D- boxen arbetar enligt ett företagsspecifikt krypte- L 53/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 ringssystem som utvecklats av BetaResearch. Potentiella tillhandahållare av tekniska betal-TV- tjänster är därför hänvisade till att BetaResearch beviljar dem en licens för Beta-tekniken. Detta gäller både för satellit- och kabel-TV. BetaResearch torde dock inte ha något ekonomiskt intresse av att utsätta BetaDigital eller Telekom, som tillsam- mans med andra företag kontrollerar BetaRese- arch, för konkurrens på marknaden för tekniska betal-TV-tjänster när det gäller villkorad tillgång. BetaResearch skulle därför genom sin licenspolitik kunna hindra andra tillhandahållare av tjänster från att tränga in på marknaden. BetaResearchs Beta-teknik, eftersom denna teknik är tänkt som digital standard. Som sagts ovan får det dock antas att BetaResearch inte torde ha något ekonomiskt intresse av att utsätta Telekom, som tillsammans med andra företag kontrollerar BetaResearch, för konkurrens på marknaden för tekniska betal-TV-tjänster när det gäller villkorad tillgång. Beta-Research skulle därför genom sin licenspolitik kunna hindra andra tillhandahållare av tjänster från att tränga in på marknaden. v) Med de tyska kabelnätens nuvarande struktur skulle privata kabelnätoperatörer inte kunna tillhandahålla tekniska betal-TV-tjänster i de egna näten (40) Parterna gör gällande att privata kabelnätoperatö- rere i sina nät skulle kunna upprätta och driva en teknisk plattform och därmed konkurrera med Telekom. Kommissionen delar inte denna upfatt- ning. Den typiska situationen är att privata kabel- nätoperatörer förfogar över små kabelområden på nätnivå 4 som ofta inte hänger ihop (fastighetsnät och lokala sammankopplingsnät) och som försörjs via Telekoms basnät på nätnivå 3 (ett s. k. back- bone-nät). Vid programsändningar är de privata kabelnätoperatörerna därför beroende av Telekoms förarbeten på nätnivå 3. Det gäller också för till- handahållandet av tekniska betal-TV-tjänster. I Telekoms kabelnät tas de signaler som sänds av programföretagen emot centralt av Telekoms sän- darstation i Usingen, där de bearbetas och sprids till Telekomnätets kabelinmatningspunkter. En nödvändig förutsättning för att de privata kabelnä- toperatörerna skall kunna tillhandahålla tekniska betal-TV-tjänster är därför att deras kabelområden integreras med Telekoms nät på nätnivå 3 med hjälp av sammankopplingsnät. Att själv inrätta kabelinmatningspunkter är normalt inget alternativ för en privat kabelnätoperatör vars verksamhet endast omfattar nätnivå 4. På grund av att näten är så splittrade skulle det nämligen krävas ekono- miskt ej genomförbara investeringar. (41) Möjligheten för privata kabelnätoperatörer att i de egna näten tillhandahålla tekniska betal-TV-tjän- ster är därför endast teoretisk. För att göra detta vore de dessutom tvungna att förvärva en licens för vi) Inte heller mot bakgrund av Telekoms neutra- liserande inverkan på BetaResearch kan kon- centrationen bedömas positivt (42) Telekom har gjort gällande att det genom sitt delägarskap i BetaResearch skulle kunna utöva en neutraliserande inverkan på företagets konkurrens- beteende. BetaResearch skulle utan Telekoms del- ägarskap uteslutande kontrolleras av betal-TV- företagen CLT-UFA och Kirch. Som motargument kan anföras att CLT-UFA och Kirch tillsammans äger så mycket som två tredjedelar av aktierna i BetaResearch och att Telekom dessutom knappast kan påverka satellit-TV-området. I den mån Tele- kom genom särskilda rättigheter kan påverka vidareutvecklingen av d-boxen för kabel-TV, torde Telekom vara intresserat av att göra detta på ett sätt som bevarar dess ställning som enda operatör av den tekniska plattformen för kabel-TV. Samma sak gäller för BetaResearchs licenspolitik. (43) Telekoms påstående om att dess andelsförvärv skulle kunna få positiv konkurrenseffekt förutsät- ter dessutom att kommissionen godkänner den sammanslagning av Bertelsmanns och Kirchs verk- samhet avseende digital-TV som är föremål för ärendet Bertelsmann/Kirch/Premiere. Tillsammans med detta beslut har kommissionen dock fastställt att även den parallellt planerade koncentrationen Bertelsmann/Kirch/Premiere är oförenlig med den gemensamma marknaden. Därmed avvisas också CLT-UFA:s plan på att som första steg förvärva 50 % av aktierna i BetaResearch, vilket omfattas av anmälen i ärendet Bertelsmann/Kirch/Premiere. Om kommissionen skulle godkänna den förelig- gande koncentrationen, som skulle ge CLT-UFA, Kirch och Telekom gemensam kontroll över Beta- Research, vore följden att CLT-UFA i alla fall kunde förvärva gemensam kontroll över BetaRese- arch. 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/39 Resultatet av den föreliggande koncentrationen vore därför att de två enda betal-TV-företagen tillsammans skulle kontrollera både dekodertekni- ken och systemet för villkorad tillgång. En positiv konkurrenseffekt av koncentrationen kan det där- för inte vara tal om. tittare. Exemplet med DF1 kan anföras som belägg för detta. Fram till november 1997 gick program- met inte ut via Telekoms kabelnät, vilket allmänt anses vara ett av skälen till att DF1:s abonnem- angssiffror inte alls motsvarade förväntningarna. c) Resultat (44) Av ovanstående skäl är det troligt att den plane- rade koncentrationen har som följd att Telekom varaktigt får en dominerande ställning på den tyska marknaden för tekniska betal-TV-tjänster för kabel-TV. Eventuellt måste man utgå från att tekniska tjänster för kabel- och satellit-TV bildar en enhetlig marknad. I förening med den parallella koncentrationen Bertelsmann/Kirch/Premiere skulle den föreliggande koncentrationen i så fall leda till att det skapas ett duopol som skulle behärska denna samlade marknad inom det tyska språkom- rådet. Med tanke på antalet TV-tittare är nämligen Tyskland den klart viktigaste delen av denna region. Varken Telekom eller BetaDigital kommer att utsättas för någon nämnvärd konkurrens på denna marknad. På grund av den gemensamma tekniken och den bolagsrättsliga kopplingen via BetaResearch är det inte heller troligt att det kom- mer att uppstå något konkurrensförhållande mel- lan Telekom och BetaDigital. 2) Marknaden för kabelnät a) Telekoms dominerande ställning på markna- den för kabelnät (45) I skäl 26 redogörs närmare för att de nät på nätnivå 3 och 4 som berörs av kabel-TV till över- vägande del utgörs av Telekomnät. Det måste därför antas att Telekom fortfarande har en domi- nerande marknadsställning, även om nätmonopolet numera har upphävts och även privata kabelnät- operatörer åtminstone på nätnivå 4 nu är verk- samma i större utsträckning. (46) Även om man i framtiden måste utgå från en enhetlig marknad för kabelnät och satellitdirekt- mottagning, skulle Telekom ha en dominerande ställning. Det anges ovan att 18,5 miljoner hushåll är anslutna till kabelnätet i Tyskland. Telekom kontrollerar 16,5 miljoner av dessa anslutningar på nätnivå 3. Däremot kan bara 7 till 9 miljoner hushåll ta emot TV direkt via satellit. För en framgångsrik TV-verksamhet i Tyskland är därför varje programföretag hänvisat till att dess program blir inmatade i Telekoms kabelnät, eftersom det är enda möjligheten till att nå tillräckligt många TV- (47) Den 24 november 1997 beslutade Telekoms sty- relse att skilja hela kabelverksamheten inklusive distributionsnäten från övriga Telekom och att överföra dem till en rättsligt fristående enhet. Omstruktureringsbeslutet syftar bland annat till att överföra Telekoms nät till ett eller flera bolag med andra partner. Ett slutligt beslut om hur man skall gå till väga skall ännu fattas och sättas i verket från och med början av 1999. Det framgår ännu inte klart hur omstruktureringen skall genomföras i detalj och vilka tidsramar som skall gälla. Framför allt är det oklart om och när utomstående företag kan bli delägare i Telekoms kabelnät. b) Förstärkande av Telekoms dominerande mark- nadsställning (48) På grund av sammanslagningen mellan Telekom och BetaResearch kommer Telekoms dominerande ställning på marknaden för kabel-TV att stärkas på de privata kabelnätoperatörernas bekostnad. (49) De kabelnätoperatörer som tillfrågats av kommis- sionen har nästan undantagslöst förklarat att de avser att använda sina kabelnät för så många nya tjänster som möjligt. Härvid rör det sig framför allt om digital-TV, tillgång till Internet samt multi- medie- och telekommunikationstjänster, taltelefoni inbegripet. Av kommissionens undersökningar framgår att genomförandet av dessa planer äventy- ras av koncentrationen. (50) För den upprustning av den tekniska infrastruktu- ren som behövs för att kunna utnyttja kabelnäten för de nämnda tjänsterna krävs stora investeringar. Bara på nätnivå 4 räknas det med investeringar på mellan 150 och 250 mark per hushåll. Dessutom är det för de privata kabelnätoperatörerna inte meningsfullt att bygga ut nätnivå 4, om inte nät- nivå 3 rustas upp på motsvarande sätt. Telekom har hittills inte visat någon vilja att genomföra en sådan upprustning. Om de privata kabelnätopera- törerna vill öka avkastningen från sina kabelnät genom att erbjuda nya tjäsnter, måste de i framti- den utöka sin verksamhet till nätnivå 3 och där L 53/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 konkurrera med Telekom. Enligt lag får de numera göra detta, men det förutsätter återigen stora inves- teringar. (51) Det kapital som krävs för de nämnda investering- arna måste de privata kabelnätoperatörerna i för- sta hand ta från sin huvudverksamhet, dvs. TV- verksamheten. En förutsättning för detta är dock att de kan ta del i digital-TV:s värdekedja. Vad gäller den tekniska plattformen för digital betal-TV är detta uteslutet redan på grund av att Telekom kommer att vara den enda operatören av system för villkorad tillgång till kabelnätet. Eftersom Beta- tekniken enligt planen skall införas som digital standard, vore de privata kabelnätoperatörerna tvungna att av BetaRersearch förvärva en motsva- rande licens för denna teknik. BetaResearch torde dock inte ha något ekonomiskt intresse av att utsätta Telekom, som tillsammans med andra före- tag kontrollerar BetaResearch, för konkurrens när det gäller villkorad tillgång till kabeltjänster. Ännu större betydelse har dock omständigheten att de privata kabelnätoperatörerna genom den försälj- ningsstruktur som koncentrationen syftar till skulle fråntas möjligheten att sälja betal-TV. Vid före- tagssammanslagningen avseende digital betal-TV har nämligen Telekom, liksom redan i samband med analog betal-TV, beslutat sig för den transpa- renta sändningsmodellen. Det betyder att Telekom har avstått från möjligheten att själv sälja Premie- res digitala TV-program, vilket innebär att privata kabelnätoperatörer inte kommer att vara i stånd att införa någon marknadsmodell, där de gentemot konsumenten agerar som tillhandahållare av digital betal-TV. Så som kabelnäten ser ut i dag hade detta varit möjligt redan nu genom samarbete med Telekom, om inte Telekom hade inskränkt sig till att i stort sett bara erbjuda transportfunktioner för digital betal-TV. De privata kabelnätoperatörerna skulle vidare själva kunna sälja betal-TV, förutsatt att de utökar sin verksamhet till att omfatta nät- nivå 3. En försäljning genom kabelnätoperatörerna vore också möjlig, om Telekom genomför sina omstruktureringsplaner på det sätt som beskrivs ovan och om därefter de avskilda kabelnäten drivs av egna bolag med privata kabelnätoperatörer som delägare. På grund av att Telekom har bestämt sig för en transportmodell är dock alla dessa möjlighe- ter uteslutna. (52) De privata kabelnätoperatörerna har ingen möjlig- het att utöka sin verksamhet till nätnivå 3, främst på grund av att de vid transparent sändning inte kan finansiera de nödvändiga investeringarna. Eftersom Telekom bestämt sig för denna modell har de privata kabelnätoperatörerna ingen chans att genomdriva en helt egen försäljningsmodell i konkurrens med Premiere. Eftersom Telekom kon- trollerar större delen av nätnivå 3, kan Premiere vägra att sälja de privata kabelnätoperatörernas program utan att behöva befara nämnvärda förlus- ter. Att de privata kabelnätoperatörerna teoretiskt sett skulle kunna förhindra överföringen på nät- nivå 4 betyder inte att de verkligen har något att sätta emot. Gentemot sina kunder skulle de privata operatörerna på sikt inte kunna rättfärdiga en bortfiltrering av Premieres program, vilket gäller desto mer, ju större betydelse digital betal-TV får i framtiden. (53) Av allt detta följer att de privata kabelnätoperatö- rerna på grund av Telekoms beslut om en trans- portmodell inte kan finansiera en utvidgning av verksamheten och att de därför troligtvis inte heller kommer att genomföra den. Därmed försvinner dock den potentiella konkurrensen från privata operatörer på nätnivå 3 och Telekoms marknads- ställning säkras och förstärks. Likaså kommer den upprustning av kabelnäten som krävs för nya tjän- ster och därmed dessa tjänsters införande att hind- ras under överskådlig tid. Följden blir dessutom att de privata operatörernas konkurrensmöjligheter på nätnivå 4 begränsas ytterligare och att Telekoms dominerande ställning förstärks även på denna marknad. c) Resultat (54) Slutsatsen är att Telekoms förvärv av aktier i BetaResearch och de avtal som därvid ingåtts mel- lan Telekom och Bertelsmann respektive Kirch troligtvis kommer att leda till att de privata kabel- nätoperatörernas konkurrensmöjligheter påtagligt hämmas och att den potentiella konkurrensen på nätnivå 3 försvinner. Genom koncentrationen fast- ställs inom det tyska kabelnätet dessutom en för- säljningsstruktur som gör det osannolikt att privata kabelnätoperatörer skulle vara beredda eller ha möjlighet att ta del i Telekoms kabelnät efter det att Telekoms kabelverksamhet överförts till egna bolag. Koncentrationen är därför ägnad att varak- tigt förstärka Telekoms dominerande ställning vad gäller Tysklands kabelnät. 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/41 VI. ÅTAGANDEN SOM PARTERNA FÖRESLAGIT standardiserat gränssnitt, så snart DVB har antagit ett sådant. Betaresearch kommer dessutom att överta alla kommande DVB-standarder. 1. Åtaganden (55) Genom skrivelser av den 28 april och den 4 maj 1998 har parterna föreslagit ett antal åtaganden som skall undanröja tvivlen angående de planerade koncentrationenna Bertelsmann/Kirch/Premiere och Deutsche Telekom/BetaResearch. Följande punkter i förslaget till åtaganden gäller den nu aktuella planerade koncentration: (60) BetaResearch kommer att bevilja tillverkningslicen- ser till alla intresserade tillverkare på standardise- rade villkor och låta en skiljedomstol pröva ären- det i händelse av en tvist om villkoren. För att dekodrarna skall kunna släppas ut på marknaden krävs det att BetaResearch utför ett tekniskt kon- trolltest (Technical Verification Test) på dem. Ett sådant tillverkningscertifikat kan meddelas efter två till tre år via oberoende tredje parter. a) Kabelnätoperatörer (56) Parterna i koncentrationen är beredda att samar- beta med kabeloperatörerna vad försäljningen beträffar. Förutom värvning av nya kunder innefat- tar detta också information och hjälp med försälj- ningen. Kundrelationerna förblir dock hos Pre- miere. Kabeloperatörerna får ekonomisk kompen- sation för sina insatser. b) BetaResearch (57) Telekom kommer att utse ett tekniskt expertråd, som står öppet för alla företag med verksamhet inom digital-TV. Expertrådets rekommendationer genomförs enligt bestämmelserna i den redan befintliga överenskommelsen mellan Bertelsmann, Kirch, Telekom, ARD och ZDF. BetaResearchs delägare är dessutom beredda att släppa in utom- stående företag via ett holdingbolag med upp till 25 % av aktiekapitalet. Detta åtföljs dock inte av någon vetorätt. Bertelsmann, Kirch och Telekom behåller sin nuvarande vetorätt. Parterna framhä- ver återigen Kirchs ledande roll framför allt när det gäller att utse företagets ledning. (58) Alla som själva vill ha, eller vill tillhandahålla tredje part, krypteringstjänster kommer omedelbart att på begäran beviljas en CA-licens (licens för villkorad tillgång) av Betaresearch med stöd av ett allmänt tillgängligt standardavtal. Om enighet om villkoren, framför allt om licensavgifterna, inte nås, skall en skiljedomstol fatta det slutliga beslutet om huruvida villkoren är skäliga. (59) BetaResearch åtar sig att till slutet av 1998 öppna d-box-nätets API-gränssnitt (egenutvecklat API) och att låta en skiljedomstol pröva fallet i händelse av en tvist om licenstilldelningen. Vidare åtar sig BetaResearch att komplettera sitt eget API med ett 2. Bedömning a) Kabelnätopratörer (61) Parterna har endast erbjudit ett försäljningssamar- bete med kabeloperatörerna. Enligt detta samar- bete är det uteslutet för kabeloperatörerna att själva marknadsföra Premiere och därmed bygga upp egna kundrelationer samt sammanföra och omfördela program. För att kabeloperatörerna skall kunna bygga upp en alternativ programplatt- form skulle det dock, oavsett ett samarbete med Telekom med beaktande av den nuvarande nät- strukturen, åtminstone krävas att dessa operatörer själva skulle kunna köpa de enskilda programpake- ten inom Premieres utbud, framför allt premiumfil- mer och sportkanaler, och sammanföra dem med kanaler som tillhandahålls av tredje part och erbjuda dem åt sina kabelkunder. b) BetaResearch (62) När Telekom erbjuder sig att utse ett råd bestående av tekniska experter innebär det endast att det befintliga expertrådet med ARD och ZDF öppnas för utomstående företag. Enligt överenskommelsen med ARD och ZDF skall expertrådet visserligen ge råd i frågor som gäller den tekniska utvecklingen, men det kan inte framtvinga att dess rekommenda- tioner genomförs. (63) Parternas förslag om att utomstående skall kunna delta i Betaresearch skulle kunna medföra en viss öppenhet vid beslut om den kommande tekniska utvecklingen. Eftersom deltagandet dock skall vara begränsat till 25 % och holdingbolaget inte beviljas någon vetorätt, behåller Bertelsmann och Kirch i egenskap av betal-TV-tillhandahållare med domi- L 53/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 nerande ställning och Telekom i egenskap av kabelnätoperatör med dominerande ställning ge- mensamt kontrollen över BetaResearch och därmed över den tekniska utvecklingen. 3. Ytterligare åtaganden (66) Den 13 maj 1998 kompletterade och utvidgade parterna sina tidigare förslag på följande punkter: (64) Införandet av en CA-licens och ett skiljeförfarande för att bilägga tvister om villkoren, framför allt licensavgifternas storlek, kan visserligen i viss mån bidra till att utomstående företag behandlas lika vid licenstilldelningen. Åtagandet ändrar dock inte det faktum att Bertelsmann, Kirch och Telekom kommer att kontrollera utvecklingen av den teknik för vilken licenserna beviljas. BetaResearchs åta- gande att fram till slutet av 1998 öppna d-box- nätet och att vid tvister om licenstilldelningen låta en skiljedomstol pröva fallet samt att komplettera sitt eget API med DVB:s standardiserade gränssnitt, så snart ett sådant finns, handlar i huvudsak om en konsolidering av det som parterna angett som sitt syfte. BetaResearchs åtagande att bevilja alla intres- serade dekodertillverkare tillverkarlicenser på stan- dardiserade villkor och att vid tvister om villkoren låta en skiljedomstol pröva ärendet kan visserligen bidra till konkurrens vid dekodertillverkning. Åta- gandet ändrar emellertid inte det faktum att Bertelsmann och Kirch i egenskap av dominerande tillhandahållare av betal-TV och Telekom som dominerande kabelnätoperatör kontrollerar utveck- lingen av dekodertekniken. c) Sammanfattande bedömning (65) Med de föreslagna åtagandena skapar parterna visserligen en viss öppenhet samt säkerställer i viss mån tillgången till d-box-tekniken. Parterna är dock inte beredda att avstå från den exklusiva kontrollen över denna teknik, framför allt inte från vidareutvecklingen av denna. Vad betal-TV beträf- far kan de föreslagna åtagandena inte skapa någon realistisk möjlighet för att en alternativ program- och försäljningsplattform uppstår. Samtidigt gör avsaknaden av möjligheter att skapa en alternativ programplattform åtagandena ännu värdelösare på det tekniska området, åtminstone vad gäller tilldel- ningen av licenser för villkorad tillgång, eftersom det utan en andra programplattform inte heller kan förväntas uppstå någon alternativ teknisk platt- form. a) Kabelnätoperatörer (67) Utöver det redan erbjudna försäljningssamarbetet kommer Premiere att under vissa förutsättningar låta kabelnätoperatörer marknadsföra företagets program och i viss mån bygga upp egna kundrela- tioner. Detta gäller i princip inte företag som tillhandahåller program för gratis-TV, betal-TV och beställ-TV. Det rör sig inte om exklusiv för- säljning, dvs. Premiere och kabelnätoperatörerna marknadsför Premiere i konkurrens med varandra. I princip handhar var och en av dem de abonnen- ter som den själv värvat. Premiere måsyte emeller- tid för sitt kundregister ha tillgång till uppgifterna om de kunder som kabelnätoperatörerna värvat, för att kunan förse dessa kunder med tilläggsutbud och tilläggstjänster (t. ex. beställ-TV) samt allmän kundinformation. Kabelnätoperatörerna får inte marknadsföra Premieres beställ-TV-utbud. (68) De paket kabelnätoperatörerna erbjuder måste ha samma sammansättning som de har hos Premiere. Det är inte tillåtet att ändra sammansättningen av de enskilda paketen och inte heller av Premieres övergripande paketstruktur. Kabelnätoperatörerna kan emellertid utvidga Premieres paket med egna tillägg. Dessutom kan kabelnätoperatörerna mark- nadsföra programpaket och enstaka program från utomstående företag. Eftersom Premiere avstår från en koppling mellan baspaket och premiumpaket har kabelnätoperatörernas kunder möjlighet att utöver Premieres paketkombinationer även abon- nera på kabelnätoperatörernas egna baspaket. Kunderna måste emellertid kunna abonnera på Premieres program oberoende av om de samtidigt abonnerar på ett sådant baspaket. Det pris kabel- nätoperatörerna betalar för Premieres paket kom- mer att fastställas som Premieres pris vid försälj- ning på kabelmarknaden, med avdrag för de bespa- ringar Premiere gör genom att in handha mark- nadsföringen. Kabelnätoperatörerna måste liksom Premiere hyra ut d-box-dekodrar och använda Nokias dekodrar till dess att kvoten (1 miljon dekodrar) är förbrukad. (69) Kabelnätoperatörerna får inte missbruka sin frihet att planera utnyttjandet av kabelkapaciteten genom 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/43 att begränsa marknadsföringen av Premieres pro- gram, dvs. de måsta åta sig att marknadsföra Premieres programurval i sin helhet. I annat fall föreligger ingen skyldighet för Premiere att ställa sina program till förfogande. Vid kapacitetsbrist skall Premiere och kabelnätoperatörerna antingen följa anvisningarna från delstaternas mediemyndig- heter (Landesmedienanstalten) eller enas om ett annat objektivt sätt att fördela kapaciteten. b) Kabelnät (70) Telekom lämnade dessutom den 20 maj 1998 in en förklaring i vilken man åtog sig att ställa två digitala kanaler på hyperbandet till förfogande för ett eventuellt utomstående programföretag, dock längst till och med den 31 december 1999. Tele- kom kunde även tänka sig att tillsammans med nätoperatörer på nätnivå 4 utvidga kabelkapacite- ten på band IV, dock endast i de fall då en refinansiering är möjlig för kabeloperatörerna (nät- nivåerna 3 och 4). c) BetaResearch (71) Vad gäller erbjudandet att låta utomstående före- tag bli delägare i BetaResearch via ett holdingbolag (se skäl 57), skall samtliga delägare, dvs. Bertels- mann, Kirch, Telekom och holdingbolaget ha lika rättigheter. Vid omröstningar fastställs majoriteten på det sätt lagen föreskriver (inga särskilda regler om beslutsförhet). De särskilda rättigheter som hittills beviljats enskilda delägare kommer att upp- hävas. 4. Bedömning a) Kabelnätoperatörer (72) De ytterligare åtaganden som parterna föreslagit kan inte skapa förutsättningar för en alternativ program- och försäljningsplattform och en alterna- tiv teknisk plattform för kabel-TV. Parterna påpe- kar själva i sitt följebrev att det på den tyska marknaden för närvarande inte finns några lämp- liga partner med vilka det skulle gå att på ett lönsamt sätt realisera dessa försäljningsformer, eller att dessa i varje fall hittills inte har visat något som helst intresse av att genomföra de investe- ringar som krävs för att bygga upp den nödvän- diga infrastrukturen. Det är riktigt att det med hänsyn till kabelnätens nuvarande struktur inte är möjligt för de privata kabelnätoperatörerna att bygga upp en program- och försäljningsplattform och en egen teknisk plattform. (73) I skäl 26 anges att de privata kabelnätoperatörerna huvudsakligen är verksamma på nätnivå 4 (fastig- hetsnät, kabelområden). På nätnivå 3 (distribu- tionsnätet från kabelinmatningspunkten till fastig- hetsgränsen) tillhör nästan alla nät Telekom. De privata kabelnätoperatörerna är därför för närva- rande oftast beroende av Telekoms förarbeten på nätnivå 3. Utan tillgång till nätnivå 3 kan de pri- vata kabeloperatörerna emellertid inte skapa en alternativ programplattform. På grund av att drif- ten av kabel-tv-nät är så fragmenterad i Tyskland och att Telekom har en ställning som den i stort sett enda tillhandahållaren av sammankopplingsnät på nätnivå 3, kan de privata kabelnätoperatörerna för närvarande inte erbjuda en alternativ program- plattform i konkurrens med Premiere. (74) Telekom har i detta ärende inte visat någon bered- skap att samarbeta med de privata kabelnätopera- törerna i syfte att skapa en alternativ kabelplatt- form eller att åtminstone låta dem använda nät- nivå 3. På en förfrågan om hur problemet med uppdelningen i nätnivåerna 3 och 4 skulle övervin- nas, förklarade Telekom visserligen den 22 maj 1998 att när det gäller anlitandet av Telekoms tjänster för den digitala kabelplattformen och en digitalförsäljningsplattform skulle separata avtal kunna slutas mellan Telekom och dem som önskar anlita tjänsterna (programföretag, nätoperatörer på nätnivå 4). Om nätoperatörerna på nätnivå 4 så önskade, skulle den tekniska och driftsmässiga uppdelningen i nätnivåerna 3 och 4 även kunna åtgärdas genom en sammanslagning av de tjänster som erbjuds av nätoperatörer på nätnivåerna 3 och 4. Dessa förklaringar är emellertid så vaga och allmänna att de inte kan utgöra grund för förvänt- ningar om att uppdelningen i nätnivåerna 3 och 4 kommer att upphöra till förmån för en program- och försäljningsplattform för nätoperatörer på nät- nivå 4. När det gäller förslaget om att kombinera de tjänster som utförs av nätoperatörer på nätnivå- erna 3 och 4 har det i synnerhet inte visats vilka tjänster Telekom respektive nätoperatörerna på nätnivå 4 kan erbjuda och hur det med hänsyn till tekniska och ekonomiska aspekter över huvud taget är möjligt att kombinera tjänster som erbjuds av nätoperatörer på nätnivå 3 respektive 4. Ingen- ting nämns om huruvida nätoperatörer på nät- nivå 4 kommer att få egen tillgång till nätnivå 3 och huruvida, vilket är viktigt, de också kommer att kunna ha system för villkorad tillgång och hur detta kan genomföras rent tekniskt. På grundval av Telekoms förklaringar måste man därför fortfa- rande utgå ifrån att det endast kommer att vara Telekom som erbjuder de nödvändiga tekniska tjänsterna och att nätoperatörerna på nätnivå 4 vad detta beträffar kommer att vara beroende av Telekom. Därmed är det också uteslutet att en alternativ teknisk plattform kommer att skapas, L 53/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 1999 eftersom Telekom kommer att vara den enda ope- ratören av system för villkorad tillgång till kabel- nätet. Med stor sannolikhet skulle det därför endast vara möjligt att övervinna uppdelningen i nätnivåerna 3 och 4 efter en omstrukturering och privatisering av Telekoms kabelnät, som skulle innebära att ägandet och driften övergick till regio- nala företag i vilka privata kabelnätoperatörer skulle vara delaktiga. Telekom har dock inte gjort några bindande uttalanden om tidpunkten och formen för omstruktureringen. Därför kommer omstruktureringen och privatiseringen förmodligen inte att ske förrän Premiere har hunnit skaffa sig en kundstam och därmed ett försprång som gör det svårt för alternativa plattformar att etablera sig. (75) De föreslagna åtagandena kommer inte heller att göra det möjligt för kabelnätoperatörer att erbjuda betal-TV-program på samma konkurrensmässiga villkor som Premiere. De får nämligen inte vara verksamma som programföretag för betal-TV och erbjuda egentillverkade regionala program. Deras tilläggsutbud måste begränsa sig till utomstående kanaler. Kabelnätoperatörer får varken marknads- föra Premieres beställ-TV-utbud eller ett eget sådant. På grund av att beställ-TV-rättigheterna inte är exklusiva skulle ett beställ-TV-utbud dock vara det lättaste sättet att upprätta en oberoende betal-TV-verksamhet. Dessutom måste kabelnät- operatörerna erbjuda Premieres paket i samma sammansättning som Premiere. Därmed skulle de vara helt beroende av Premiere när det gäller den viktiga marknadsföringsfaktor som paketsamman- sättningen utgör. (76) Kabelnätoperatörerna måste också ställa sina kunduppgifter till Premieres förfogande, utan att Premiere har någon motsvarande skyldighet. Det är emellertid inte alls brukligt i branschen att lämna ut kunduppgifter, och detta skulle garantera Pre- miere en avsevärd konkurrensfördel. Om prissätt- ningen grundar sig på Premieres försäljningspris med avdrag för de kostnader som företaget sparar genom att inte själv handha marknadsföringen, löper kabelnätoperatörerna risken att inte kunna marknadsföra Premieres program på ett ekono- miskt lönsamt sätt. Det finns inga som helst angi- velser om vem som fastställer kostnadsbesparing- arna och enligt vilka kriterier de definieras. b) Kabelnät (77) Om två digitala kanaler på hyperbandet reserveras för användning av potentiella utomstående pro- gramföretag kan det visserligen rent teoretiskt bidra till att möjliggöra sändning av konkurre- rande program, genom att ytterligare kapacitet blir tillgänglig. Det är emellertid inte en tillräcklig för- utsättning för att en alternativ programplattform skall kunna öppnas för kabel-TV. Ett skäl till detta är att reservationen är tidsbegränsad. Det förefaller utomordentligt svårt att upprätta en alternativ pro- gramplattform på endast ett och ett halvt år. Eftersom privata kabelnätoperatörer som vill marknadsföra Premiere dessutom inte får ge ut egna betal-TV-program är de hänvisade till utbudet i andra kanaler, vilket väsentligen begränsar deras möjligheter att upprätta en programplattform som skulle kunna utnyttja de två kanalerna. Å andra sidan skulle ett programföretag som önskade skapa en programplattform på grundval av en fjärdedel av betal-TV-rättigheterna inte kunna utnyttja dessa rättigheter före år 2000. För att utnyttja de två kanalerna skulle programföretaget även behöva ingå ett tioårigt avtal, trots att det bara är fram till och med år 2002 som det har tillgång till den fjärdedel av betal-TV-rättigheterna enligt produk- tionsavtalen som parterna erbjudit. Telekom har antytt att man avser att skapa ytterligare kapacitet genom att bygga ut band IV, men dessa antyd- ningar har inte konkretiserats och bör därför ses endast som en allmän avsiktsförklaring. c) BetaResearch (78) Det åtagande som innebär att samtliga delägare i BetaResearch inklusive holdingbolaget för utomstå- ende företag skulle beviljas lika rättigheter, skulle i princip kunna lösa problemet med att programfö- retagen kontrollerar tekniken. Om betal-TV-företa- gen CLT-UFA och Kirch inte längre har vetorätt och samtliga delägare har samma rättigheter, kan majoriteten i styrelseorganen formellt sett variera. Man bör dock beakta att BetaResearch har endast fyra delägare, eftersom utomstående företag endast kommer att få äga andelar via holdingbolaget. Majoritetsbeslut kommer därför endast att kunna fattas om minst tre av de fyra delägarna stöder förslaget. Detta innebär att CLT-UFA och Kirch tillsammans alltid kan blockera beslut och därför igenom fortfarande kommer att kunna driva sådant som är i deras intresse genom att förhindra att sådana beslut fattas som står i strid med deras intressen. Holdingbolaget för utomstående företag å andra sidan skulle endast kunna hävda sig gente- mot betal-TV-företagen CLT-UFA och Kirch genom att tillsammans med Telekom rösta mot deras förslag och därigenom förhindra ett majori- tetsbeslut. Telekom kommer att tillhandahålla de 27. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/45 tekniska betal-TV-tjänsterna på grundval av d- box-tekniken, varför det ligger nära till hands att dess intressen snarare kommer att sammanfalla med CLT-UFA:s och Kirchs än med holdingbola- gets. Detta innebär att möjligheterna för CLT-UFA och Kirch, i egenskap av dominerande betal-TV- företag, samt Telekom, i egenskap av dominerande kabelnätoperatör, att fortsätta att gemensamt kon- trollera tekniken och dess utveckling, rent formellt inskränks, men att dessa möjligheter kvarstår i praktien. d) Sammanfattande bedömning (79) Av det ovanstående framgår att de föreslagna åta- gandena inte heller i sin kompletterade form är tillräckliga för att lösa konkurrensproblemen. De föreslagna åtagandena ger inga realistiska förut- sättningar för att de privata kabelnätoperatörerna skall kunna upprätta en alternativ program- och försäljningsplattform för kabelnätet. Det innebär emellertid också att uppkomsten av en alternativ teknisk plattform i kabelnätet är utesluten, efter- som Telekom kommer att vara den enda operatö- ren av systemet för villkorad tillgång till kabelnä- tet. Visserligen är det ett viktigt åtagande att låta utomstående företag gå in som delägare i BetaRese- arch samtidigt som de hittillsvarande delägarna ger upp sina veto- och särrättigheter, eftersom det leder till att den strukturellt betingade kontrollen över tekniken och dess vidare utveckling upphör. Utan en möjlighet till en alternativ programplatt- form kommer emellertid inte heller någon alterna- tiv teknisk plattform att skapas, varför åtagandet beträffande BetaResearch även tillsammans med parternas tidigare åtaganden om CA-licens, API och tillverkningslicens inte är tillräckligt för att förhindra en varaktig dominerande ställning för Telekom vad gäller tillhandahållande av tekniska tjänster för betal-TV-sändningar via kabelnätet och varaktig förstärkning av dess dominerande ställ- ning på marknaden för tillhandahållande av kabel- nät på bekostnad av de privata kabelnätoperatö- rerna. VII. SAMMANFATTNING (80) Av ovanstående skäl måste slutsatsen dras att den planerade koncentrationen kommer att skapa eller förstärka dominerande marknadsställningar som skulle medföra att den effektiva konkurrensen inom en väsentlig del av den gemensamma mark- naden påtagligt skulle hämmas. Koncentrationen måste därför förklaras oförenlig med den gemen- samma marknaden enligt artikel 8. 3 i koncentra- tionsförordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Den anmälda koncentration genom vilken företagen Deutsche Telekom AG, CLT-UFA SA och BetaTechnik GmbH genom aktieköp förvärvar gemensam kontroll över företaget BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH förkla- ras oförenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Deutsche Telekom AG Postfach 20 00 D-53105 Bonn CLT-UFA SA Boulevard Pierre Frieden, 45 L-2850 Luxemburg BetaTechnik GmbH Betastrasse 1 D-85774 Unterföhring Utfärdat i Bryssel den 27 maj 1998. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1623/98 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Quinto Programa-Quadro IDT (dotação financeira)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 31/61 (1999/C 31/079) PERGUNTA ESCRITA E-1610/98 apresentada por Susan Waddington (PSE) (cid:224) Comissªo (25 de Maio de 1998) Objecto: Impacto do GATT e da OMC sobre a protec(cid:231)ªo dos animais HÆ uma preocupa(cid:231)ªo crescente com o facto de o acordo GATT estar a tornar cada vez mais dif(cid:237)cil para a UE a introdu(cid:231)ªo de normas mais elevadas em matØria de protec(cid:231)ªo e bem-estar dos animais, dado que nªo poderªo ser impostas proibi(cid:231)ıes (cid:224)s importa(cid:231)ıes de produtos ainda que a sua produ(cid:231)ªo tenha implicado sofrimentos considerÆveis dos animais. Por sua vez, este facto desencoraja a introdu(cid:231)ªo de restri(cid:231)ıes mais rigorosas na UE devido ao receio da concorrŒncia de produtos importados mais baratos e produzidos mediante utiliza(cid:231)ªo de mØtodos mais cruØis. Face (cid:224) proposta da Comissªo contida na Agenda 2000, segundo a qual as pol(cid:237)ticas da PAC deveriam ser revistas por forma a terem em conta o bem-estar dos animais, que medidas tomarÆ a Comissªo para garantir um melhor tratamento deste problema, a fim de evitar um futuro eventual conflito com a reforma da PAC, durante a pr(cid:243)xima ConferŒncia Ministerial da OMC? Resposta dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (2 de Julho de 1998) Ao abrigo das regras da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) conforme correntemente interpretadas, hÆ um conflito entre os acordos OMC e as disposi(cid:231)ıes comunitÆrias relativas ao bem-estar dos animais se as normas de produ(cid:231)ªo comunitÆrias sobre bem-estar forem impostas como uma condi(cid:231)ªo para as importa(cid:231)ıes de pa(cid:237)ses terceiros. Esses poss(cid:237)veis conflitos podem ser eficazmente evitados por meio da adop(cid:231)ªo de normas internacionais de bem- -estar no (cid:226)mbito de acordos bilaterais ou multilaterais. AlØm disso, dado que o bem-estar animal Ø uma questªo de import(cid:226)ncia crescente em termos de comØrcio internacional, a questªo pode ser futuramente levantada no (cid:226)mbito da OMC. A possibilidade de alterar as regras da OMC a fim de ter em conta aspectos ligados ao bem-estar serÆ abordada no (cid:226)mbito da determina(cid:231)ªo dos objectivos de negocia(cid:231)ªo comunitÆrios para a pr(cid:243)xima fase das negocia(cid:231)ıes OMC. (1999/C 31/080) PERGUNTA ESCRITA E-1623/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) Comissªo (27 de Maio de 1998) Objecto: Quinto Programa-Quadro IDT (dota(cid:231)ªo financeira) Tendo em conta a «proposta alterada da decisªo do Parlamento Europeu e do Conselho relativa ao Quinto Programa-Quadro da Comunidade Europeia de ac(cid:231)ıes em matØria de investiga(cid:231)ªo, de desenvolvimento tecnol(cid:243)gico e de demonstra(cid:231)ªo (1998-2002)» e a «proposta alterada de decisªo do Conselho relativa ao Quinto Programa-Quadro da Comunidade Europeia da Energia At(cid:243)mica (Euratom) de ac(cid:231)ıes em matØria de investiga(cid:231)ªo e de ensino (1998-2002)» (COM(97) 439 final › 97/0119 COD › 97/0120(CNS)) (1). Solicita-se (cid:224) Comissªo Europeia que salvaguarde a coerŒncia entre os imperativos de uma abordagem integrada do Quinto Programa-Quadro e a concentra(cid:231)ªo e interoperabilidade das actividades de investiga(cid:231)ªo genØrica, de apoio (cid:224)s grandes infra-estruturas e das ac(cid:231)ıes-chave em que se articula a nova arquitectura comunitÆria; solicita- -se ainda que defina para tal uma sØrie de indicadores qualitativos e quantitativos de orienta(cid:231)ªo e controlo da actividade das ac(cid:231)ıes-chave tais como o melhoramento do sector laboral, a taxa de absor(cid:231)ªo potencial, a taxa de visibilidade estratØgica e de dimensªo europeia, o n(cid:237)vel de interac(cid:231)ªo entre ac(cid:231)ıes comunitÆrias, europeias e nacionais, a presen(cid:231)a de PME no sector, o n(cid:237)vel de induzido potencial em termos de novas empresas, novos postos de trabalho e novas competŒncias. (1) JO C 291 de 25. 9. 1997, p. 15-16


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1616/98 von Elly PLOOIJ-VAN GORSEL an die Kommission. Benachteiligung von EU-Angehörigen durch eine Unteilbarkeitsklausel in der belgischen Steuererhebung

eurovoc_concepts:
EU national
Netherlands
Province of West Flanders
application of EU law
free movement of persons
tax

text: 18. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 13/53 belaufen, bilden das weltweit bedeutendste Depot von pflanzlichen genetischen Ressourcen ex situ und sind der Schl(cid:252)ssel zur Verbesserung der Kulturen in der ganzen Welt und im besonderen in den Entwicklungsl(cid:228)ndern. In dem zwischen der CGIAR und der FAO geschlossenen Abkommen ist vereinbart, diese genetische Information nicht als Urheberrecht zu registrieren. Der Aufruf zu dem Moratorium bei Patenten f(cid:252)r Saatgut ist eine Folge der Anzeige seitens der Internationalen Stiftung f(cid:252)r l(cid:228)ndliche Entwicklung (RAFI) vom Januar 1998 nach den nunmehr gescheiterten Absichten zweier australischer Forschungseinrichtungen, Urheberrechte an einer den CGIAR-FAO-(cid:220)bereink(cid:252)nften unterliegenden Kichererbsensorte zu beanspruchen. Sp(cid:228)tere Recherchen ergaben Antr(cid:228)ge auf Urheberrecht betreffend andere gesch(cid:252)tzte Sorten. Ist der Kommission bekannt, ob eine der Europ(cid:228)ischen Union angeh(cid:246)rende Einrichtung oder Organisation Urheberrecht an irgendeiner Sorte des in den Forschungszentren der Beratungsgruppe f(cid:252)r Internationale Agrarforschung (CGIAR) hinterlegten Saatguts beansprucht hat? Bejahendenfalls, kann die Kommisison mitteilen, um welche Einrichtungen und welche Pflanzenarten es sich handelt? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (2. Juli 1998) Der Kommission ist keine Einrichtung bekannt, die das Urheberrecht an Pflanzen aus den Forschungszentren der Beratungsgruppe f(cid:252)r internationale Agrarforschung (CGIAR) beansprucht h(cid:228)tte. Die Internationalen Agrarforschungszentren des CGIAR verwalten treuh(cid:228)nderisch die genetischen Ressourcen f(cid:252)r die internationale Gemeinschaft. Insofern sind sie sich ihrer Verantwortung daf(cid:252)r bewu(cid:223)t, bei der Erhaltung des genetischen Materials f(cid:252)r die Nutzung durch die jetzige oder durch k(cid:252)nftige Generationen Sorgfalt walten zu lassen und dieses Material zum allgemeinen Nutzen frei zug(cid:228)nglich zu machen. Im Falle der pflanzengenetischen Ressourcen f(cid:252)r die Ern(cid:228)hrung und Landwirtschaft wird dies durch eine entsprechende Vereinbarung mit der FAO sichergestellt, der zufolge der Empf(cid:228)nger solcher Ressourcen nicht berechtigt ist, ein Urheberrecht an entsprechendem Keimplasma oder damit zusammenh(cid:228)ngenden Informationen zu beantragen oder zu erhalten. (1999/C 13/076) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1616/98 von Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) an die Kommission (27. Mai 1998) Betrifft: Benachteiligung von EU-Angeh(cid:246)rigen durch eine Unteilbarkeitsklausel in der belgischen Steuererhe- bung Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Provinzverwaltung von Westflandern eine allgemeine Provinzsteuer erhebt, die es zur Bedingung macht, da(cid:223) die Steuer unteilbar f(cid:252)r das ganze Jahr entrichtet werden mu(cid:223)? H(cid:228)lt die Kommission es f(cid:252)r richtig, da(cid:223) ein am 1. Januar 1998 in dieser Provinz wohnhafter Niederl(cid:228)nder, der am 4. Februar 1998 in die Niederlande umgezogen ist, dennoch f(cid:252)r das ganze Jahr 1998 Steuern bezahlen mu(cid:223)? Teilt die Kommission meine Meinung, da(cid:223) diese Diskriminierung von nichtbelgischen EU-Angeh(cid:246)rigen ein Hindernis f(cid:252)r den freien Personenverkehr innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union darstellt? Wenn ja, was gedenkt die Kommission in dieser Sache zu unternehmen? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (4. August 1998) Es ist der Kommission mangels n(cid:228)herer Angaben zu der von der belgischen Provinz Westflandern erhobenen Steuer leider nicht m(cid:246)glich, die erforderlichen Nachforschungen in der fraglichen Angelegenheit anzustellen und die gestellte Frage zum jetzigen Zeitpunkt vollst(cid:228)ndig zu beantworten. Die Kommission bittet die Abgeordnete, ihre Fragestellung zu pr(cid:228)zisieren, um eine genauere Antwort erteilen zu k(cid:246)nnen


title: Comunicazione della Commissione al Consiglio europeo - Partnership di integrazione - Una strategia per integrare l'ambiente nelle politiche dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
environmental cooperation
environmental monitoring
environmental protection
sustainable development

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 27. 05. 1998 CÒM(1998) 333 def. COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO EUROPEO Partnership di integrazione - Una strategia per integrare l'ambiente nelle politiche dell'Unione europea Comunicazione della Commissione al Consiglio europeo PARTNERSHIP DI INTEGRAZIONE Una strategia per integrare l'ambiente nelle politiche dell'UE Cardiff-Giugno 1998 Indice Riassunto e raccomandazioni La sfida dell'integrazione dell'ambiente nelle altre politiche Sviluppo di procedure per garantire Pintegrazione dell'ambiente nelle altre politiche Linee guida per una partnership di integrazione Integrazione dell'ambiente in singoli settori politici • Agenda 2000 • Cambiamento climatico Conclusioni Pagina 4 6 8 8 9 10 11 12 2-3 La presente comunicazione è la risposta della Commissione all'invito del Consiglio europeo di Lussemburgo a presentare una strategia per attuare le disposizioni dell'articolo 6 del trattato CE consolidato. Tale articolo stabilisce l'integrazione della protezione ambientale nella definizione e nell'attuazione di tutte le politiche e attività della Comunità, in particolare nell'ottica di promuovere lo sviluppo sostenibile, stabilito come obiettivo comunitario all'articolo 2 del trattato. La realizzazione di un ambiente sano per i cittadini di oggi e la garanzia di uno sviluppo sostenibile per i nostri figli sono giustamente uno degli obiettivi ufficiali della Comunità. La Comunità deve anche contribuire a risolvere problemi ambientali a livello del pianeta e assumere al riguardo un ruolo leader. I progressi ottenuti con il mezzo classico della regolamentazione ambientale non saranno da soli sufficienti. La maggior parte dei nostri problemi ambientali deriva dalle prassi attuali in settori come l'agricoltura, i trasporti, l'energia e l'industria e per risolverli si deve tener conto precisamente di questi settori. Si deve anche prestare attenzione alle nostre abitudini non sostenibili di consumo. Questa è l'idea alla base dell'articolo 6 del trattato, ossia l'integrazione ambientale come strumento positivo di progresso. Le nuove tecnologie e prassi gestionali possono fornire la soluzione ad alcuni di questi problemi. Le nostre politiche devono incoraggiarne lo sviluppo e l'applicazione. Per realizzare questa idea e rispondere in modo credibile all'obbligo giuridico imposto dal trattato, la Comunità deve dotarsi degli strumenti necessari. Il rispetto dell'obbligo di integrazione è, di massima, soggetto al controllo giuridico della Corte di giustizia europea, come nel caso del principio di sussidiarietà. Il presente documento mira pertanto a sviluppare alcune iniziative pratiche per cominciare ad applicare il principio di integrazione nell'attività quotidiana delle istituzioni comunitarie. La novità della strategia è che essa rappresenta in un certo senso una rottura rispetto ai tradizionali processi di decisione di natura settoriale. Questo approccio intersettoriale può tradursi in realtà soltanto se i Capi di Stato e di governo assumono le proprie responsabilità. Il Consiglio europeo è invitato a; • Dichiarare il suo preciso impegno a garantire una rapida applicazione concreta dell'articolo 6 del trattato. • Riconoscere che si tratta di una responsabilità comune e di conseguenza promuovere tra il Consiglio, il Parlamento e la Commissione una partnership di integrazione dell'ambiente nelle altre politiche comunitarie sulla base delle linee guida sopra esposte. • Riconoscere l'importanza della dimensione ambientale nelle decisioni che dovranno essere rapidamente prese nel contesto dell'Agenda 2000 e della strategia comunitaria per attuare il protocollo di Kyoto e di conseguenza chiedere al Consiglio di prenderle come riferimento per l'applicazione delle linee guida proposte, impegnandosi inoltre a rivedere l'integrazione della dimensione ambientale nelle proposte concernenti l'Agenda 2000 alla loro riunione del dicembre 1998 e ad esaminare i progressi compiuti dopo Kyoto ad una delle loro riunioni nel 1999. Avviare un dibattito tra il Consiglio, il Parlamento e la Commissione sullo sviluppo di meccanismi per garantire il seguito di questa iniziativa che dovrebbero anche prevedere un riesame congiunto dei progressi. La sfida dell'integrazione dell'ambiente nelle altre politiche L'approccio tradizionale delle normative ambientali ha permesso di realizzare progressi, ma si riconosce sempre di più che esso non fornisce una risposta a tutti i problemi cui siamo confrontati. L'ultima relazione dell'Agenzia europea dell'ambiente mostra che la Comunità europea si è adoperata con successo a favore dell'ambiente, ma che occorrono ulteriori sforzi per migliorare la qualità ambientale e soprattutto che è necessario capovolgere tendenze inquietanti in molti settori, legate essenzialmente ad un'attività economica non sostenibile. La questione delPambiente a livello locale e del pianeta è soltanto una delle varie sfide cui è confrontata la Comunità. Parallelamente ai problemi dei persistenti tassi elevati di disoccupazione, dell'esclusione sociale e della necessità di preparare la Comunità all'adesione dei paesi dell'Europa centrale e orientale, la questione dell'ambiente ha motivato il rafforzamento delle disposizioni sociali, economiche e ambientali del trattato di Amsterdam. La Comunità deve dimostrare il suo impegno a rispondere alle preoccupazioni dei suoi cittadini perseguendo con urgenza i suoi obiettivi. La necessità di integrare l'ambiente nelle altre politiche a tutti i livelli è stata riconosciuta da un certo tempo. Questo obiettivo era stato inizialmente introdotto nell'Atto unico europeo ed era stato designato come prioritario nel Quinto programma di azione a favore dell'ambiente. Malgrado i progressi compiuti, resta ancora molto da fare. Il trattato di Amsterdam ha conferito un nuovo slancio a questo processo promuovendo l'importanza del principio di integrazione nel trattato. La vera sfida cui è confrontata la Comunità è trovare una maniera di sviluppare un'azione che risponda a tutti i suoi obiettivi in maniera integrata. Questa è la sfida dello sviluppo sostenibile, un concetto troppo spesso recepito come puramente ambientale ma che collega lo sviluppo sociale ed economico con la protezione dell'ambiente. Gli attuali modelli di sviluppo economico implicano troppo spesso conflittualità tra lo sviluppo e l'ambiente, una situazione che non deve continuare. Le politiche che provocano il degrado ambientale e un esaurimento delle risorse naturali difficilmente potrebbero costituire una base solida per uno sviluppo economico sostenibile. Lo sviluppo di nuove tecnologie e prassi mostra che possediamo il know-how per risolvere alcuni di questi problemi. Le soluzioni proposte spesso oltre ad essere economicamente razionali per le industrie interessate producono anche vantaggi più ampi per l'economia attraverso la creazione di valore aggiunto e di occupazione e risultano quindi doppiamente positive. Per ottenere i risultati voluti, saranno comunque necessari cambiamenti più radicali a livello di comportamento e di politiche in molti settori della società. L'attuazione degli obiettivi del trattato presuppone quindi l'introduzione di un approccio per la politica comunitaria basato sul riconoscimento che tutte le politiche devono contribuire allo sviluppo sostenibile. Sviluppo di procedure per garantire l'integrazione dell'ambiente nelle altre politiche L'applicazione di questo approccio presuppone un deciso impegno da parte di tutte le istituzioni comunitarie. Come recentemente evidenziato dal Forum consultivo europeo sull'ambiente e sullo sviluppo sostenibile, l'integrazione e la corresponsabilità devono anche riflettersi pienamente nella maniera in cui la Commissione europea e altre istituzioni dell'Unione europea organizzano il loro lavoro: la Commissione nella maniera in cui formula le sue proposte e il Consiglio e il Parlamento nel processo decisionale. Troppo spesso in passato, i tentativi di stabilire principi orizzontali hanno portato a procedure burocratiche e di tipo meccanico che non hanno corrisposto alle aspettative. Ciò non deve succedere nel caso dell'integrazione ambientale. Le procedure adottate devono quindi essere logiche, pratiche e valide per tutti gli interessati. Questa è la filosofia alla base dell'approccio proposto nel presente documento. Per poter misurare i nostri risultati e adeguare ove necessario le politiche adottate, occorre un sistema regolare di controllo e sorveglianza, basato sull'identificazione di indicatori rispetto ai quali valutare i progressi. In alcuni casi potrebbe essere utile stabilire obiettivi quantificabili. Con il tempo, la valutazione comparativa potrà essere considerata uno strumento utile per progredire verso la prassi migliore. Come base per una partnership di integrazione sono proposte le linee guida seguenti: Linee guida per una partnership di integrazione dell'ambiente nelle altre politiche La Commissione deve garantire che tutte le iniziative politiche chiave comprendano la dimensione ambientale. Tutte le proposte chiave da cui si attende un importante effetto ambientale dovranno essere corredate da una valutazione ambientale particolareggiata e da una descrizione del modo in cui i risultati della valutazione sono stati considerati. La Commissione deve affinare la sua metodologia per queste valutazioni. La Commissione deve riesaminare le politiche attuali e preparare su tale base strategie di azione per settori chiave che comprendano l'identificazione di indicatori di politica e di prestazioni e, ove giustificato, obiettivi indicativi come base per la sorveglianza. Il Consiglio deve preparare una relazione per il Consiglio europeo di Vienna sull'esperienza precedente e sulle migliori prassi negli Stati membri di integrazione degli imperativi ambientali in altre politiche, come base per elaborare procedure comunitarie migliorate. Il Consiglio deve, nei settori politici chiave, identificare una serie di azioni prioritarie per includere i requisiti ambientali e prevedere meccanismi efficaci per sorvegliarne l'attuazione. Il Consiglio deve impegnarsi a garantire che i requisiti ambientali siano espressamente rispecchiati nelle sue decisioni su nuove proposte e impegnarsi altresì a riesaminare le sue attuali disposizioni organizzative per garantire un'attuazione efficace di questa strategia di integrazione. Il Consiglio europeo deve periodicamente riesaminare ambientale nelle politiche settoriali chiave. l'integrazione Il Parlamento deve rivedere le sue attuali disposizioni organizzative per garantire che nel suo processo decisionale si tiene conto della necessità di integrare l'ambiente in altre politiche. Il Parlamento deve identificare priorità per integrare l'ambiente nei settori politici chiave. Il Consiglio, il Parlamento e la Commissione devono discutere in comune lo sviluppo di meccanismi per attuare queste linee guida e sorvegliarne l'attuazione. Integrazione dell'ambiente in singoli settori politici La piena integrazione dell'ambiente in altri settori politici è una sfida a lungo termine che presuppone un approccio progressivo basato sull'esperienza e in ultima analisi bisognerà tener conto delle sue implicazioni in tutti i settori politici. In un primo tempo, comunque, la Commissione ritiene che si debba dare la priorità a due importanti e urgenti questioni politiche: l'Agenda 2000 e l'attuazione del protocollo di Kyoto sui quali dovranno essere prese prossimamente decisioni: 1. L'Agenda 2000 è una questione altamente prioritaria sulla quale la Commissione ha presentato concrete proposte legislative che rappresentano una percentuale importante del bilancio comunitario e definiscono futuro ampliamento. il quadro del 2. L'Unione europea ha assunto un impegno vincolante nel protocollo di Kyoto. L'attuazione di questo impegno deve ora essere preparata. Ciò presuppone cambiamenti politici importanti e la partecipazione di un'ampia gamma di settori politici. Pur trattandosi di dossier diversi, le linee guida sono abbastanza flessibili e consistenti da poter essere applicate ad entrambe e i dossier potranno servire come test di riferimento per l'applicazione delle linee guida. Agenda 2000 Il dossier Agenda 2000 comprende proposte concernenti la riforma delle politiche agraria e di coesione e un pacchetto di misure di assistenza in fase di preadesione ai paesi dell'Europa centrale e orientale. La Commissione si è particolarmente adoperata a garantire che i requisiti ambientali siano pienamente considerati in ciascuna di queste proposte. Le componenti ambientali chiave di queste proposte sono elencate qui di seguito: Politica di coesione; • In base ai nuovi regolamenti proposti per i Fondi strutturali, la protezione e il miglioramento dell'ambiente sono stabiliti come obiettivi per garantire che in futuro i fondi contribuiscano allo sviluppo sostenibile. • È previsto un sostegno potenziato a favore di progetti di particolare rilevanza ambientale. La presenza di un ambiente in degrado sarà considerata come uno dei criteri per designare le aree urbane ammissibili nelle regioni dell'obiettivo 2. • La Commissione valuterà i piani di sviluppo regionale per appurare se essi sono compatibili con gli imperativi di protezione ambientale. • I progetti di oltre 50 milioni di ECU saranno oggetto di uno scrutinio più sistematico, soprattutto con riferimento al loro impatto ambientale. • Gli Stati membri devono introdurre una partnership che coinvolga gli organismi ambientali per integrare gli imperativi di protezione dell'ambienterei programmi di intervento dei Fondi strutturali. Agricoltura: • Le proposte di riforma della PAC comportano una nuova diminuzione del sostegno dei prezzi a vantaggio di pagamenti diretti. Ciò sarà positivo per l'ambiente e ' migliorerà al contempo l'efficienza economica. Prezzi meno falsati portano ad un uso più equilibrato dei fattori inquinanti e ad un uso meno intensivo dei terreni sensibili. 10 ® Gli Stati membri devono inoltre controllare che i requisiti ambientali siano rispettati e, se del caso, subordinare i pagamenti diretti all'osservanza di queste disposizioni. In futuro i pagamenti diretti saranno notevolmente aumentati e rappresenteranno una quota maggiore nel bilancio agricolo dell'UE. • Un programma di sviluppo rurale si affermerà come un nuovo pilastro della PAC. Una proporzione importante dei finanziamenti sarà riservata alle azioni con vantaggi diretti per l'ambiente. Altri progetti nell'ambito di questo programma dovranno essere compatibili con gli obiettivi ambientali. Ampliamento: • I paesi candidati stanno elaborando programmi nazionali realistici, comprese strategie a lungo termine, ai fini di un progressivo allineamento sulVacquis ambientale dell'UE e alcuni di essi hanno cominciato ad applicarli. La strategia rafforzata di preadesione conferisce una priorità elevata agli investimenti a favore dell'ambiente e dello sviluppo di strutture amministrative per l'attuazione ed esecuzione del diritto ambientale dell'UE. Un aumento delle risorse finanziarie, come PHARE, ISPA e il dispositivo agricolo aiuteranno i paesi candidati a mobilitare altri finanziamenti per la protezione ambientale. Nel suo pacchetto Agenda 2000, la Commissione ha cercato di realizzare un giusto equilibrio tra le esigenze dei settori interessati e il miglioramento dell'ambiente e il conseguimento di uno sviluppo sostenibile. Secondo la Commissione le disposizioni sopra menzionate sono elementi importanti delle proposte presentate. Il mantenimento del giusto equilibrio nel pacchetto di misure, una volta adottato, sarà determinante per far progredire l'integrazione dell'ambiente in questi settori politici. Cambiamento climatico - rispetto dei nostri impegni di Kyoto Il cambiamento climatico illustra in modo ottimale l'assoluta necessità di integrare la dimensione ambientale nelle altre politiche. Il protocollo alla Convenzione sul cambiamento climatico convenuto a Kyoto ha stabilito un obiettivo ambizioso di riduzione nel periodo 2008-2012 dei gas ad effetto serra. Il rispetto di questo impegno e il riconoscimento che saranno necessarie altre riduzioni devono diventare una preoccupazione di primo piano nell'organizzazione di tutte le politiche chiave. ad esempio nelle politiche concernenti Ciò significa cambiamenti significativi, l'energia e l'uso dell'energia. Nel settore dei trasporti, le attuali tendenze del trasporto il stradale e aereo destano particolare preoccupazione. La pregiudicherà la capacità della Comunità di onorare il suo impegno. loro continuazione La Commissione sta preparando una comunicazione nella quale delineerà le sue prime idee su una strategia comunitaria generale per rispettare questo impegno. Queste idee dovranno successivamente essere tradotte in iniziative in tutti i settori chiave come l'energia, i trasporti, l'industria e l'agricoltura. Lo sviluppo di elementi e misure politici e le decisioni correlate presuppongono un dialogo e una cooperazione stretti tra i ministri dell'ambiente e i ministri di diversi altri settori politici. La presidenza britannica ha avviato questo processo introducendo Consigli misti Ambiente e Trasporti. Una maggiore collaborazione di questo tipo potrà essere utile affinché ogni Consiglio settoriale determini le iniziative necessarie per rispettare i nostri impegni internazionali di Kyoto. Conclusioni L'integrazione della dimensione ambientale nelle altre politiche non è più una opzione ma un obbligo. Le linee guida sopra esposte rappresentano una tappa importante nella risposta a questa sfida. Non si tratta comunque di un esercizio isolato e dovremo sorvegliare attentamente il processo e adeguarlo sulla base dell'esperienza. Anche se inizialmente abbiamo posto l'accento su due questioni urgenti - Agenda 2000 e impegni di Kyoto - è chiaro che il principio di integrazione concerne anche altri settori politici. Sarà quindi importante, come indicato nelle linee guida proposte, elaborare strategie per altri settori politici. Tematiche come il mercato unico d'industria, le politiche di sviluppo e commerciali, il turismo, la pesca e la fiscalità sono esempi di campi che dovranno essere rapidamente presi in considerazione. Sono già stati realizzati progressi in alcuni di questi settori ed essi costituiranno un'utile base per l'ulteriore sviluppo politico. Un forte impegno da parte del Consiglio europeo è necessario per portare avanti questo processo e sorvegliarne i risultati. 12 ISSN 0254-1505 COM(98) 333 def. DOCUMENTI IT 03 05 14 N. di catalogo' : CB-CO-98-366-IT-C ISBN 92-78-36974-8 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1616/98 do Deputado Elly PLOOIJ-VAN GORSEL à Comissão. Cidadãos da União Europeia lesados na sequência da cláusula de indivisibilidade de um imposto belga

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/53 registos constituem o dep(cid:243)sito de recursos genØticos vegetais ex situ mais importante do planeta e constituem a chave para melhorar as culturas em todo o mundo e em especial nos pa(cid:237)ses em desenvolvimento. O acordo assinado entre o SGIAR e a FAO consagra o compromisso de nªo registar esta informa(cid:231)ªo genØtica a t(cid:237)tulo de direitos de propriedade intelectual. O apelo com vista a uma morat(cid:243)ria no (cid:226)mbito das patentes de sementes surge ap(cid:243)s a denœncia apresentada no transacto mŒs de Janeiro pela funda(cid:231)ªo internacional para o progresso rural (RAFI) na sequŒncia das jÆ malogradas tentativas de duas institui(cid:231)ıes australianas de investiga(cid:231)ªo que reclamam direitos de propriedade intelectual sobre uma variedade de grªo abrangida pelos acordos CGIAR-FAO. Investiga(cid:231)ıes subsequentes depararam-se com pedidos de registo de propriedade intelectual sobre outras variedades protegidas. Pode a Comissªo indicar se alguma institui(cid:231)ªo ou organismo pertencente (cid:224) Uniªo Europeia reivindicou direitos de propriedade intelectual sobre alguma das variedades de sementes depositadas nos centros de investiga(cid:231)ªo do grupo consultivo sobre investiga(cid:231)ªo agr(cid:237)cola internacional (CGIAR)? Em caso afirmativo, pode a Comissªo indicar o nome dos mesmos e sobre que espØcies incidem os respectivos pedidos? Resposta dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (2 de Julho de 1998) A Comissªo nªo tem conhecimento de qualquer institui(cid:231)ªo ou organiza(cid:231)ªo da Comunidade que tenha reivindicado direitos de propriedade intelectual sobre material vegetal recebido dos centros do Grupo consultivo sobre investiga(cid:231)ªo agr(cid:237)cola internacional (CGIAR). Os centros CGIAR sªo depositÆrios em regime de fideicomisso de recursos genØticos para a comunidade internacional. Enquanto tal, esses centros reconhecem a sua responsabilidade nos cuidados e diligŒncias que devem rodear a conserva(cid:231)ªo do material para que este possa ser utilizado pelas gera(cid:231)ıes actuais e futuras e ser imediatamente posto (cid:224) disposi(cid:231)ªo para utiliza(cid:231)ªo no interesse pœblico. Neste (cid:226)mbito, os recursos genØticos vegetais para a alimenta(cid:231)ªo e a agricultura estªo regulamentados por um acordo com a Organiza(cid:231)ªo para a Alimenta(cid:231)ªo e a Agricultura (FAO) e o beneficiÆrio nªo tem o direito de requerer, ou obter, direitos de propriedade intelectual sobre o germoplasma ou informa(cid:231)ıes conexas. (1999/C 13/076) PERGUNTA ESCRITA E-1616/98 apresentada por Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (cid:224) Comissªo (27 de Maio de 1998) Objecto: Cidadªos da Uniªo Europeia lesados na sequŒncia da clÆusula de indivisibilidade de um imposto belga Tem a Comissªo conhecimento de que a administra(cid:231)ªo da prov(cid:237)ncia da Flandres Ocidental aplica um imposto geral que inclui uma clÆusula que estipula que o imposto Ø indivis(cid:237)vel e tem de ser pago para todo o ano? Considera a Comissªo justo que um cidadªo neerlandŒs que, em 1 de Janeiro de 1998, residia nesta prov(cid:237)ncia e se mudou para os Pa(cid:237)ses Baixos em 4 de Fevereiro de 1998 tenha de pagar o imposto correspondente a todo o ano de 1998? Nªo considera a Comissªo que isso implica a discrimina(cid:231)ªo dos cidadªos nªo belgas e constitui um obstÆculo (cid:224) livre circula(cid:231)ªo das pessoas na Uniªo Europeia? Em caso afirmativo, que medidas pensa a Comissªo tomar a esse respeito? Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (4 de Agosto de 1998) Na ausŒncia de informa(cid:231)ıes precisas sobre a natureza da taxa cobrada pela prov(cid:237)ncia belga da Flandres ocidental suscept(cid:237)veis de permitir (cid:224) Comissªo proceder (cid:224)s averigua(cid:231)ıes necessÆrias sobre o problema evocado, a Comissªo lamenta nªo poder dar, na fase actual, uma resposta completa (cid:224) pergunta formulada pelo Senhor Deputado. A Comissªo convida o Senhor Deputado a indicar o objecto da sua pergunta de forma mais precisa a fim de poder apresentar uma resposta mais pormenorizada