title: WRITTEN QUESTION No. 1409/98 by Ursula SCHLEICHER to the Commission. Transposition of the IPPC Directive

text: C 402/128 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 (98/C 402/168) SKRIFTLIG FR¯GA E-1408/98 fr(cid:229)n Helwin Peter (PSE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: Planerat k(cid:246)pcentrum i Zweibr(cid:252)cken P(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-2966/97 (1) har kommissionen den 7 oktober 1997 svarat att de tyska myndigheterna har beg(cid:228)rt ett yttrande och att de kommer att besluta om det fortsatta agerandet s(cid:229) fort ett s(cid:229)dant f(cid:246)religger. D(cid:228)rf(cid:246)r undrar jag om kommissionen har tagit st(cid:228)llning till fr(cid:229)gan under tiden, och om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilket beslut har man fattat, respektive n(cid:228)r kan man r(cid:228)kna med ett beslut? (1) EGT C 134, 30. 4. 1998, s. 46. Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 juni 1998) ˜rendet har varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en fortl(cid:246)pande brevv(cid:228)xling med de tyska myndigheterna och (cid:228)r (cid:228)nnu inte avslutat. Det senaste (cid:228)r att kommissionen i en skrivelse av den 11 maj 1998 beg(cid:228)rde kompletteringar av de uppgifter som (cid:246)verl(cid:228)mnades av f(cid:246)rbundsregeringen den 16 mars 1998. (98/C 402/169) SKRIFTLIG FR¯GA E-1409/98 fr(cid:229)n Ursula Schleicher (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: F(cid:246)rverkligande av direktivet om samordnande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)roreningar Direktivet om samordnande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)roreningar (96/61/EG (1)) av den 24 september 1996 skall vara genomf(cid:246)rt i Europeiska unionens medlemsstater senast den 30 oktober 1999. En av direktivets viktigaste best(cid:229)ndsdelar (cid:228)r principen om (cid:148)b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik(cid:148) ((cid:148)best available techniques(cid:148), BAT). S(cid:229) vitt jag vet skall det europeiska IPPC-kontoret i Sevilla utarbeta en definition p(cid:229) BAT samt (cid:228)ven dokumentera och offentligg(cid:246)ra inneh(cid:229)llet. F(cid:246)rst n(cid:228)r definitionen p(cid:229) BAT finns, kan direktivet vederb(cid:246)rligen till(cid:228)mpas i medlemsstaterna. Hur l(cid:229)ngt har man kommit med arbetet p(cid:229) IPPC-kontoret offentligg(cid:246)rande av BAT-definitionen? i Sevilla och n(cid:228)r kan man r(cid:228)kna med ett (1) EGT L 257, 10. 10. 1996, s. 26. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 juni 1998) Det (cid:228)r riktigt att tidsfristen f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)randet av r(cid:229)dets direktiv 96/61/EG om samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)roreningar (IPPC) till nationell lagstiftning l(cid:246)per ut den 30 oktober 1999, och principen om (cid:148)b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik(cid:148) ((cid:148)best available techniques(cid:148), BAT) utg(cid:246)r h(cid:228)r en central best(cid:229)ndsdel. Det st(cid:228)mmer dock inte att det (cid:228)r det europeiska IPPC-kontoret i Sevilla som skall utarbeta en definition p(cid:229) BAT. Begreppet (cid:148)b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik(cid:148) definieras ing(cid:229)ende i artikel 2. 11 i direktivet och endast denna definition g(cid:228)ller vid fastst(cid:228)llandet av vilka r(cid:228)ttsliga skyldigheter som inf(cid:246)rs genom direktivet. Det europeiska IPPC-kontoret i Sevilla fyller dock en funktion i det informationsutbyte g(cid:228)llande BAT som organiserats av kommissionen i enlighet med artikel 16. 2 och som skall leda till kommissionens offentligg(cid:246)rande av BAT-referensdokument. Dessa dokument har emellertid ingen status som r(cid:228)ttsakter, med undantag av att de upplysningar som de inneh(cid:229)ller m(cid:229)ste beaktas n(cid:228)r man fastst(cid:228)ller b(cid:228)sta tillg(cid:228)ngliga teknik i enlighet med direktivets bilaga IV


title: Commission Regulation (EC) No 987/98 of 11 May 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities L 140/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 987/98 of 11 May 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 2375/ 96 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 12 May 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 May 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 325, 14. 12. 1996, p. 5. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 140/2 EN Official Journal of the European Communities 12. 5. 98 to the Commission Regulation of 11 May 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 204 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 804 999 143,0 143,0 80,7 87,8 84,3 33,9 39,3 60,0 53,9 46,4 46,7 58,8 58,8 58,8 42,3 70,9 89,0 93,2 82,0 82,3 88,6 73,1 107,1 80,9 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1409/98 af Ursula SCHLEICHER til Kommissionen. Gennemførelse af IPPC-direktivet

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU publication
anti-pollution device
dissemination of EU information
national implementing measure
pollution control
pollution control measures
prevention of pollution

formats: html pdf print

text: C 402/128 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 (98/C 402/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1408/98 af Helwin Peter (PSE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Planlagt fabriksudsalgscenter i Zweibr(cid:252)cken P(cid:229) min skriftlige forespłrgsel E-2966/97 (1) svarede Kommissionen den 7. 10. 1997, at Kommissionen havde anmodet de tyske myndigheder om en udtalelse, og at den ville tr(cid:230)ffe afgłrelse om den fortsatte sagsbehandling, n(cid:229)r denne udtalelse forel(cid:229). Vil Kommissionen venligst oplyse fłlgende: Er denne udtalelse modtaget, og hvilken afgłrelse er Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald n(cid:229)et frem til, hhv. hvorn(cid:229)r kan der p(cid:229)regnes en afgłrelse? (1) EFT C 134 af 30. 4. 1998, s. 46. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (8. juni 1998) Sagen har v(cid:230)ret genstand for gentagne brevudvekslinger med de tyske myndigheder og er endnu ikke afsluttet. For nylig bad Kommissionen i sin skrivelse af 11. maj 1998 om en uddybning af de oplysninger, den tyske regering fremsendte den 16. marts 1998. (98/C 402/169) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1409/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Gennemfłrelse af IPPC-direktivet IPPC-direktivet (96/61/EF (1)) af 24. 9. 1996 skal v(cid:230)re gennemfłrt i Unionens medlemsstater senest den 30. 10. 1999. En v(cid:230)sentlig del af dette direktiv er princippet om »den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik« (»best available techniques«, BAT). S(cid:229) vidt vides skal det europ(cid:230)iske IPPC-kontor i Sevilla udarbejde og dokumentere en definition af BAT og offentliggłre indholdet. Fłrst n(cid:229)r der foreligger en definition af BAT, kan IPPC-direktivet gennemfłres korrekt i medlemsstaterne. Hvor langt er det europ(cid:230)iske IPPC-kontor i Sevilla n(cid:229)et med dette arbejde, og hvorn(cid:229)r kan der p(cid:229)regnes offentliggłrelse af BAT-definitionen? (1) EFT L 257 af 10. 10. 1996, s. 26. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1998) Sidste frist for oms(cid:230)tning til national lovgivning af R(cid:229)dets direktiv 96/61EF om integreret forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af forurening (IPPC) er rent faktisk den 30. oktober 1999, og princippet om »den bedst tilg(cid:230)ngelige teknik« (BAT) er en central bestanddel heraf. Det passer derimod ikke, at det er op til det europ(cid:230)iske IPPC-kontor i Sevilla at skulle udarbejde en n(cid:230)rmere definition af BAT. Begrebet »den bedst tilg(cid:230)ngelige teknik« er fyldestgłrende defineret i artikel 2, stk. 11, i dette direktiv, og kun denne definition g(cid:230)lder i forbindelse med fasts(cid:230)ttelsen af, hvilke juridiske forpligtelser der indfłres med direktivet. Det europ(cid:230)iske IPPC-kontor i Sevilla spiller dog en rolle i den informationsudveksling vedrłrende BAT, der er iv(cid:230)rksat af Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 2, og som skal resultere i Kommissionens offentliggłrelse af BAT-referencedokumenter (BREFs). Disse dokumenter har imidlertid ingen status som retsakter, bortset fra, at de oplysninger, de rummer, skal tages med i betragtning, n(cid:229)r man fasts(cid:230)tter, hvad der er den bedste tilg(cid:230)ngelige teknik i overensstemmelse med direktivets bilag IV


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1424/98 dell'on. Frode KRISTOFFERSEN alla Commissione. Attuazione del programma PHARE

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative transparency
competition
contract
dissemination of EU information
invitation to tender
project evaluation
services contract
supplies contract
works contract

text: C 96/6 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 4. 1999 In ossequio alla sussidiariet(cid:224) e per evitare un(cid:146)eccessiva rigidit(cid:224) in fase di attuazione, la ripartizione della dotazione finanziaria ad un livello inferiore a quello della misura (che Ł l(cid:146)elemento costitutivo di base dei programmi) non Ł prevista nei documenti unici di programmazione dell(cid:146)obbiettivo 5b e rileva, se del caso, della competenza esclusiva dell(cid:146)autorit(cid:224) responsabile dell(cid:146)attuazione. (1999/C 96/008) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1424/98 di Frode Kristoffersen (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Attuazione del programma PHARE Ritiene la Commissione che l(cid:146)attuale programma PHARE soddisfi gli obiettivi previsti, in particolare alla luce delle critiche secondo cui il programma in questione, cos(cid:236) come attualmente strutturato, non disporrebbe di sufficienti conoscenze tecniche? Secondo le precitate critiche, tali carenze si traducono in un vantaggio per talune imprese, in quanto le loro concorrenti non dispongono di sufficienti possibilit(cid:224) di discutere con gli appaltanti › ad un adeguato livello tecnico › delle funzioni e delle caratteristiche dei loro prodotti. Pu(cid:242) la Commissione inoltre comunicare se la complessa procedura vigente in materia di attuazione dei contratti conclusi viene applicata in modo soddisfacente, anche sotto il profilo dei tempi? Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (12 giugno 1998) La Commissione dispone di perizie tecniche di livello soddisfacente effettuate da esperti interni o esterni. Questi ultimi vengono interpellati quando le circostanze lo richiedono. Le procedure per le gare di appalto sono state rafforzate nel 1997. Nello stesso anno la Commissione ha anche introdotto una documentazione standard per le gare di appalto e i contratti PHARE. Queste iniziative hanno portato, oltre ad un maggiore rigore in diversi settori › ad esempio nella procedura di valutazione delle offerte, nella composizione delle commissioni di valutazione delle offerte e nelle risposte fornite ai concorrenti › anche norme piø rigide volte ad evitare i conflitti di interessi. Nell(cid:146)attuazione di PHARE, la Commissione rispetta le disposizioni del regolamento finanziario (1) che tra l(cid:146)altro prevedono l(cid:146)asta pubblica per contratti di lavoro e forniture. Nel caso dei contratti di servizi si applica l(cid:146)articolo 118 del regolamento finanziario (modificato nell(cid:146)ottobre 1995) (2) che garantisce a tutti i potenziali fornitori l(cid:146)opportunit(cid:224) di competere su una base di eguaglianza. Dopo l(cid:146)approvazione di un programma, i contenuti di base dello stesso e un(cid:146)analisi della sua dotazione finanziaria vengono pubblicati nella Gazzetta ufficiale. Successi- vamente, al momento della gara relativa ai singoli progetti di servizi, una descrizione piø dettagliata Ł pubblicata su Internet. Questo aiuta a garantire che tutte le imprese abbiano un uguale accesso alle informazioni necessarie. I potenziali fornitori di servizi sono invitati a manifestare il proprio interesse all(cid:146)attuazione dei progetti. Le imprese che rispondono ai requisiti minimi richiesti per la prequalificazione avranno successivamente la possibilit(cid:224) di essere inserite in un elenco di idoneit(cid:224). La rapidit(cid:224) nella conclusione dei contratti resta un obiettivo costante, ma la Commissione si impegna anche a garantire che la concorrenza sia leale e non pu(cid:242), e non vuole, mettere a repentaglio i requisiti di trasparenza. Bisogna preventivare il tempo necessario affinchØ la stipula dei contratti e le gare di appalto si svolgano con il necessario livello di trasparenza e di equit(cid:224). (1) GU L 356 del 31. 12. 1977. (2) GU L 240 del 7. 10. 1995. (1999/C 96/009) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1530/98 di Ilona Graenitz (PSE) alla Commissione (8 maggio 1998) Oggetto: Simbolo dell(cid:146)euro sulle tastiere dei computer Con il passaggio all(cid:146)euro Ł necessario anche inserire il simbolo dell(cid:146)euro sulle tastiere dei computer. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se Ł possibile ottenere gratuitamente il simbolo dell(cid:146)euro rivolgendosi 1. all(cid:146)Unione europea?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1440/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. Euro 1999

eurovoc_concepts:
inflation
pay
third stage of EMU
wage cost
work productivity
working time

text: 18. 1. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 13/33 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1998) 1. Anmodningen blev fremsendt ved skrivelse til Frankrig af 17. december 1997. De franske myndigheder svarede den 8. april 1998 med detaljerede bem(cid:230)rkninger om den seneste udvikling 2. i relation til problemet og de forskellige trufne foranstaltninger. 3. Kommissionen vil til sin tid undersłge, hvilke yderligere skridt der skal tages i lyset af dette svar. (1999/C 13/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1418/98 af Riccardo Nencini (PSE) til R(cid:229)det (11. maj 1998) Om: Kollektiv afskedigelse P(cid:229) virksomheden Replay i Scarperia i provinsen Firenze, der fremstiller genstande af plastic, er ca. 40 medarbejdere omfattet af en kollektiv afskedigelse. Replays tidligere ejer, S. P. Metal, der har hoveds(cid:230)de i Paris, har afh(cid:230)ndet virksomheden til det britiske selskab A. C. P. Plastic p(cid:229) et tidspunkt, hvor man var i f(cid:230)rd med at gennemfłre mobilitetsprocedurer. Virksomhedens ledelse har udvist forsłmmelighed b(cid:229)de med hensyn til overholdelse af R(cid:229)dets direktiv af 17. 2. 1975 med senere (cid:230)ndringer og R(cid:229)dets direktiv af 14. 2. 1977 med senere (cid:230)ndringer, navnlig artikel 3, 4 og 6. Agter R(cid:229)det at foretage undersłgelser af Replays ledelses eventuelle forsłmmelighed, dvs. manglende over- holdelse af de n(cid:230)vnte direktiver? Svar (24. september 1998) R(cid:229)det har ikke befłjelse til at udtale sig om overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabsretten. Det er Kommissionens opgave at drage omsorg for gennemfłrelsen af f(cid:230)llesskabsretten i p(cid:229)kommende tilf(cid:230)lde under Domstolens kontrol. (1999/C 13/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1440/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Ifłlge Kommissionens beretning om konvergenssituationen og den tilhłrende henstilling om overgangen til (cid:216)MU(cid:146)ens tredje fase (KOM(98) 1999 af 25. 3. 1998, s. 78) skyldes de gode resultater, som medlemsstaterne har opn(cid:229)et p(cid:229) inflationsomr(cid:229)det, bl. a. lłntilbageholdenhed og den begr(cid:230)nsede stigning i enhedslłnomkostningerne. Hvordan vil arbejdsmarkedsreformen i Frankrig og den dermed forbundne neds(cid:230)ttelse af arbejdstiden til 35 timer om ugen efter Kommissionens opfattelse influere p(cid:229) muligheden for at fastholde denne moderate inflationstakt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (10. juli 1998) Inflationens udvikling i medlemsstaterne afh(cid:230)nger af mange forhold: p(cid:229) indenrigsplan indvirker bl. a. enheds- lłnomkostninger, fortjenstmargener og (cid:230)ndringer i de indirekte afgifter. P(cid:229) udenrigsplan er inflationen f. eks. forbundet med udviklingen i vekselkurser og r(cid:229)varepriser


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1428/98 von John IVERSEN an den Rat. Fußballländerspiel zwischen Deutschland und Nigeria

eurovoc_concepts:
Germany
Nigeria
admission of aliens
common position
human rights
international sanctions
migration control
sporting event

text: C 323/130 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 21. 10. 98 1. Teilt der Rat die Auffassung, da(cid:223) die Bundesrepublik Deutschland mit der Erteilung der Visa an nigerianische Staatsbu¤rger und der Durchfu¤hrung des WM-Vorbereitungsspiels gegen Nigeria gegen den Gemeinsamen Standpunkt des Rates 95/544/GASP vom 4. Dezember 1995 und den Beschlu(cid:223) des Rates vom 28. November 1997 u¤ber die Durchfu¤hrung des Gemeinsamen Standpunktes, insbesondere gegen Artikel 1 Absatz 2, versto¤(cid:223)t? 2. Wenn ja, welche Konsequenzen gedenkt der Rat aus diesem Versto(cid:223) zu ziehen? 3. Wurden der Rat und alle Mitgliedstaaten vor der Erteilung der Visa unterrichtet (Art. 2)? 4. Welche Haltung haben die Mitgliedstaaten dazu eingenommen? 5. Was hat der Rat gegebenenfalls unternommen, um auf die Einhaltung des Beschlusses hinzuwirken? 6. Welche Ma(cid:223)nahmen hat der Rat vorgesehen, um sicherzustellen, da(cid:223) sich die Mitgliedstaaten in Zukunft beschlu(cid:223)konform im Sinne des Gemeinsamen Standpunktes betreffend Nigeria verhalten? (1) ABl. L 309 vom 21. 12. 1995, S. 1. (98/C 323/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1428/98 von John Iversen (PSE) an den Rat (11. Mai 1998) Betrifft: Fu(cid:223)ballla¤nderspiel zwischen Deutschland und Nigeria Kann die britische Pra¤sidentschaft mitteilen, ob das Fu(cid:223)ballla¤nderspiel zwischen Deutschland und Nigeria vom 22. 4. 1998 gegen den Boykott der EU-Mitgliedstaaten gegen Nigeria versto¤(cid:223)t? Die EU-Mitgliedstaaten haben umfassende Sanktionen beschlossen, die auch einen Boykott Nigerias im sportlichen Bereich umfassen. Ein Freundschaftsspiel zwischen Deutschland und Nigeria ist nicht mit einem Spiel wa¤hrend der Weltmeister- schaft vergleichbar werden, fu¤r die fu¤r Nigeria eine Ausnahme gemacht wurde. Es du¤rfte daher gegen die gemeinschaflichen Sanktionen versto(cid:223)en, da(cid:223) die nigerianischen Spieler eine Einreiseerlaubnis in die EU erhalten, um ein Freundschaftsspiel zwischen zwei La¤ndern auf deutschem Territorium zu bestreiten. Gemeinsame Antwort auf die Schriftlichen Anfragen P-1386/98 und E-1428/98 (6. Juli 1998) Die Europa¤ische Union hat wiederholt ihre ernsthafte Besorgnis u¤ber die Lage in Nigeria zum Ausdruck gebracht. Dem entspricht der Beschlu(cid:223) des Rates vom 28. November 1997, die Geltungsdauer des Gemeinsamen Standpunkts der EU vom 4. Dezember 1995 betreffend Nigeria (95/544/GASP) bis zum 1. November 1998 zu verla¤ngern. Der Rat bemu¤ht sich weiterhin mit Nachdruck um Vera¤nderungen in Nigeria und ist der U¤ berzeugung, da(cid:223) die Ma(cid:223)nahmen, die mit dem Gemeinsamen Standpunkt 95/544/GASP gegen Nigeria getroffen werden, einschlie(cid:223)lich der Unterbrechung der Kontakte im sportlichen Bereich, hierzu einen nu¤tzlichen Beitrag leisten. Artikel 1 Absatz 2 des Beschlusses 97/820/GASP des Rates u¤ber die Umsetzung des Gemeinsamen Standpunkts 95/544/GASP ermo¤glicht es den Mitgliedstaaten, die Einschra¤nkung der sportlichen Kontakte nicht anzuwenden, um bereits zuvor eingegangenen Verpflichtungen im Rahmen von Sportveranstaltungen internationaler Sportverba¤nde › d. h. die Endspiele der Fu(cid:223)ballweltmeisterschaft 1998 und im Hinblick darauf bereits organisierte Vorbereitungsspiele sowie die Basketballweltmeisterschaft 1998 › nachzukommen. Bei dem Spiel zwischen Deutschland und Nigeria am 22. April 1998 handelte es sich um ein Vorbereitungsspiel fu¤r die Weltmeisterschaft, und es war bereits vor der Annahme des Beschlusses 97/820/GASP des Rates festgelegt worden. Als der Rat diesen Beschlu(cid:223) annahm, war ihm dies bekannt, und er erkla¤rte sich damit einverstanden, da(cid:223) Deutschland den Mitgliedern der nigerianischen Mannschaft Visa erteilt. Deutschland hat daher mit der Ausstellung der Visa nicht gegen den Gemeinsamen Standpunkt 95/544/GASP versto(cid:223)en


title: WRITTEN QUESTION No. 1407/98 by Maren GÜNTHER to the Commission. EU research aid for Upper Bavaria in general and for the Munich Technical University in particular

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU aid
research and development
research body
university

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/97 (98/C 354/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1407/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Maren Gu¤ nther (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n yleisesti koko Yla¤-Baijerin osavaltiolle ja erityisesti Mu¤nchenissa¤ sijaitsevalle Tekniselle korkea- koululle myo¤nta¤ma¤ tutkimustuki Pyyda¤n komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka liittyva¤t EU:n Yla¤-Baijerin alueelle myo¤nta¤ma¤a¤n T&K-alan tutkimustukeen: 1. Kuinka paljon Yla¤-Baijerin alueelle myo¤nnettiin T&K-alan tutkimustukea yhteensa¤ vuonna 1997? 2. Miten tuki jakautui eri tahojen kesken (suurteollisuus ja sen tutkimusinstituutit, pk-yritykset, Mu¤nchenin yliopisto, riippumattomat tutkimusinstituutit, jne. )? 3. Kuinka paljon tukea myo¤nnettiin Garchingenissa sijaitsevan Mu¤nchenin Teknisen korkeakoulun eri tutkimusinstituuteille? Kuinka paljon tukea myo¤nnettiin kullekin Teknisen korkeakoulun eri instituutille? Komission ja¤senen Cresonin komission puolesta antama vastaus (15. heina¤kuuta 1998) Taulukoita sisa¤lta¤va¤n vastauksen pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ vastauksen suoraan arvoisille ja¤senille ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. (98/C 354/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Direktiivi osa-aikaomistuksesta Kuinka moni ja¤senvaltio ei ole pannut viela¤ ta¤yta¤nto¤o¤n osa-aikaomistusta koskevaa direktiivia¤? Mitka¤ na¤ma¤ ja¤senvaltiot ovat? Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (4. kesa¤kuuta 1998) Ostajien suojaamisesta kiinteisto¤jen osa-aikaisen ka¤ytto¤oikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin na¤hden 26 pa¤iva¤na¤ lokakuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/47/EY (1) 12 artiklassa annetaan ma¤a¤ra¤aika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsa¤a¤da¤nto¤a¤. Ta¤ma¤ ma¤a¤ra¤aika on kaikkien ja¤senvaltioiden osalta 29. huhtikuuta 1997. Seuraavat ja¤senvaltiot eiva¤t ole viela¤ panneet direktiivia¤ ta¤yta¤nto¤o¤n: Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia ja Luxemburg. Seuraavat ja¤senvaltiot ovat jo ilmoittaneet komissiolle kansallisista ta¤yta¤nto¤o¤npanotoimistaan: › Tanska: laki nro 234, 2. huhtikuuta 1997 › Saksa: laki 20. joulukuuta 1996 › BGB nro 70, 31. joulukuuta 1996 › Irlanti: SI 204 vuonna 1997 › Timesharing; › Alankomaat: laki 26. maaliskuuta 1997 › SB nro 147 vuonna 1997 › Ita¤valta: laki TNG › BGB 27. maaliskuuta 1997, I nro 32/1997 › Portugali: asetus nro 275/93, 5. 8. 1993 › Diario de Republica nro 182, I se·rie A, 5. elokuuta 1993 › Suomi: laki nro 1162, 11. joulukuuta 1997 (VL s. 4108) › Ruotsi: SFS 1997: 218 3. kesa¤kuuta 1997 › Yhdistynyt kuningaskunta: Timesharing regulations 1997, Consumer Protection 1997 › nro 1081. (1) EVYL L 280, 29. 10. 1994


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1418/98 von Riccardo NENCINI an den Rat. Massenentlassung

eurovoc_concepts:
European undertaking
Tuscany
application of EU law
collective dismissal
labour mobility
merger
plastics industry
transfer of businesses

text: 18. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 13/33 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (11. Juni 1998) 1. Das Ersuchen wurde mit Schreiben vom 17. Dezember 1997 an Frankreich gerichtet. Die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden haben am 8. April 1998 geantwortet und eingehende Bemerkungen zu den 2. j(cid:252)ngsten Entwicklungen in diesem Zusammenhang sowie die hierauf ergriffenen Ma(cid:223)nahmen vorgelegt. Die Kommission wird zu gegebener Zeit unter Ber(cid:252)cksichtigung dieser Antwort ihre weiteren Schritte 3. (cid:252)berlegen. (1999/C 13/045) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1418/98 von Riccardo Nencini (PSE) an den Rat (11. Mai 1998) Betrifft: Massenentlassung In der Fabrik (cid:132)Replay(cid:147) in Scarperia in der Provinz Florenz, die Plastikerzeugnisse herstellt, wurde ein Massenentlassungsverfahren eingeleitet, von dem rund 40 Arbeitnehmer betroffen sind; die Eigent(cid:252)merin, S. P. Metal, mit Sitz in Paris, hat die Fabrik an die A. C. P. Plastic mit Sitz in England abgetreten, w(cid:228)hrend die Verfahren zur Versetzung von Arbeitnehmern noch im Gange waren. Die Firmenleitung hat gegen die Richtlinie des Rates vom 17. 2. 1975 und sp(cid:228)tere ˜nderungen, gegen die Richtlinie des Rates vom 14. 2. 1977 und sp(cid:228)tere ˜nderungen und insbesondere gegen die Artikel 3, 4 und 6 versto(cid:223)en. Beabsichtigt der Rat, etwaige Verst(cid:246)(cid:223)e der Firmenleitung (cid:132)Replay(cid:147) gegen die obengenannten Richtlinien zu (cid:252)berpr(cid:252)fen? Antwort (24. September 1998) Der Rat ist nicht befugt, zu Verletzungen des Gemeinschaftsrechts Stellung zu nehmen. Es ist Aufgabe der Kommission, f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der Bestimmungen des Gemeinschaftsrechts Sorge zu tragen, und zwar gegebenenfalls unter Aufsicht des Gerichtshofs. (1999/C 13/046) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1440/98 von JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Euro 1999 Der Bericht der Kommission (cid:252)ber den Konvergenzstand mit Empfehlung f(cid:252)r den (cid:220)bergang zur dritten Stufe der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (KOM(98) 1999 endg. vom 25. 3. 1998, S. 78) geht davon aus, da(cid:223) die in den Mitgliedstaaten erzielten guten Ergebnisse bei der Inflation neben anderen Faktoren auf die Lohnm(cid:228)(cid:223)igung und als Folge davon auf die moderate Lohnst(cid:252)ckkostenentwicklung zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren sind. Welche Meinung vertritt die Kommission zur Nachhaltigkeit dieser Ergebnisse einer geringen Inflation, falls in Frankreich durch die Verk(cid:252)rzung der Arbeitszeit auf 35 Wochenstunden eine Arbeitsreform durchgef(cid:252)hrt wird? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (10. Juli 1998) Die Inflationsentwicklung in den Mitgliedstaaten h(cid:228)ngt von vielerlei Faktoren ab: In der Binnenwirtschaft spielen vor allem Lohnst(cid:252)ckkosten, Gewinnspannen und ˜nderungen der indirekten Steuern eine Rolle. In au(cid:223)enwirt- schaftlicher Hinsicht h(cid:228)ngt die Inflation beispielsweise mit der Wechselkurs- und Rohstoffpreisentwicklung zusammen


title: Nolīgums par sadarbību jūras zvejas jomā starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku

eurovoc_concepts:
Mauritania
agreement (EU)
cooperation agreement (EU)
fishing agreement
sea fishing

text: 346 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. 21996A1223(02) 23. 12. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 334/20 par sadarbību jūras zvejas jomā starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku NOLĪGUMS EIROPAS KOPIENA, še turpmāk – “Kopiena”, un MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKA, še turpmāk – “Mauritānija”, turpmāk tekstā – “Līgumslēdzējas Puses”, ŅEMOT VĒRĀ ciešās un īpašās attiecības starp Kopienu un Mauritāniju, kā arī abu Pušu vēlmi izveidot efektīvas partnerattiecības Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbības ietvaros un paturot prātā sadarbības garu, kas izriet no Lomes Konvencijas; APZINOTIES jūras zvejas nozares un saistīto nozaru nozīmi Mauritānijas un vairāku Kopienas reģionu saimnieciskajā un sociālajā attīstībā, kā arī ņemot vērā abu Pušu apņemšanos no savas puses modernizēt un reorganizēt zvejas floti; ATGĀDINOT, ka Kopiena un Mauritānija ir parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un ka saskaņā ar šo konvenciju Mauritānija ir noteikusi 200 jūras jūdžu platu ekskluzīvo ekonomisko zonu gar tās krastiem, kurā tā realizē savas suverenās tiesības attiecībā uz minētās zonas resursu izpēti, izmantošanu, saglabāšanu un apsaimniekošanu; ŅEMOT VĒRĀ Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Padomes pieņemto rīcības kodeksu par apzinīgu zveju; APZINOTIES abu Pušu ieinteresētību saglabāt un racionāli izmantot zvejas resursus, kā arī aizsargāt jūras vidi; APŅĒMUŠĀS savās abpusējās interesēs nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu, racionālu apsaimniekošanu un ilgtspējīgu attīstību savos piekrastes ūdeņos un sadarboties, izveidojot uzraudzības sistēmu, kas aptver visas zvejniecības norises, lai panāktu šo resursu attīstības un saglabāšanas pasākumu efektivitāti; PĀRLIECĪBĀ, ka attiecīgo saimniecisko un sociālo mērķu sasniegšanu zivsaimniecības nozarē vēl vairāk sekmēs cieša sadarbība zinātniski tehniskajā pētniecībā šajā jomā, ievērojot noteikumus, kas garantē zivju krājumu saglabāšanu un racionālu izmantošanu; ŅEMOT VĒRĀ TO, ka jūras zveja ietver pilnu saimniecisko ciklu, un vēloties izveidot ciešākas saites, kas paredz ciešu un padziļinātu sadarbību starp abiem partneriem un aptver visu nozari ar mērķi kopīgi veicināt tās izaugsmi; ŅEMOT VĒRĀ Mauritānijas zivsaimniecības nozares attīstības politikas mērķus un pamatnostādnes; VĒLOTIES tālāk attīstīt daudzpusīgo sadarbību jūras zvejniecībā un saistītajās nozarēs uz savstarpējā izdevīguma pamatiem; VĒLOTIES noteikt sadarbības veidus jūras zivsaimniecībā un saistītajās nozarēs, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 347 1. pants Mērķis un definīcijas 3. pants Attīstības veicināšana 1. Šajā nolīgumā ir izklāstīti Kopienas un Mauritānijas sadarbī- bas principi, nosacījumi un procedūras zvejas resursu saglabāšanā un attīstībā, kā arī pievienotās vērtības radīšanā tiešā veidā vai vei- cot pārstrādi un ir atrunāti priekšnoteikums, ar kādiem zvejo kuģi ar Kopienas dalībvalsts karogu ūdeņos, uz kuriem attiecas Mauri- tānijas suverenitāte vai jurisdikcija. Līgumslēdzējas Puses veic pasākumus, kas vērsti uz Mauritānijas zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu attīstību un attiecīgo uzņē- mēju kopīgo interešu veicināšanu/saliedēšanu, proti, — modernizējot piekrastes zvejas floti un ar zivsaimniecību sais- tītās nozares, 2. Šajā nolīgumā, tā pielikumos un protokolā: — attīstot zveju no nelieliem kuģiem, a) “Mauritānijas zvejas zona” aptver ūdeņus, uz kuriem attiecas Mauritānijas Islāma Republikas suverenitāte vai jurisdikcija; b) “Kopienas kuģi” ir zvejas kuģi, kas brauc ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, kuri veic darbību saskaņā ar šo nolī- gumu; c) “ministrija” ir Mauritānijas Zivsaimniecības un jūras tirdznie- cības ministrija; d) “uzraudzības iestāde” ir pilnvarota iestāde, kas Mauritānijā atbild par jūras zvejas uzraudzību un [zvejas] resursu aizsar- dzību; e) “Mauritānijas tiesību akti” ir Mauritānijas normatīvie un admi- nistratīvie akti; f) “Komisija” ir Eiropas Kopienu Komisija; — attīstot ostu infrastruktūru un uzlabojot uzņemšanas apstāk- ļus zvejas kuģiem Mauritānijas ostās, — īstenojot akvakultūras projektus, — rūpējoties par jūras vidi, — organizējot konkrētus pētījumus, — izstrādājot jaunus zvejas paņēmienus, kas veicina zivju krā- jumi racionālu izmantošanu, g) “delegācija” ir Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Mauritā- nijā. — pilnveidojot un attīstot zvejniecības produktu realizācijas tīk- lus, 2. pants Sadarbības jomas 1. Līgumslēdzējas Puses sadarbojas abpusēji, kompetentajās starptautiskajās organizācijās vai, vajadzības gadījumā, reģionu un apakšreģionu līmenī ar mērķi nodrošināt zvejas krājumu saglabā- šanu un racionālu izmantošanu saskaņā ar attiecīgajiem Apvie- noto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas noteikumiem. 2. Līgumslēdzējas Puses stiprina zinātniski tehnisko sadarbību starp specializētajām iestādēm zivsaimniecības nozarē. 3. Līgumslēdzējas Puses veicina saimniecisko, tirdzniecības un rūpniecības sadarbību zivsaimniecības nozarē. Šim nolūkam tās sekmē informācijas apmaiņu un izplatīšanu par zvejas paņēmie- niem un rīkiem, zvejniecības produktu saglabāšanu un rūpnieci- sku pārstrādi, kā arī par jūras vides aizsardzības veidiem. 4. Lai nodrošinātu jūras zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu attīs- tību un saskaņā ar šā nolīguma 7. panta noteikumiem Kopiena sniedz Mauritānijai finansiālu atbalstu sanitārās inspekcijas un zinātnisko pētījumu attīstībai zivsaimniecības nozarē, kā arī zvej- niecības attīstības politikas īstenošanai. — uzlabojot palīdzības un glābšanas dienestus jūrā, — apsekojot zvejas resursu izmantošanu, — uzlabojot uzraudzību jūrā, — pilnveidojot administratīvās procedūras sakarā ar šā nolīguma īstenošanu, — veicinot uzņēmumu apvienību un kopuzņēmumu izveidi un attīstību zivsaimniecības un akvakultūras nozarē un saistīta- jās nozarēs. Šādām programmām un pasākumiem var paredzēt Kopienas finansiālu atbalstu. 4. pants Jūrnieku apmācība Kopiena pievērš īpašu uzmanību Mauritānijas vajadzībām jūr- nieku apmācības jomā, attīsta un stiprina tās cilvēkresursus un infrastruktūru, kā arī jūras mācību iestāžu materiāli tehnisko 348 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. nodrošinājumu Mauritānijā. Šim nolūkam tā sniedz Mauritānijai finansiālu atbalstu saskaņā ar nolīguma 7. pantu. 8. pants 5. pants Zvejas iespējas Zvejas iespējas, ko Mauritānija piešķīrusi Kopienas kuģiem Mau- ritānijas zvejas zonā, un 7. pantā minētā finansiālā kompensācija ir norādīta šā nolīguma protokolā. 6. pants Vispārējie zvejas nosacījumi ir vajadzīga licence, ko 1. Kopienas kuģiem zvejas veikšanai izdod Mauritānijas iestādes pēc Kopienas kompetento iestāžu pie- prasījuma. Kuģa īpašnieks sakarā ar licences izsniegšanu maksā nodevas un veic iemaksu zinātnisko novērotāju izdevumu segša- nai. Atbilstība zvejas nosacījumiem 1. Kopiena apņemas veikt visus vajadzīgos pasākumus, kas nodrošina tās kuģu atbilstību šā nolīguma noteikumiem un Mau- ritānijas tiesību aktiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizāci- jas Jūras tiesību konvenciju. 2. Mauritānijas iestādes laikus paziņo delegācijai visus jaunus normatīvos un administratīvos aktus, kas saistīti ar zveju. Kopie- nas kuģiem mēneša laikā ir jāpielāgojas šiem jaunajiem normatī- vajiem un administratīvajiem aktiem. 3. Mauritānijas pieņemtie tiesību akti, kas reglamentē zveju, nedrīkst būt diskriminējoši Kopienas kuģiem attiecībā uz trešo valstu kuģiem, kā arī kavēt pilnībā izmantot zvejas tiesības, kuras piešķirtas Kopienai atbilstīgi šim nolīgumam. 4. Pasākumus, kas paredz daļēju zvejas pārtraukšanu vai kon- krētu sugu bioloģisko atjaunošanu, piemēro visiem zvejas kuģiem, kam šīs sugas ir galvenais nozvejas objekts. 2. Kopiena nodod Mauritānijas rīcībā visu būtisko informāciju par savu kuģu darbību, kam atļauts zvejot Mauritānijas zvejas zonā, proti, par krastā nogādātajiem daudzumiem, kā tas norā- dīts pielikumos. 5. Ja, mainoties Mauritānijas zivju krājumiem, tā pieņem lēmumu ieviest saglabāšanas pasākumus, kas nav minēti 4. punktā un skar Kopienas kuģu darbību, Līgumslēdzējas Puses organizē apsprie- des ar mērķi attiecīgi pielāgot nolīguma protokolu un pielikumus. 3. Licences izsniegšanas un nodevu un iemaksu kārtošanas kār- tība zinātnisko novērotāju izdevumu segšanai, kā arī visi pārējie priekšnosacījumi Kopienas kuģu zvejai Mauritānijas zvejas zonā ir atrunāti pielikumos. 4. Līgumslēdzējas Puses gādā par šo procedūru un nosacījumu pienācīgu ievērošanu, nodrošinot attiecīgo administratīvo sadar- bību savu iestāžu starpā. 7. pants Šādu apspriežu mērķis ir sniegt pasākumu zinātnisku pamato- jumu un vajadzības gadījumā samērot Kopienas finansiālo atbal- stu ar visām izmaiņām, kas skar protokolā noteiktās zvejas iespē- jas. 9. pants Administratīvā sadarbība Atlīdzināšana un finansiāls atbalsts Līgumslēdzējas Puses, vēloties nodrošināt zvejas resursu attīstības un saglabāšanas pasākumu efektivitāti: Kopiena apmaiņā pret zvejas iespējām, kas minētas nolīguma 5. pantā, sniedz Mauritānijai: — finansiālu kompensāciju, un — finansiālo atbalstu, kas minēts 2. , 3. un 4. pantā. — veicina administratīvo sadarbību, lai savu iespēju robežās nodrošināt, ka to kuģi ievēro nolīguma noteikumus un Mau- ritānijas tiesību aktus, kas attiecas uz jūras zveju, — sadarbojas, jo īpaši apmainoties ar informāciju un nodrošinot ciešu administratīvo sadarbību, nelegālas zvejas novēršanā un apkarošanā. Iepriekšminētā finansiālā kompensācija un finansiālais atbalsts ir noteikts nolīguma protokolā. Praktiskie pasākumi sakarā ar administratīvās sadarbības īsteno- šanu ir izklāstīti pielikumos. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 349 Praktisko pasākumu faktisko izpildi sakarā ar administratīvo sadarbību abas Puses pārbauda, izmantojot apvienoto komiteju, kas paredzēta nolīguma 10. pantā. 13. pants Jūras tiesības 10. pants Apvienotā komiteja Lai nodrošinātu pienācīgu nolīguma piemērošanu, izveido Apvie- noto komiteju. Apvienotā komiteja cita starpā: — pārrauga nolīguma ieviešanu, interpretāciju un pareizu darbī- bu, kā arī strīdu izšķiršanu, — nodrošina vajadzīgo saskari, kopējās interesēs risinot jautāju- mus, kas attiecas uz zivsaimniecības nozari, — novērtē Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, veicot pielikumos paredzēto uzraudzību, — pārbauda krastā izkraušanas un pārkraušanas operācijas, ko Kopienas kuģi veic Mauritānijas ostās, — pārbauda sadarbības pasākumu faktisko īstenošanu cīņā ar nelegālo zveju un veicot administratīvo sadarbību ar mērķi nodrošināt Mauritānijas tiesību aktu un šā nolīguma notei- kumu ievērošanu. Apvienotā komiteja reizi gadā rīko sanāksmi pārmaiņus Mauritā- nijā un Kopienā, kā arī izsludina ārkārtas sesijas pēc Līgumslē- dzēju Pušu lūguma. 11. pants Strīdu izšķiršana Līgumslēdzējas Puses savstarpēji apspriežas, ja rodas domstarpī- bas saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Šā nolīguma saturs nekādā veidā neietekmē un neierobežo abu Līgumslēdzēju Pušu uzskatus par jautājumiem, kas attiecas uz Jūras tiesību konvenciju. 14. pants Teritoriālā piemērošana Šis nolīgums, no vienas puses, attiecas uz teritorijām, kurās pie- ievērojot Līgumā mēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, izklāstītos nosacījumus, un, no otras puses, Mauritānijas Islāma Republikas teritorijā. 15. pants Darbības laiks un spēkā esamība 1. Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus, sākot no 1996. gada 1. augusta. 2. Ja nolīgums nav uzteikts, kādai no pusēm sešus mēnešus pirms minētā piecu gadu termiņa beigām iesniedzot uzteikuma rakstu, tas paliek spēkā vēl piecus gadus, ja vien nav iesniegts uzteikuma raksts vismaz sešus mēnešus pirms kārtējā piecu gadu laikposma beigām. 3. Ja nolīgumu denonsē, Līgumslēdzējas Puses uzsāk sarunas. 4. Pirms protokola termiņa beigām Līgumslēdzējas Puses uzsāk sarunas, lai kopīgi vienotos par pielikumu un protokola grozīju- miem vai papildinājumiem. 16. pants Nobeiguma noteikumi 12. pants Pielikumi un protokols Protokols, tajā iekļautās zvejas tehnisko datu tabulas, pielikumi un to papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa. Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, fran- ču, grieķu, itāļu, nīderlandiešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un arābu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autenti- skiem, stājas spēkā dienā, kad Līgumslēdzējas Puses cita citai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 350 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. par zvejas iespējām, finansiālo kompensāciju un finansiālo atbalstu laika posmā no 1996. gada 1. augusta līdz 2001. gada 31. jūlijam PROTOKOLS 1. pants 6. pants Piecu gadu laika posmā, kas sākas 1996. gada 1. augustā, nolīguma 5. pantā paredzētās zvejas iespējas atbilst tām, kas ir norādītas šajā pro- tokolā iekļautajās zvejas datu tabulās. 2. pants 1. Nolīguma 7. pantā paredzētā kopējā finansiālā kompensācija laika posmā, kas minēts šā protokola 1. pantā, ir noteikta 266,8 mlj. ECU apmērā. Šī finansiālā kompensācija ir izmaksājama, veicot piecas gadskārtējās iemaksas: 1. No kopējās finansiālās kompensācijas summas, kas minēta šā proto- kola 2. pantā, ECU 250 000 gadā Mauritānija saskaņā ar nolīguma 4. pantu atvēl kā finansiālu atbalstu jūrnieku apmācībai ar mērķi attīstīt cilvēkresursus, infrastruktūru un materiāltehnisko nodrošinājumu Mauri- tānijas jūrniecības mācību iestādēs. 2. No kopējās finansiālās kompensācijas summas, kas minēta šā proto- kola 2. pantā, ECU 200 000 gadā Mauritānija atvēl ministrijai izdevumu segšanai sakarā ar semināriem, līdzdalību starptautiskās sanāksmēs un mācību braucieniem. — 1. gadā: ECU 55 160 000, — 2. gadā: ECU 54 360 000, — 3. gadā: ECU 53 560 000, — 4. gadā: ECU 52 160 000, — 5. gadā: ECU 51 560 000. 2. Visas piešķirtās finansiālās kompensācijas sadalījums ir tikai un vienīgi Mauritānijas kompetencē. 3. pants 1. Visu finansiālās kompensācijas summu iemaksā Mauritānijas izraudzī- tās finanšu iestādes kontā, kas atvērts Mauritānijas Centrālajā bankā. 2. Protokola 2. panta 1. punktā paredzētās gadskārtējās iemaksas veic vēlākais līdz kārtējā gada 1. augustam. Iemaksu par pirmo gadu veic vēlā- kais līdz 1996. gada 30. novembrim. 4. pants Ja zivju krājumi to atļauj, protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas var paplašināt pēc Kopienas lūguma. Šajā gadījumā, kopīgi vienojoties, attie- cīgi pielāgo protokola 2. pantā minēto finansiālo kompensāciju. 7. pants Ja Komisija neveic šā protokola 2. pantā minētās gadskārtējās iemaksas, Mauritānija patur tiesības apturēt nolīguma piemērošanu. 8. pants Līgumslēdzējas Puses sekmē sadarbību zivsaimniecības nozarē. Tās vei- cina Kopienas un Mauritānijas privātā sektora koncernu apvienošanos uzņēmumu kopuzņēmumu un citu personālsabiedrību asociācijās, kas kopīgi izmanto zvejas resursus, kā arī pārstrādā un realizē zvejniecības produktus. 9. pants Kopienas kuģu īpašniekiem pieder visa atļautā nozveja, kas veikta ar tiem piederošiem kuģiem, un tie brīvi lemj par tās pārdošanu. Tajā pašā laikā Līgumslēdzējas Puses mudina savus ieinteresētos uzņēmējus pastāvīgi rīkot kopējas apspriedes, lai novērstu tādu konkurenci, kas var destabili- zēt tirgu. 10. pants Kopienas kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties kuģu aģentus, lai gan tiem ir jābūt Mauritānijas pilsoņiem. 5. pants Šo aģentu vārds un adrese ir jāpaziņo ministrijai. No kopējās finansiālās kompensācijas summas, kas minēta protokola 2. pantā, ECU 600 000 gadā Mauritānija saskaņā ar nolīguma 2. pantu atvēl kā finansiālu atbalstu sanitāro pārbaužu un zivsaimniecības pētī- jumu, kā arī Mauritānijas zivju krājumu apsaimniekošanas politikas uzla- bošanai. 11. pants Šis protokols ir spēkā no 1996. gada 1. augusta. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 351 Zvejas datu apkopojums Nr. 1 ZVEJAS KATEGORIJA: KUĢI, KAS ZVEJO VĒŽVEIDĪGOS, IZŅEMOT LANGUSTUS 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: deviņas jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas. Laika posmā, ko ik gadus ar dekrētu nosaka par jūras zveju atbildīgais ministrs, zveja nav atļauta joslā starp šādiem punktiem: 20o 46 N 19o 50 N 19o 21 N 17o 03 W 17o 03 W 16o 45 W. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: sešas jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki: garneļu grunts tralis. Aizliegts izmantot dubultus mencu āmjus. Aizliegts izmantot mencu āmjus, kas pagatavoti no divauklu linuma. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 50 mm. Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (marts un aprīlis). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt atjaunošanās laiku. lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās Piezveja: 20 % zivju un 15 % galvkāju. Atļautā tonnāža/nodevas 3. 4. 5. 6. Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) 5 500 5 500 5 500 5 500 5 500 Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) 290 304 320 335 352 7. Piezīmes: — 352 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. ZVEJAS KATEGORIJA: TRALERI JŪRAS HEKU ZVEJAI (1) UN GRUNTS ĀĶU ZVEJAS KUĢI Zvejas datu apkopojums Nr. 2 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: josla, ko ierobežo šādi punkti: 20o 36 N 20o 03 N 19o 50 N 19o 50 N 19o 04 N 17o 36 W 17o 36 W 17o 12,8 W 17o 03 W 16o 34 W. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 18 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki: — grunts āķi, — grunts tralis heku zvejai. Aizliegts izmantot dubultus mencu āmjus. Aizliegts izmantot mencu āmjus, kas pagatavoti no divauklu linuma. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 60 mm (tralim). Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (septembris un oktobris). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt atjaunošanās laiku. lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās Piezveja: 35 % zivju, 0 % galvkāju un 0 % vēžveidīgo. Atļautā tonnāža/nodevas 3. 4. 5. 6. Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) 8 500 149 8 500 149 8 500 149 8 500 149 8 500 149 7. Piezīmes: (1) Šajā kategorijā neietilpst saldētājtraleri. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 353 Zvejas datu apkopojums Nr. 3 ZVEJAS KATEGORIJA: KUĢI, KAS ZVEJO BENTĀLĀS ZIVJU SUGAS, IZŅEMOT JŪRAS HEKUS, NEIZMANTOJOT TRAĻUS 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: trīs jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: trīs jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki (1): — āķu jeda, — nostiprināts žaunu tīkls, — gruntsmakšķere. Izmantoto tīklu tehniskais raksturojums, linuma garums un minimālais atstatums starp tīkliem un no krasta ir jānosaka līdz 1996. gada 31. decembrim, kopīgi vienojoties abu Pušu izraudzītajiem tehniskajiem ekspertiem. Ja tehniskie eksperti nespēj vienoties līdz 1996. gada 31. decembrim, rīko apvienotās komitejas sanāksmi, lai līdz 1997. gada 28. februārim panāktu galīgu lēmumu šajā jautājumā. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 120 mm (žaunu tīklam). Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (septembris un oktobris). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt atjaunošanās laiku. lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās Piezveja: 0 % galvkāju un 0 % vēžveidīgo. Atļautā tonnāža/nodevas 3. 4. 5. 6. Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) (< 100 BRT) Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) (> 100 BRT) 4 200 140 4 200 147 4 200 154 4 200 162 4 200 170 210 221 232 243 255 7. Piezīmes: (1) Par zvejas rīkiem, kas tiks izmantoti, paziņo, iesniedzot pieteikumu licences saņemšanai kār- tējam gada ceturksnim. 354 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. ZVEJAS KATEGORIJA: TRALERI, KAS ZVEJO BENTĀLĀS ZIVJU SUGAS, IZŅEMOT JŪRAS HEKUS Zvejas datu apkopojums Nr. 4 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: josla, ko ierobežo šādi punkti: 20o 36 N 20o 03 N 19o 50 N 19o 50 N 19o 04 N 17o 36 W 17o36 W 17o 12,8 W 17o 03 W 16o 34 W. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 18 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki: tralis. Aizliegts izmantot dubultus mencu āmjus. Aizliegts izmantot mencu āmjus, kas pagatavoti no divauklu linuma. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 70 mm. Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (septembris un oktobris). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt atjaunošanās laiku. lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās Piezveja: 10 %, tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un 5 % galvkāju. Atļautā tonnāža/nodevas 3. 4. 5. 6. Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) 5 500 5 500 5 500 5 500 5 500 Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) 164 172 181 190 199 7. Piezīmes: 7. 1. 1 500 BRT šajā kategorijā ir paredzētas trim saldētājtraleriem, kam turpmāk aizliegts zvejot jūras hekus, jo šis daudzums tagad paredzēts traleriem bez saldētājiekārtām. 7. 2. Jūras heki var atrasties uz kuģa, bet to daudzums nekad nedrīkst pārsniegt pārējo nozvejoto sugu daudzumu. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 355 ZVEJAS KATEGORIJA: GALVKĀJU ZVEJA Zvejas datu apkopojums Nr. 5 1. Zvejas zona: tā pati, kas noteikta Mauritānijas tiesību aktos, ko piemēro šīs valsts kuģiem. Laika posmā, ko ik gadus ar dekrētu nosaka par jūras zveju atbildīgais ministrs, zveja nav atļauta joslā starp šādiem punktiem: 20o 46 N 19o 50 N 19o 21 N 17o 03 W 17o 03 W 16o 45 W. 2. Atļautie zvejas rīki: grunts tralis. Aizliegts izmantot dubultus mencu āmjus. Aizliegts izmantot mencu āmjus, kas pagatavoti no divauklu linuma. 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 70 mm. 4. Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (septembris un oktobris). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās atjaunošanās laiku. 5. Piezveja: — 6. Atļautā tonnāža/nodevas Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) (1) 7 500 12 000 13 500 15 000 15 000 Kuģu skaits, kam atļauts zvejot Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) 25 365 40 384 45 403 50 423 50 444 7. Piezīmes: (1) Atļautās tonnāžas (BRT) svārstības pirmajā un otrajā gadā nedrīkst pārsniegt 3 % un pēdējo trīs gadu laikā – 2 %. 356 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. Zvejas datu apkopojums Nr. 6 ZVEJAS KATEGORIJA: LANGUSTU ZVEJA 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: 20 jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 15 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. 3. 4. 5. 6. Atļautie zvejas rīki: krabju murdi. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: — Bioloģiskā atjaunošanās: divi mēneši (septembris un oktobris). Līgumslēdzējas Puses, kopīgi vienojoties, var pieņemt atjaunošanās laiku. lēmumu precizēt iepriekšminēto bioloģiskās Piezveja: 0 %. Atļautā tonnāža/nodevas Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Atļautā tonnāža (BRT) Nodevas par vienu BRT gadā (ECU) 300 254 300 267 300 280 300 294 300 309 7. Piezīmes: — 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 357 Zvejas datu apkopojums Nr. 7 ZVEJAS KATEGORIJA: TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: 30 jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 30 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. 3. 4. 5. 6. Atļautie zvejas rīki: vadi. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: ICCAT ieteiktais standarts. Bioloģiskā atjaunošanās: — Piezveja: 0 %. Kuģu skaits/nodevas Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Kuģu skaits, kam atļauts zvejot 40 40 40 40 40 Iemaksa par katru kuģi (ECU) 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 7. Piezīmes: — 358 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. Zvejas datu apkopojums Nr. 8 ZVEJAS KATEGORIJA: KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR ĀĶIEM UN ĀĶU ZVEJAS KUĢI PELAĢISKAI ZVEJAI 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: 15 jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas. 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 12 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. 3. 4. 5. 6. Atļautie zvejas rīki: borta āķi tunzivju zvejai un āķu jedas pelaģiskai zvejai. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: — Bioloģiskā atjaunošanās: — Piezveja: 0 %. Kuģu skaits/nodevas Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Kuģu skaits, kam atļauts zvejot 17 17 17 17 17 Iemaksa par katru kuģi (ECU) 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 7. Piezīmes: zveja ar dzīvu ēsmu. 7. 1. Zvejas zona, kurā atļauta zveja ar dzīvu ēsmu: — ziemeļos no 19o 21 N: 3 jūras jūdzes no Cap Blanc — Cap Timiris bāzes līnijas; — dienvidos no 19o 21 N: 3 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 7. 2. Minimālais atļautais linuma acs izmērs zvejai ar dzīvu ēsmu: 8 mm. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 359 Zvejas datu apkopojums Nr. 9 ZVEJAS KATEGORIJA: PELAĢISKIE SALDĒTĀJTRALERI 1. Zvejas zona 1. 1. Ziemeļos no 19o 21 N: josla, ko ierobežo šādi punkti: 20o 46,3 N 20o 10,7 N 19o 50 N 19o 43 N 19o 21 N 17o 03 W 17o 24,2W 17o 12,8 W 16o 58 W 16o 45 W 1. 2. Dienvidos no 19o 21 N: 12 jūras jūdzes no bēguma līnijas. 2. Atļautie zvejas rīki: pelaģiskais tralis. Aizliegts izmantot dubultus mencu āmjus. Aizliegts izmantot mencu āmjus, kas pagatavoti no divauklu linuma. 3. 4. 5. 6. Minimālais atļautais linuma acs izmērs: 40 mm. Bioloģiskā atjaunošanās: — Piezveja: 3 % zivju, 0 % galvkāju un 0 % vēžveidīgo. Atļautā tonnāža/kuģu skaits/nodevas Laika posms 1. 8. 1996. līdz 31. 7. 1997. 1. 8. 1997. līdz 31. 7. 1998. 1. 8. 1998. līdz 31. 7. 1999. 1. 8. 1999. līdz 31. 7. 2000. 1. 8. 2000. līdz 31. 7. 2001. Kuģu skaits, kam atļauts zvejot Nodevas par vienu BT mēnesī (ECU) 22 2 22 2 22 2 22 2 22 2 7. Piezīmes: Pastāv trīs kuģu kategorijas: — 1. kategorija – ar bruto tonnāžu 3 000 BT vai mazāku par to; augšējā robeža – 12 500 t gadā uz vienu kuģi; — 2. kategorija – ar bruto tonnāžu lielāku par 3 000 BT, bet ne lielāku par 5 000 BT; augšējā robeža – 17 500 t gadā uz vienu kuģi; — 3. kategorija – ar bruto tonnāžu lielāku par 5 000 BT, bet ne lielāku par 8 000 BT; augšējā robeža – 22 500 t gadā uz vienu kuģi. 360 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. I PIELIKUMS ZVEJAS NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀ I NODAĻA Dokumenti, kas nepieciešami licences pieteikuma iesniegšanai 1. Kuģiem pirmo reizi piesakoties uz licenci, Komisija par katru kuģi, kam tiek pieprasīta licence, ministrijai iesniedz pareizi aizpildītu licences pieteikuma veidlapu, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto izsaukuma paraugu. Norādītajam kuģa nosaukumam, radiosignālam, dzinēja jaudai, kopējam garumam un piederības ostai jābūt saskaņā ar Kopienas zvejas kuģu reģistra datiem. (BRT), ārējam reģistrācijas numuram, tonnāžai 2. Savam pirmajam licences pieteikumam kuģa īpašnieks pievieno arī: — dalībvalsts apliecinātu tonnāžas sertifikāta kopiju, kurā norādīta kuģa tonnāža (BRT); — nesen uzņemtu un apliecinātu krāsainu sānskata fotoattēlu, kurā redzams kuģis tā pašreizējā stāvoklī. Fotoattēla izmēriem jābūt vismaz 15 × 10 cm. 3. Pēc jebkādām kuģa tonnāžas izmaiņām attiecīgā kuģa īpašniekam ir jāiesniedz dalībvalsts apliecināta jaunā tonnāžas sertifikāta kopija un visi apstiprinošie dokumenti, kas attiecas uz izmaiņām, jo īpaši kuģa īpašnieka kompetentajām iestādēm iesniegtā pieteikuma kopija, minēto iestāžu atļauja un veikto izmaiņu apraksts. Ja ir mainījusies kuģa struktūra vai ārējais izskats, ir jāpievieno jauns kuģa fotoattēls. 4. Zvejas licences pieteikumus iesniedz tikai par tiem kuģiem, par kuriem ir iesniegti 1. , 2. un 3. punktā paredzētie dokumenti. II NODAĻA Licenču pieteikšana, izsniegšana un derīgums 1. Tiesības zvejot 1. 1. Lai izmantotu zvejas iespējas saskaņā ar šo nolīgumu, katram kuģim jābūt tiesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonā. 1. 2 Tiesības zvejot var izmantot tad, ja pašam kuģim, tā īpašniekam un kapteinim ir atļauts zvejot Mauritānijā. Nedrīkst būt nekādas pretenzijas no Mauritānijas iestāžu Puses, arī attiecībā uz iepriekšējo saistību izpildi, veicot zveju Mauritānijā saskaņā ar zvejas nolīgumiem, kas ir noslēgti ar Kopienu. 2. Licenču pieteikumi 2. 1. Komisija katru ceturksni, vismaz 30 dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa, iesniedz ministrijai to kuģu sarakstus, kuri pieteikušies zvejot, ņemot vērā ierobežojumus, kas noteikti katrai zvejas kategorijai šajā protokolā iekļautajās zvejas datu tabulās. Šiem sarakstiem pievieno maksājuma apstiprinājumus. Licenču pieteikumi, kas iesniegti pēc termiņa, netiks izskatīti. 2. 2. Šajos sarakstos pēc zvejas kategorijas skaidri norāda kuģu tonnāžu, skaitu un katra kuģa galvenos parametrus, ieskaitot zvejas rīkus, nodevu summu un zinātnisko novērotāju izmaksas attiecīgajā laika posmā, un Mauritānijas zvejnieku skaitu. Visas izmaiņas kuģa datos, kas notikušas pēc licences pieteikuma veidlapas iesniegšanas vai kopš pēdējās licences pieteikšanas šiem kuģiem, norāda papildu sarakstā. Grozījumus, kas skar Kopienas zvejas kuģu reģistrā esošo kuģu datus, nedrīkst veikt pirms paša reģistra atjaunināšanas. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 361 2. 3. No 1998. gada 1. februāra licences pieteikumam pievieno datni, kas satur visus zvejas licences izsniegšanai nepieciešamos datus, ieskaitot kuģa datu izmaiņas, tādā formātā, lai tā būtu savietojama ar ministrijā izmantoto programmatūru. 2. 4. Licences pieteikumus izskata tikai tad, ja kuģi ir piemēroti zvejai un attiecībā uz tiem ir nokārtotas visas 2. 1. , 2. 2. un 2. 3. punktā noteiktās formalitātes. 2. 5. Lai atvieglotu pārbaudes, iebraucot zvejas zonā vai izbraucot no tās, kuģi ar kaimiņvalstu zvejas licencēm var licenču pieteikumos norādīt attiecīgo valsti un sugas, kā arī šādu licenču derīguma termiņu. 3. Atļauju izsniegšana 3. 1. Ministrija izsniedz licences kuģiem pēc attiecīgo 4. nodaļā minēto maksājumu saņemšanas, vismaz 10 dienas pirms to derīguma termiņa sākuma. Licences var saņemt ministrijas struktūrvienībās Nuadibu vai Nuakšotā. 3. 2. Licences izdod saskaņā ar šajā protokolā iekļauto zvejas datu tabulu datiem. Tajās uzrāda arī derīguma laiku, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas zvejnieku skaitu un iekļauj norādes par nodevu nomaksu. 3. 3. Zvejas licences izsniedz tikai tiem kuģiem, attiecībā uz kuriem ir nokārtotas visas administratīvās formalitātes sakarā ar šādu licenču izsniegšanu. 3. 4. Delegācijai paziņo par visiem Mauritānijas iestāžu noraidītajiem licenču pieteikumiem. Vajadzības gadījumā ministrija izsniedz kredītzīmi par veiktajiem maksājumiem, atskaitot no bilances nesamaksātos nauda sodus. 4. Licenču derīgums un izmantošana 4. 1. Licences ir derīgas tikai laika posmā, par kuru samaksātas nodevas, un attiecībā uz konkrētajā licencē norādīto zvejas zonu, zvejas rīkiem un zvejas kategoriju. 4. 2. Licences izsniedz konkrētam kuģim un tās nav nododamas citiem. Nepārvaramu apstākļu gadījumā, ko attiecīgi apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes, un pēc Komisijas pieprasījuma, kādam kuģim izsniegtu licenci tomēr pēc iespējas ātrāk aizvieto ar licenci, kas izsniegta citam tās pašas kategorijas kuģim, ar noteikumu, ka netiek pārsniegta attiecīgajai kategorijai atļautā tonnāža. 4. 3. Nomaināmo licenci atdod ministrijai, kas pēc tam izsniedz jaunu licenci. 4. 4. Iemaksāto summu grozījumi sakarā ar licences atsaukšanu pirms tās derīguma termiņa pirmās dienas vai licences nodošanu citiem ir jāveic pirms aizstājējas licences izsniegšanas. 4. 5. Licences visu laiku glabājas uz kuģa, un pārbaudes laikā tās jāuzrāda inspekcijas iestādēm. III NODAĻA Nodevas 1. 2. Nodevas katram kuģim aprēķina, pamatojoties uz likmēm, kas norādītas šajā protokolā iekļautajās zvejas datu tabulās. Nodevas maksā par katru ceturksni; ja nolīgumā nav noteikti īsāki laika posmi vai to paredz tā piemērošana; šajā gadījumā tās maksā proporcionāli licences faktiskajam darbības laikam. 3. Gada ceturkšņi ilgst trīs mēnešus un attiecīgi sākas 1. augustā, 1. novembrī, 1. februārī vai 1. maijā. IV NODAĻA Maksāšanas veids 1. Maksājumus eiro veic šādi: 362 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. a) nodevas: — pārskaitot naudu Mauritānijas Valsts kasei (Trésor de la Mauritanie) uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalsts kontiem; b) zinātnisko novērotāju izmaksas: — pārskaitot naudu Mauritānijas Valsts kasei (Trésor de la Mauritanie) uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalsts kontiem; c) naudassodi: — pārskaitot naudu Mauritānijas Valsts kasei (Trésor de la Mauritanie) uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalsts kontiem. 2. Uzskata, ka 1. punktā norādītās summas ir faktiski saņemtas, kad saņemts Valsts kases vai ministrijas apstiprinājums, kas balstās uz Mauritānijas Centrālās bankas paziņojumu. V NODAĻA Nozvejas datu paziņošana 1. Kopienas kuģa reisa ilgumu nosaka šādi: — tas ir laika posms starp iebraukšanu Mauritānijas zvejas zonā un izbraukšanu no tās, — vai laika posms starp iebraukšanu Mauritānijas zvejas zonā un pārkraušanu. 2. Zvejas žurnāls 2. 1. Kuģu, izņemot tunzivju zvejas kuģus un āķu zvejas kuģus pelaģiskai zvejai, kapteiņi reģistrē visas operācijas, kas norādītas zvejas žurnāla paraugā šā pielikuma 2. papildinājumā. Ierakstiem šajā dokumentā jābūt viegli salasāmiem, un tos paraksta kuģa kapteinis. 2. 2. Zvejas žurnālus, kuros nav veikti visi ieraksti vai kas satur nepareizu informāciju, uzskata par nepareizi aizpildītiem. 2. 3. Pēc katra reisa kuģa kapteinis nosūta zvejas žurnāla oriģināleksemplāru tieši uzraudzības iestādēm. Kuģa īpašnieks nosūta zvejas žurnāla kopiju delegācijai. 2. 4. Par 2. 1. , 2. 2. vai 2. 3. punkta noteikumu neievērošanu, neatkarīgi no Mauritānijas tiesību aktos noteiktajām sankcijām, automātiski tiek apturēta zvejas licence, kamēr kuģa īpašnieks nav izpildījis minētās saistības. 3. Zvejas žurnāla pielikums 3. 1. Kuģu kapteiņi veic ierakstus zvejas žurnāla pielikumā atbilstoši paraugam šā pielikuma 3. papildinājumā. Par katru izkraušanu krastā vai pārkraušanu zvejas žurnālā veic viegli salasāmu ierakstu un to paraksta kuģa kapteinis. 3. 2. Pēc katras izkraušanas krastā kuģa īpašnieks vismaz 30 dienu laikā pa pastu nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģināleksemplāru uzraudzības iestādēm. 3. 3. Pēc katras oriģināleksemplāru uzraudzības iestādēm. atļautas pārkraušanas kuģa īpašnieks nekavējoties nosūta zvejas žurnāla pielikuma 3. 4. Par 3. 1. , 3. 2. vai 3. 3. punkta neievērošanu zvejas licence tiek automātiski apturēta līdz brīdim, kad kuģa īpašnieks būs izpildījis minētās saistības. 4. Ceturkšņa nozvejas deklarācijas 4. 1. Katra ceturkšņa trešā mēneša beigās Komisija paziņo ministrijai par visu Kopienas kuģu nozvejas apmēriem iepriekšējā ceturksnī. 4. 2. Šo informāciju norāda par katru mēnesi, katram zvejas veidam, katram kuģim un sugai. 4. 3. Šo sistēmu sāk izmantot vēlākais pēc pusotra gada, stājoties spēkā šim nolīgumam. 5. Datu ticamība Informācijai, kas norādīta 1. , 2. , 3. un 4. punktā minētajos dokumentos, jāatspoguļo patiesā zvejas situācija, lai veidotu vienu no pamatiem zvejniecības resursu izmaiņu uzraudzībai. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 363 VI NODAĻA Piezveja 1. 2. 3. Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, protokola datu tabulās noteiktos piezvejas procentus aprēķina jebkurā zvejas brīdī saskaņā ar kopējo nozvejas svaru. Ja minētie procenti pārsniedz atļauto piezveju, piemēro sankcijas saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, kā rezultātā pārkāpējiem – gan kapteiņiem, gan kuģiem – var pilnīgi aizliegt veikt zveju Mauritānijā. Ir aizliegts turēt langustus uz kuģiem, kas nav langustu murdu kuģi. Pārkāpējus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. VII NODAĻA Mauritānijas jūrnieku pieņemšana darbā 1. Katrs Kopienas kuģis uz reisa laiku uzņem uz klāja Mauritānijas jūrniekus, ieskaitot virsniekus, virsniekus praktikantus un zinātnisko novērotāju. Darbā pieņem: 1. 1. nolīguma piemērošanas pirmajos trijos gados: — vismaz 2 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir mazāka par 200 BRT, — vismaz 3 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 200 BRT vai lielāka, bet mazāka par 250 BRT, — vismaz 4 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 250 BRT vai lielāka, bet mazāka par 300 BRT, — vismaz 5 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 300 BRT vai lielāka; 1. 2. turpmākajos gados: — vismaz 3 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir mazāka par 200 BRT, — vismaz 4 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 200 BRT vai lielāka, bet mazāka par 250 BRT, — vismaz 5 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 250 BRT vai lielāka, bet mazāka par 300 BRT, — vismaz 6 jūrniekus, ja kuģa kravnesība ir 300 BRT vai lielāka. 1. 3. Kuģu īpašniekiem jācenšas uzņemt uz kuģa vēl lielāku Mauritānijas jūrnieku skaitu. 1. 4. Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties Mauritānijas jūrniekus, virsniekus un virsniekus praktikantus uzņemšanai uz saviem kuģiem. 2. 3. 4. 5. Jūrnieku darba līgumus starp kuģu īpašniekiem vai to pārstāvjiem un jūrniekiem sagatavo Mauritānijā. Līgumos ietver zvejniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tai skaitā dzīvības apdrošināšanu, apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem un veselības apdrošināšanu. Darba samaksa nedrīkst būt mazāka par to, ko saņem Mauritānijas kuģu apkalpes. Nolīgto darba algu izmaksā saskaņā ar darba līguma noteikumiem. Kopienas kuģu īpašnieki nodrošina Mauritānijas jūrniekiem, virsniekiem un virsniekiem praktikantiem tādus pašus darbā pieņemšanas nosacījumus kā jūrniekiem, virsniekiem un virsniekiem praktikantiem no citām valstīm. Jūrnieki piesakās izraudzītā kuģa kapteinim dienā pirms paredzētā atiešanas datuma. Ja jūrnieks nepiesakās kuģa atiešanai paredzētajā laikā, kuģim ir atļauts atstāt Mauritānijas ostu, tiklīdz tas ir saņēmis uzraudzības iestāžu izsniegtu apliecinošu dokumentu par jūrnieka neierašanos. Kuģa īpašnieks veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēlākais līdz nākamajam braucienam uz viņa kuģa strādā šajā nolīgumā paredzētais jūrnieku skaits. 6. Divas reizes gadā, 1. janvārī un 1. jūlijā kuģu īpašnieki nosūta ministrijai uz katra kuģa darbā pieņemto Mauritānijas jūrnieku sarakstu. Kamēr saraksts nav saņemts, tiek apturēta licences izsniegšana. 364 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. 7. Par 1. punktā minēto noteikumu neievērošanu nosaka sodu saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, bet atkārtotu pārkāpumu gadījumā draud licences apturēšana vai pilnīga atsaukšana. VIII NODAĻA Tehniskā apskate 1. Reizi gadā, kā arī pēc tonnāžas izmaiņām vai zvejas kategorijas maiņas, kā rezultātā ir jāizmanto citi zvejas rīki, visi Kopienas kuģi piesakās Nuadibu ostā uz pārbaudēm, ko paredz spēkā esošie tiesību akti. Pārbaudes veic 48 stundu laikā pēc kuģa novietošanas ostā. Atkāpjoties no iepriekšējās punkta daļas, tehniskās apskates kārtība, kas attiecas uz tunzivju zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelaģisko sugu zvejai, ir noteikta šā nolīguma XIII un XIV nodaļā. 2. Pēc pārbaude pabeigšanas kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu. Šim sertifikātam visu laiku jābūt uz kuģa. 3. 4. 6. 1. 2. Tehniskajā apskatē pārbauda kuģa tehniskos parametrus un zvejas rīku atbilstību šā nolīguma noteikumiem, kā arī pārliecinās par noteikumu ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem. Pārbaudes izdevumus sedz kuģa īpašnieks pēc Mauritānijas tiesību aktos noteiktajām likmēm. Tie nedrīkst pārsniegt summu, ko par tādiem pašiem pakalpojumiem parasti maksā citi kuģi. Ja kuģa īpašnieks neievēro 1. un 2. punkta noteikumus, licence tiek automātiski apturēta līdz brīdim, kad viņš būs izpildījis minētās saistības. IX NODAĻA Kuģa identifikācijas zīmes Kopienas kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Par šiem tiesību aktiem jāpaziņo ministrijai pirms nolīguma stāšanās spēkā. Turpmāk ministrijai ziņo par visiem tiesību aktu grozījumiem 30 dienas pirms to stāšanās spēkā. Jebkuram kuģim, kas mēģina noslēpt tā ārējās identifikācijas zīmes, piemēro sankcijas, kuras noteiktas spēkā esošajos tiesību aktos. X NODAĻA Licenču apturēšana vai atsaukšana Ja Mauritānijas iestādes pieņem lēmumu apturēt vai pilnīgi atsaukt Kopienas kuģa licenci, atsaucoties uz šo nolīgumu vai Mauritānijas tiesību aktiem, kuģa kapteinim jāpārtrauc zveja un jādodas uz Nuadibu ostu. Pēc ierašanās Nuadibu viņš nosūta licences oriģināleksemplāru kompetentajām iestādēm. Pēc paredzēto saistību pienācīgas izpildes ministrija paziņo Komisijai par apturēšanas atcelšanu un atdod licenci. XI NODAĻA Citi pārkāpumi 1. 2. Izņemot šajā nolīgumā īpaši paredzētos gadījumus, par visiem citiem pārkāpumiem piemēro sodus saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem zvejniecības pārkāpumi tiek uzskatīti par smagiem vai ļoti smagiem, ministrija patur tiesības uz laiku vai galīgi aizliegt veikt jebkādu zveju Mauritānijas ūdeņos kuģiem, kapteiņiem un vajadzības gadījumā attiecīgajiem kuģu īpašniekiem. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 365 XII NODAĻA Naudassodi Kopienas kuģiem noteiktos naudassodus aprēķina, ievērojot Mauritānijas tiesību aktos paredzēto minimālo un maksimālo robežu. Summas lielumu nosaka saskaņā ar II pielikuma VIII nodaļas 3. punktā izklāstīto procedūru. XIII NODAĻA Noteikumi kuģiem, kas zvejo tālmigrējošas sugas (tunzivju zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai) 1. Atkāpjoties no I pielikuma I un II nodaļas noteikumiem, licences tunzivju seineriem izdod uz 12 mēnešiem. Licences oriģināleksemplāram visu laiku jābūt uz kuģa, un to uzrāda pēc Mauritānijas kompetento iestāžu pieprasījuma. Saņemot paziņojumu par avansa nomaksu, ko Eiropas Komisija nosūta Mauritānijas iestādēm, zvejas kuģus tomēr iekļauj to kuģu sarakstā, kam atļauts zvejot, kuru savukārt nosūta Mauritānijas iestādēm, kas ir atbildīgas par zvejas pārbaudēm. Kamēr nav atsūtīta licence, var lūgt atsūtīt tās kopiju pa faksu; šo kopiju glabā uz kuģa. 2. Pirms licences saņemšanas katrā kuģi veic pārbaudes, kas noteiktas spēkā esošajos tiesību aktos. Atkāpjoties no šā pielikuma VIII nodaļas, šādas pārbaudes pēc vienošanās var veikt ārzemju ostā. Visus ar pārbaudēm saistītos izdevumus sedz kuģa īpašnieks. 3. Par katru Mauritānijas zvejas zonā nozvejoto tonnu kuģa īpašniekam jāmaksā ECU 20 nodeva. 4. Licences izsniedz pēc vienreizējas iemaksas vienā no Mauritānijas Centrālās bankas kontiem par labu Mauritānijas Valsts kasei (Trésor de la Mauritanie), iemaksas summa atbilst protokola zvejas datu tabulās noteiktajam avansa maksājumam. 5. Par katru Mauritānijas ūdeņos pavadīto zvejas laikposmu veic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst šā pielikuma 4. papildinājumā iekļautajam ICCAT paraugam. To aizpilda pat tad, ja nav nozvejas. Iepriekšminētajā kuģa žurnālā iepretim laika posmiem, kad attiecīgie kuģi neatrodas Mauritānijas ūdeņos, ieraksta vārdus “ārpus Mauritānijas EEZ”. Šajā punktā minētos kuģa žurnālus nosūta Mauritānijas iestādēm 15 darbdienu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā. Šo dokumentu kopijas nosūta zinātniskajiem institūtiem, kas minēti 6. punkta trešajā daļā. 6. Mauritānijas iestādes sagatavo pārskatu par nodevām, kas vēl jāsamaksā par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz katra Kopienas kuģa nozvejas deklarācijām un jebkuru citu to rīcībā esošo informāciju. Aprēķinu par iepriekšējo gadu Komisijai jāsaņem līdz 31. martam, un tā līdz 15. aprīlim to vienlaicīgi pārsūta kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu iestādēm. Ja kuģu īpašnieki apstrīd Mauritānijas iesniegto aprēķinu, viņi var lūgt attiecīgajiem zinātniskajiem institūtiem, piemēram, Institut de la recherche scientifique et technique d’outre-mer (ORSTOM) Francijā un Instituto Espańol de Oceanografka (IEO) pārbaudīt nozvejas datus un pēc tam apspriesties ar Mauritānijas iestādēm, lai sagatavotu galīgo aprēķinu līdz kārtējā gada 15. maijam. Ja līdz šim datumam kuģu īpašnieki nav snieguši savus komentārus, Mauritānijas iestāžu sagatavoto aprēķinu uzskata par galīgu. Dalībvalstis nosūta Komisijai galīgos aprēķinus par savu zvejas floti. 366 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. Visus maksājumus papildus avansa maksājumiem kuģu īpašnieki veic Mauritānijas zvejniecības iestādēm vēlākais līdz kārtējā gada 31. maijam. Ja galīgā aprēķina summa tomēr ir mazāka par 4. punktā minēto avansa maksājumu, summas atlikumu kuģa īpašniekam neatmaksā. 7. Atkāpjoties no II pielikuma I nodaļas, trīs stundu laikā pēc kuģa iebraukšanas zvejas zonā vai izbraukšanas no tās ir jāpaziņo tā atrašanās vieta un uz kuģa esošā nozveja tieši Mauritānijas iestādēm, vēlams pa faksu vai, ja faksa nav, tad pa radio. Faksa numuru un radio frekvenci paziņo uzraudzības iestādes. Mauritānijas iestādes un kuģu īpašnieki uzglabā faksa ziņojumu kopijas vai radiosakaru ierakstus līdz brīdim, kad abas Puses būs apstiprinājušas 6. punktā minēto nodevu galīgo aprēķinu. 8. 9. Atkāpjoties no šā pielikuma VII nodaļas noteikumiem, tunzivju seineru īpašniekiem jācenšas pieņemt darbā vismaz vienu Mauritānijas jūrnieku uz katra kuģa, bet uz katra kuģa tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām uzņēmējiem ir jāpieņem darbā vismaz trīs Mauritānijas jūrniekus uz visu reisa laiku. Šajā skaitā ietilpst virsnieki, virsnieki praktikanti un zinātniskie novērotāji. Atkāpjoties no II pielikuma V nodaļas 1. punkta, pēc Mauritānijas iestāžu pieprasījuma, un kopīgi vienojoties ar attiecīgo kuģa īpašnieku, uz katra tunzivju seinera var pieņemt darbā vienu zinātnisko novērotāju uz noteiktu laiku pēc vienošanās. XIV NODAĻA Noteikumi saldētājtraleriem, kas veic pelaģisko zveju 1. Atkāpjoties no šā pielikuma I un II nodaļas noteikumiem, ministrijai vēlākais septiņas dienas pirms zvejas ir jāsaņem licences pieteikumi, kam pievienots maksājuma apstiprinājums un tehniskos parametrus apliecinošie dokumenti. Ministrija sagatavo zvejas licences, pamatojoties uz Mauritānijas Valsts kases izsniegto maksājuma saņemšanas apliecinājumu. Zvejas licencei jāglabājas uz katra kuģa. Ja praktisku apsvērumu dēļ licences oriģināleksemplāru nevar nogādāt uz kuģa, uz kuģa var turēt arī tās kopiju vai faksu. Retos izņēmuma gadījumos ministrija var piešķirt pagaidu atļaujas, kam ir ierobežots derīguma laiks, kuģiem, par kuriem Mauritānijas Valsts kase vēl nav saņēmusi licences nodevu, ja ministrijas rīcībā ir maksājuma apliecinājums. Licences izsniedz vismaz uz vienu mēnesi. Licences derīguma laiks jebkurā gadījumā ietver divu nedēļu laika posmus. Nepārvaramu apstākļu gadījumā kuģu īpašnieki, kas apturējuši licences darbību šo apstākļu skartajam kuģim, var izmantot šīs licences atlikušo derīguma laiku kā kredītu, lai saņemtu jaunu licenci aizstājējam kuģim. 2. 3. Atkāpjoties no šā pielikuma VIII nodaļas noteikumiem, kuģu iepriekšējas pārbaudes notiek Eiropā. Ceļa un uzturēšanās izdevumus divām personām, ko ministrija izraudzījusi veikt minētās pārbaudes, sedz kuģu īpašnieki. Nodevas, kas ietver visus valsts un vietējos maksājumus un nodokļus, un maksimālā nozveja katram kuģu veidam ir norādīta protokolā iekļautajās zvejas datu tabulās. Kuģu īpašnieki maksā Mauritānijas Valsts kasei ECU 18 par katru nozvejoto tonnu, kas pārsniedz katram kuģa veidam noteikto maksimālo daudzumu. Vēlākais viena mēneša laikā pēc katra gada beigām, kopīgi vienojoties, sagatavo nozvejas deklarāciju. Nodevas un citus papildu maksājumus veic vienā no Mauritānijas Centrālās bankas ārzemju kontiem par labu Mauritānijas Valsts kasei (Trésor de la Mauritanie). 4. Krītoties Nuadibu noteiktai pasaules tirgus FOB cenai zem USD 300 vai tai palielinoties virs USD 500 par tonnu Mauritānijas stavridu, Puses uzsāk sarunas ar mērķi attiecīgi precizēt nodevu apmērus. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 367 5. Atkāpjoties no II pielikuma I nodaļas noteikumiem, visi kuģi 12 stundas pirms iebraukšanas Mauritānijas zvejas zonā un 24 stundas pirms izbraukšanas no tās ikreiz paziņo uzraudzības iestādēm dienu, laiku un kuģa atrašanās vietu. 6. Atkāpjoties no šā pielikuma VII nodaļas, ir jāpieņem darbā vismaz: — 4 Mauritānijas jūrniekus, ieskaitot vienu zinātnisko novērotāju, uz katra kuģa ar kopējo apkalpes skaitu līdz 30 cilvēkiem, — 5 Mauritānijas jūrniekus, ieskaitot vienu zinātnisko novērotāju, uz katra kuģa ar kopējo apkalpes skaitu 30 cilvēku un vairāk. Kuģiem tamdēļ nav obligāti jāienāk Mauritānijas ostā. Kuģu īpašniekiem tomēr jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai uz sava rēķina nodrošinātu Mauritānijas jūrnieku un zinātnisko novērotāju pārvadāšanu. Kuģiem zvejniecības produktu izkraušana krastā vai patēriņa preču pārkraušana nav obligāti jāveic Mauritānijas teritoriālajos ūdeņos vai ostās, uz tiem neattiecas arī izvedmuitas nodokļi. Ja pārbaudes laikā konstatē pārkāpumu, kapteinim jāparaksta attiecīgais protokols. Atkāpjoties no II pielikuma VIII nodaļas, kuģim tātad ļauj turpināt zveju. Kuģu īpašnieki nekavējoties sazinās ar ministriju, lai rastu risinājumu. Ja risinājumu nevar panākt 72 stundu laikā, īpašniekiem jāsniedz bankas garantija iespējamo naudassodu segšanai. 7. 8. 9. 368 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. 1. papildinājums MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMS ZVEJAS LICENCES PIETEIKUMA VEIDLAPA I. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJS 1. Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………………………………………………… 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ……………………………………………………………………… 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: ……………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… 4. Tālrunis: ………………………… Fakss: ………………………… Telekss: ………………………… 5. Kapteinis: ………………………………………… Valstspiederība: ………………………………………… II. KUĢIS: 1. Kuģa nosaukums: ………………………………………………………………………………………………… 2. Karoga valsts: …………………………………………………………………………………………………… 3. Ārējais reģistrācijas numurs: …………………………………………………………………………………… 4. Piederības osta: …………………………………………………………………………………………………… 5. Izlaiduma gads un vieta: ………………………………………………………………………………………… 6. Izsaukuma radiosignāls: ……………………………… Izsaukuma frekvence: ……………………………… 7. Korpusa materiāls: tērauds koks poliesteris cits III. TEHNISKIE PARAMETRI UN APRĪKOJUMS 1. Kopgarums: …………………………………………… Platums: …………………………………………… 2. Tonnāža (BRT): ………………………………………………………………………………………………… 3. Galvenā dzinēja jauda: ………………………Marka: ………………………Tips: ……………………… 4. Kuģa veids: ……………………………………… Zvejas kategorija: ……………………………………… 5. Zvejas rīki: ……………………………………………………………………………………………………… 6. Apkalpes locekļu skaits: ………………………………………………………………………………………… 7. Uzglabāšanas veids uz kuģa: dzesināšana saldēšana dažādi sasaldēšana 8. Saldēšanas jauda tonnās/24 stundās: …………………………………………………………………………… 9. Kravnesība: …………………………………………… Numurs …………………………………………… ………………………………………………… (vieta) ………………………………………………… (datums) Pieprasījuma iesniedzēja paraksts …………………………………………………………… 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 369 s m u j ā n i d l i p a p. 2 370 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. s m u j ā n i d l i p a p. 3 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 371 s m u j ā n i d l i p a p. 4 372 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. II PIELIKUMS SADARBĪBA, UZRAUGOT KOPIENAS KUĢU ZVEJU MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀ I NODAĻA Iebraukšana zvejas zonā un izbraukšana no tās 1. Izņemot tunzivju zvejas kuģus, āķu zvejas kuģus un saldētājtralerus pelaģiskai zvejai, Kopienas kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, iebrauc un izbrauc no Mauritānijas zvejas zonas uzraudzības iestāžu klātbūtnē, izmantojot vienu no diviem maršrutiem: — ziemeļu maršrutu, kura koordinātes ir 20o 40 N — 17o 04 W, — dienvidu maršrutu, kura koordinātes ir 16o 20 N — 16o 40 W. 2. Kuģu īpašnieki paziņo uzraudzības iestādēm par iebraukšanu un izbraukšanu no Mauritānijas zvejas zonas, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā norādīto teleksa un faksa numuru vai pasta adresi. Delegāciju 15 dienas iepriekš brīdina par paziņošanai izmantojamo numuru vai adrešu maiņu. 3. Iepriekšējā punktā minēto paziņojumu sniedz šādi. a) Iebraukšana Paziņojums jāsniedz vismaz 24 stundas iepriekš un tajā jānorāda: — kuģa atrašanās vieta paziņojuma brīdī, — iebraukšanas vieta, — iebraukšanas diena, datums un laiks, — nozvejas daudzums un zivju sugas, kas atrodas uz kuģa tajā laikā; ja kuģi ir iepriekš paziņojuši, ka tiem ir zvejas licence citā apakšreģiona zvejas zonā; šajā gadījumā uzraudzības iestādes drīkst apskatīt zvejas žurnāla ierakstus par minēto zonu, un pārbaude var būt ilgāka par šīs nodaļas 5. punktā noteikto laiku. b) Izbraukšana Izmantojot ziemeļu maršrutu, paziņojums jāsniedz vismaz 48 stundas iepriekš, bet izmantojot dienvidu maršrutu – vismaz 72 stundas iepriekš. Jāsniedz šādas ziņas: — kuģa atrašanās vieta paziņojuma brīdī, — izbraukšanas vieta, — izbraukšanas diena, datums un laiks, — nozvejas daudzums un zivju sugas, kas atrodas uz kuģa šajā laikā. 4. Katrā iebraukšanas vai izbraukšanas reizē kuģa raidītāju uzstāda uzraudzības iestāžu frekvencē vismaz sešas stundas pirms paziņojumā norādītā laika. 5. Pārbaudes parasti nepārsniedz vienu stundu, kuģim iebraucot, un trīs stundas, kuģim izbraucot. 6. Ja uzraudzības iestādes kavējas vai neierodas, kuģis var turpināt ceļu, tiklīdz ir pagājis 5. punktā norādītais laiks. Ja kuģis kavējas vai neierodas, uzraudzības iestādes var uzskatīt iebraukšanas vai izbraukšanas paziņojumu par nederīgu, tiklīdz ir pagājis 5. punktā norādītais laiks. 7. Ja iebrauc vai izbrauc vairāki kuģi, pārbaudes veic ātrāk. 8. Ja neievēro 1. līdz 6. punkta noteikumus, piemēro šādas sankcijas: 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 373 a) pirmajā reizē: — kuģim liek mainīt kursu, — Valsts kases vārdā uz kuģa esošo nozveju izkrauj un konfiscē, — kuģis maksā Mauritānijas tiesību aktos noteikto minimālo naudassodu; b) otrajā reizē: — kuģim liek mainīt kursu, — Valsts kases vārdā uz kuģa esošo nozveju izkrauj un konfiscē, — kuģis maksā naudassodu saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, — atsauc licenci uz atlikušo licences darbības laiku; c) trešajā reizē: — kuģim liek mainīt kursu, — Valsts kases vārdā uz kuģa esošo nozveju izkrauj un konfiscē, — licenci atceļ pavisam, — kapteinim un kuģim aizliedz veikt zveju Mauritānijā. II NODAĻA Miermīlīga caurbraukšana Ja Kopienas zvejas kuģi izmanto savas miermīlīgas caurbraukšanas un navigācijas tiesības Mauritānijas zvejas zonā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un attiecīgo valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem, tie nostiprina savus zvejas rīkus uz kuģa tā, lai tos nevarētu tūlīt izmantot. III NODAĻA Pārkraušana 1. Kopienas kuģu nozveju pārkrauj Mauritānijas ostās. 2. Katram Kopienas kuģim, kas vēlas pārkraut nozveju, jāievēro 3. un 4. punktā izklāstītā kārtība. 3. Šādu kuģu īpašnieki, izmantojot šā pielikuma I nodaļas 2. punktā norādītos saziņas līdzekļus, vismaz 24 stundas iepriekš paziņo uzraudzības iestādēm: — pārkraujamo zvejas kuģu nosaukumu, — kravas kuģu nosaukumu, — pārkraujamo zivju sugu tonnāžu, — pārkraušanas dienu, datumu un laiku. 4. Pārkraušanu pielīdzina izbraukšanai no Mauritānijas zvejas zonas. Tādēļ jāiesniedz uzraudzības iestādēm kuģa žurnāla oriģināleksemplārs un kuģa žurnāla pielikums un jānorāda, vai kuģi turpinās zvejot vai atstās Mauritānijas zvejas zonu. 5. Mauritānijas zvejas zonā ir aizliegta tāda nozvejas pārkraušana, kas nav minēta 1. līdz 4. punktā. Katrai personai, kas pārkāpj šo noteikumu, draud Mauritānijas tiesību aktos noteiktās sankcijas. IV NODAĻA Pārbaudes un uzraudzība 1. Kopienas kuģu kapteiņi atļauj par zvejas pārbaudi un uzraudzību atbildīgajām Mauritānijas amatpersonām nokļūt uz kuģa un veicina viņu pienākumu veikšanu. 374 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. Minētās amatpersonas uzturas uz kuģa tikai tik ilgi, cik nepieciešams pienākumu veikšanai. 2. Kopiena apņemas nodrošināt īpašu uzraudzības programmu Kopienas ostās. Protokolu kopsavilkumus par veikto pārbaudi regulāri nosūta ministrijai. V NODAĻA Mauritānijas zinātniskie novērotāji uz Kopienas kuģiem Uz Kopienas kuģiem izveido novērošanas sistēmu. 1. Katrs Kopienas kuģis, kam ir licence Mauritānijas zvejas zonai, izņemot tunzivju seinerus, uzņem uz kuģa Mauritānijas zinātnisko novērotāju. Uz katra kuģa vienlaicīgi atrodas tikai viens novērotājs. Katru gada ceturksni, pirms licenču izsniegšanas, ministrija nodod Komisijai to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotājs. 2. Novērotājs uzturas uz kuģa viena zvejas reisa laikā. Pēc skaidri izteikta ministrijas lūguma šis laika posms tomēr var aptvert vairākus zvejas reisus, ievērojot konkrēta kuģa vidējo reisa ilgumu. Šādu lūgumu ministrija izsaka, kad jau ir paziņots konkrētam kuģim izraudzītais novērotājs. Tāpat, ja zvejas reisa ilgumu samazina, novērotājam var nākties veikt vēl vienu reisu ar to pašu kuģi. 3. Vismaz septiņas darba dienas pirms dienas, kas noteiktā uzņemšanai uz kuģa, ministrija nosauc Komisijai izraudzīto novērotāju vārdus un iesniedz visus vajadzīgos dokumentus. 4. Visus izdevumus sakarā ar novērotāju darbu, ieskaitot viņu algu un pabalstus, sedz ministrija. Ja novērotāju uzņem uz kuģa vai izceļ krastā ārzemju ostā, ceļa izdevumus un dienasnaudu līdz brīdim, kad novērotājs nokļūst uz kuģa vai ierodas Mauritānijas ostā, sedz kuģa īpašnieks. 5. Kapteiņi, kuriem jāuzņem uz kuģa zinātniskais novērotājs, veic visus nepieciešamos pasākumus novērotāja uzņemšanai uz kuģa un nogādāšanai krastā. Pret novērotājiem uz kuģa izturas tāpat kā pret kuģa virsniekiem. Novērotājiem piedāvā visas pienākumu veikšanai nepieciešamās iekārtas. Kapteinis ļauj viņiem izmantot pienākumu veikšanai nepieciešamos saziņas līdzekļus, dokumentus, kas ir tieši saistīti ar kuģa zveju, piemēram, kuģa žurnālu, kuģa žurnāla pielikumu un navigācijas žurnālu, un iekļūt vajadzīgos kuģa nodalījumos, lai veicinātu novērotāja uzdevumu izpildi. 6. Pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas novērotājus parasti uzņem uz kuģa un nogādā krastā Mauritānijas ostā pirms zvejas reisa. Trīsdesmit dienu laikā pēc šāda paziņojuma attiecīgie kuģu īpašnieki, izmantojot šā pielikuma I nodaļā norādītos saziņas līdzekļus, paziņo novērotāja uzņemšanas dienu un ostu. 7. Novērotājiem jāpiesakās izraudzītā kuģa kapteinim dienu pirms paredzamās uzņemšanas uz kuģa. Ja novērotājs nepiesakās noteiktajā laikā, kuģis var atstāt Mauritānijas ostu ar uzraudzības iestāžu izsniegtu apliecinošo dokumentu, kas apstiprina novērotāja neierašanos. 8. Kuģu īpašnieki par katru kuģa BRT ik ceturksni iemaksā ECU 3 kuģa zinātniskās novērošanas izmaksu segšanai. Šīs iemaksas veic vienlaikus un papildus nodevai, kas jāsamaksā kuģu īpašniekiem. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 375 9. Ja kuģa īpašnieks nepilda nosacījumus, kas attiecas uz novērotājiem, zvejas licence tiek automātiski apturēta līdz brīdim, kas kuģa īpašnieks būs izpildījis minētās saistības. 10. Zinātniskajiem novērotājiem jābūt ar: — profesionālo kvalifikāciju, — atbilstošu pieredzi zvejniecībā, un — pilnīgu izpratni par šo nolīgumu un spēkā esošajiem Mauritānijas tiesību aktiem. 11. Zinātniskie novērotāji gādā par to, lai Kopienas kuģi, kas zvejo Mauritānijas zvejas zonā, ievērotu šā nolīguma nosacījumus. Viņi sagatavo ziņojumu par šo jautājumu. Viņi pirmām kārtām: — seko līdzi kuģu zvejai, — pārbauda zvejas kuģu atrašanās vietu, — ņem bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskajām programmām, — reģistrē zvejas rīku parametrus un izmantoto tīklu linuma acs lielumu, — pārbauda ierakstus kuģa žurnālā. 12. Novērošana attiecas tikai uz zveju un ar to saistīto darbību, kas ir atrunāta šajā nolīgumā. 13. Zinātniskie novērotāji — dara visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka viņu nokļūšana un atrašanās uz kuģa netraucē un neaizkavē zveju, — izmanto apstiprinātus instrumentus un paņēmienus, veicot linuma acs mērījumus tīkliem, ko izmanto saskaņā ar šo nolīgumu, un — ar pienācīgu saudzību izturas pret īpašumu un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro kuģa dokumentu konfidencialitāti. 14. Beidzoties novērošanas laikam, un pirms kuģa atstāšanas, novērotāji sagatavo ziņojumu saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā iekļauto paraugu. Šos ziņojumus novērotāji paraksta kapteiņa klātbūtnē, kas var pievienot vai likt pievienot savus novērojumus, ko viņš uzskata par būtiskiem un apliecina ar parakstu. Ziņojuma kopiju novērotājs pirms nokāpšanas krastā nodod kapteinim. 15. Kompetentajām iestādēm, kas saņem zinātnisko novērotāju ziņojumus, pēc iespējas ātrāk jāpārbauda to saturs un secinājumi. Ja kompetentās iestādes atklāj, ka ir notikuši pārkāpumi, tās veic nepieciešamos pasākumus, tostarp uzsāk administratīvu administratīvo tiesvedību pret atbildīgo fizisko vai juridisko personu saskaņā ar šīs valsts likumiem. Saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem, uzsāktajai tiesvedībai jābūt tādai, lai efektīvi liegtu iespēju atbildīgajām personām saņemt materiālu labumu no pārkāpuma vai radītu nodarītā pārkāpuma smagumam atbilstošas sekas, kas ļautu efektīvi apkarot citus līdzīgus pārkāpumus. Ja nokāpšana no kuģa notiek ostā, atrodas dalībvalstī, kura nav karoga dalībvalsts, pēdējā informē karoga dalībvalsti par veiktajiem pasākumiem. VI NODAĻA Kopīgā novērošanas sistēma uzraudzībai no krasta Līgumslēdzējas Puses piekrīt izveidot kopīgu novērošanas sistēmu uzraudzībai no krasta, lai uzlabotu tās efektivitāti. 1. Mērķi Novērot valsts inspekcijas dienestu veikto uzraudzību un pārbaudes, lai nodrošinātu šā nolīguma noteikumu izpildi. 376 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. 2. Novērotāju statuss Abu Līgumslēdzēju Pušu kompetentās iestādes izraugās novērotāju un paziņo viņa vārdu citai Līgumslēdzējai pusei. Novērotājam jābūt ar: — profesionālo kvalifikāciju, — attiecīgu pieredzi zvejniecības jomā, un — dziļu izpratni par nolīguma noteikumiem. Pārbaudes veic valsts inspekcijas dienests, atbildīgais novērotājs pēc paša iniciatīvas nedrīkst izmantot valsts amatpersonām piešķirtās inspicēšanas pilnvaras. Valsts amatpersonas pavadībā novērotājam ir piekļuve kuģiem, telpām un dokumentiem, kas pakļauti minētās amatpersonas pārbaudei. 3. Novērotāju pienākumi Novērotājs kopā ar valsts inspekcijas dienesta amatpersonām apmeklē osta, dokos esošos kuģus, atklāto izsoļu namus, zivju vairumtirdzniecības uzņēmumus, saldētavas un citas telpas, kas domātas zivju izkraušanai un uzglabāšanai pirms laišanas tirgū. Ik pēc četriem mēnešiem novērotājs sagatavo un iesniedz ziņojumu par veiktajām pārbaudēm. Šis ziņojums ir adresēts kompetentām iestādēm, kuras nosūta tā kopiju otrai Līgumslēdzējai pusei. 4. Īstenošana Katras Līgumslēdzējas Puses kompetentā iestāde 10 dienas iepriekš rakstiski paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei par paredzamajām krasta apskatēm, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Otra Līgumslēdzēja puse piecas dienas iepriekš paziņo par tās nodomu nosūtīt novērotāju. Novērotāja uzdevuma izpilde nedrīkst ilgt vairāk kā 15 dienas. 5. Konfidencialitāte Novērotājs saudzīgi izturas pret precēm un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un jebkurām citām iekārtām, kā arī ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem viņam pieejamiem dokumentiem. Novērotājs atklāj informāciju par darba rezultātiem tikai kompetentajām iestādēm. 6. Atrašanās vieta Šī programma tiks īstenota Kopienas izkraušanas ostās un Mauritānijas ostās. 7. Finansējums Katra Līgumslēdzēja puse sedz sava novērotāja izdevumus, ieskaitot ceļa un uztura izdevumus. VII NODAĻA Nepārtrauktas līdzsekošanas sistēma, izmantojot satelītu Kamēr Mauritānijas zvejas zonā nav ieviesta līdzīga valsts uzraudzības sistēma zvejas kuģiem, izmantojot satelītu, Līgumslēdzējas Puses ir vienojušās uzsākt izmēģinājuma projektu Kopienas kuģu līdzsekošanai ar satelīta palīdzību. 1. Mērķi Zvejas kuģu nepārtraukta līdzsekošana Mauritānijas zvejas zonā, izmantojot satelītu, ļaus tiešā veidā pārraudzīt noteikumus, kas attiecas uz zvejas intensitāti un teritoriālajiem ierobežojumiem. Turklāt tā ļaus veikt mērķtiecīgas pārbaudes jūrā un zvejas žurnālā deklarēto zonu vēlāku uzraudzību. 2. Īstenošana Līgumslēdzējas Puses ir vienojušās izveidot darba grupu, kas izstrādās projekta sagatavošanas, īstenošanas un finansēšanas kārtību. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 377 VIII NODAĻA Pārmeklēšanas kārtība 1. Informācijas nodošana Ministrija 48 stundu laikā informē delegāciju par katru Kopienas zvejas kuģa pārmeklēšanu, kas darbojas Mauritānijas zvejas zonā un sniedz īsu ziņojumu par minētās pārmeklēšanas iemesliem un apstākļiem. 2. Pārmeklēšanas protokols Pēc tam, kad Mauritānijas uzraudzības iestādes ir sastādījušas protokolu, kuģa kapteinis to paraksta. Šis paraksts neierobežo kapteiņa tiesības un aizsardzības pasākumus, ko tas var veikt saistībā ar iespējamo pārkāpumu. Kapteinim jānogādā kuģis Nuadibu ostā. Ja pārkāpums ir nenozīmīgs, uzraudzības iestādes var atļaut kuģim turpināt zveju. 3. Vienošanās par pārmeklēšanu 3. 1. Saskaņā ar šo nolīgumu un Mauritānijas tiesību aktiem pārkāpumus var risināt administratīvi vai ar uzsākot tiesvedību. 3. 2. Administratīva izlīguma gadījumā naudassoda lielumu nosaka saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, kas paredz minimālās un maksimālās likmes. 3. 3. Ja administratīvs izlīgums nav panākts un jautājums ir iesniegts izskatīšanai kompetentajā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks iemaksā ministrijas norādītajā bankā drošības naudu ECU, kas līdzvērtīga Mauritānijas likumos paredzētajam maksimālajam naudassodam. 3. 4. Kamēr turpinās tiesvedība, bankas drošības naudu nevar atgūt. Ministrija to atmaksā, ja tiesvedība ir beigusies bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja notiesāšanas gadījumā ir jāsamaksā naudassods, kas ir mazāks par iemaksāto nodrošinājumu, ministrija atmaksā atlikumu. 3. 5. Kuģi atbrīvo un tā apkalpei atļauj atstāt ostu: — tiklīdz ir izpildītas administratīvā izlīguma uzliktās saistības, uzrādot apstiprinājumu tam, vai — ja 3. 3. punktā minētais bankas nodrošinājums ir iemaksāts un to akceptējusi ministrija, kamēr tiesvedība vēl turpinās. IX NODAĻA Loma palaišana jūrā Līgumslēdzējas Puses analizē problēmu sakarā ar loma palaišanu atpakaļ jūrā no zvejas kuģiem un meklē risinājumus tās novērtēšanai. X NODAĻA Nelegālas zvejas apkarošana Lai ierobežotu nelegālu zveju Mauritānijas zvejas zonā, kas apdraud zvejas resursu apsaimniekošanu, Līgumslēdzējas Puses ir vienojušās regulāri apmainīties ar informāciju par šīm aktivitātēm. Papildus pasākumiem, ko Līgumslēdzējas Puses jau veic saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, tās apspriežas par iespējām kopīgi vai atsevišķi veikt papildu pasākumus. Šim nolūkam tās uzlabo sadarbību, jo īpaši nelegālas zvejas apkarošanā. 378 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. 1. papildinājums MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMS UZRAUDZĪBAS IESTĀDES ADRESE 1. Adrese: Boîte postale 260 Nouadhibou Mauritania 2. Tālr. : (22 22) 456 26 3. Fakss: (22 22) 457 01 4. Telekss: ……………………………………… 5. Radiofrekvence: ……………………………… Mauritānija līdz 1996. gada 15. jūlijam paziņo informāciju sakarā ar nolīguma izpildi. 04/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 379 2. papildinājums MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS NOLĪGUMS MAURITĀNIJAS ZINĀTNISKĀ NOVĒROTĀJA PROTOKOLS Novērotāja vārds, uzvārds: ………………………………………………………………………………………… Kuģis: …………………………………………… Valstspiederība: …………………………………………… Numurs un reģistrācijas osta: ……………………………………………………………………………………… Identifikācijas zīmes:. …………… Tonnāža (BRT): ………………… Jauda (ZS): ……………………… Licence: ……………………… Nr. : ……………………………… Tips: ……………………………… Kapteiņa vārds un uzvārds: ………………………………… Pavalstniecība: ………………………………… Uzkāpšana uz kuģa: datums: ………………………………………, osta: ……………………………………… Nokāpšana no kuģa: datums: ………………………………………,port: ……………………………………… Atļautais zvejas veids: ……………………………………………………………………………………………… Izmantotie zvejas rīki: ……………………………………………………………………………………………… Linuma acs izmērs un/vai gabarīti: ……………………………………………………………………………… Apmeklētās zvejas zonas: ………………………………………………………………………………………… Attālums no krasta: ………………………………………………………………………………………………… Mauritānijas apkalpes locekļu skaits: ……………………………………………………………………………… Iebraukšana …… / …… / …… un izbraukšana …… / …… / …… no zvejas zonas Novērotāja vērtējums Kopējā nozveja (kg): ……………………………………, kas deklarēta …………………………………… BT Piezveja: sugas: …………………………………, provizoriskais aprēķins: ………………………………… % Brāķētie lomi: sugas: ……………………………………, daudzums (kg): …………………………………… 380 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/2. sēj. Novērotāja piezīmes (īsumā): ……………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… …………………………………………………… (vieta), …………………………………………………… (datums) Novērotāja paraksts …………………………………………………………………… Kapteiņa piezīmes: ………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… Protokola kopijas saņemšanas datums: …………… Kapteiņa paraksts ………………………………………………………… Protokols nosūtīts ………………………………………………………………………………………………… Kvalitāte: …………………………………………………………………………………………………………… (zīmogs)