title: 98/490/EG: Kommissionens beslut av den 20 maj 1998 om det stöd som Frankrike beviljat koncernen Crédit Lyonnais [delgivet med nr K(1998) 1454] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
France
State aid
competition
control of State aid
private bank

text: L 221/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 maj 1998 om det st(cid:148)d som Frankrike beviljat koncernen Cr(cid:130)dit Lyonnais [delgivet med nr K(1998) 1454] (Endast den franska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/490/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 92 och 93 i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artiklarna 61 och 62 i detta, efter att enligt ovann(cid:132)mnda artiklar ha gett ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att yttra sig (1), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 1. INLEDNING Cr(cid:130)dit Lyonnais (nedan CL) (cid:132)r en offentlig finanskoncern med verksamhet inom banksektorn. Den har sedan 1992 brottats med stora sv(cid:134)righeter, vilka ledde till att staten 1994 gav koncernen st(cid:148)d i form av en (cid:148)kning av kapitalet och inr(cid:132)ttandet av en avyttringsstruktur som var avsedd att till ett v(cid:132)rde av ungef(cid:132)r 40 ta emot miljarder franc. Andra tillg(cid:134)ngar till ett sammanlagt v(cid:132)rde av ungef(cid:132)r 190 miljarder franc (2) f(cid:148)rdes 1995 (cid:148)ver till avyttringsstrukturen, vars f(cid:148)rluster omfattades av den stat- liga garantin. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r kommissio- fasta tillg(cid:134)ngar finansiella situation f(cid:148)reslog de nens beslut 95/547/EG av den 26 juli 1995, i vilket de statliga st(cid:148)den i fr(cid:134)ga p(cid:134) vissa villkor godk(cid:132)ndes, f(cid:148)rutsatt att den totala nettokostnaden f(cid:148)r staten uppgick till maxi- malt 45 miljarder franska franc (3). Till f(cid:148)ljd av CL:s f(cid:148)rs(cid:132)mrade franska myndigheterna i september 1996 br(cid:134)dskande st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) sammanlagt n(cid:132)stan 4 miljarder franc f(cid:148)r att allvarliga negativa f(cid:148)ljder skulle kunna undvikas. Den 25 september 1996 beslutade kommissionen att godk(cid:132)nna de br(cid:134)d- skande st(cid:148)den och att inleda ett f(cid:148)rfarande (4) betr(cid:132)ffande de (cid:148)vriga st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som enligt planerna skulle beviljas CL f(cid:148)r att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att f(cid:148)rb(cid:132)ttra koncernens situa- tion och att i samband med detta granska huruvida allt det omstruktureringsst(cid:148)d som CL beviljats (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Denna granskning skall grunda sig p(cid:134) alla relevanta faktorer — d(cid:132)ribland de som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r beslut 95/547/EG och de skyldig- heter som genom detta beslut (cid:134)lades Frankrike — samt varje ny faktor, d(cid:132)ribland (cid:134)sidos(cid:132)ttandet av vissa villkor, de nya (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)resl(cid:134)s samt ytterligare motprestationer. Samma dag skickade ledamoten av kommissionen Karel Van Miert en skrivelse till finansminister Jean Arthuis f(cid:148)r att informera denne om de problem som granskningen av den nya omstruktureringsplanen f(cid:148)r banken oundvikligen (1) EGT C 390, 24. 12. 1996, s. 7. (2) Detta belopp omfattar (cid:132)ven de 40 miljarder franc som f(cid:148)rdes (cid:148)ver 1994. (3) EGT L 308, 21. 12. 1995, s. 92. (4) EGT C 390, 24. 12. 1996, s. 7. Beslutet delgavs de franska myn- digheterna genom skrivelse nr SG (96) D/9029 av den 16 ok- tober 1996. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/29 var f(cid:148)rknippad med till f(cid:148)ljd av det synnerligen h(cid:148)ga st(cid:148)dbelopp som redan godk(cid:132)nts av kommissionen och att det f(cid:148)ljaktligen inte var m(cid:148)jligt att f(cid:148)ruts(cid:132)ga vad det slut- liga beslutet skulle bli i detta (cid:132)rende. De franska myndig- heterna svarade bland annat genom f(cid:148)ljande skrivelser p(cid:134) det skriftliga beskedet om att det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget inletts: — skrivelse av den 8 november 1996, vilken inneh(cid:148)ll en analys av den f(cid:148)rsta saneringsplanen, de konsoliderade r(cid:132)kenskaperna f(cid:148)r CL och Consortium de R(cid:130)alisations (nedan CDR) i juni 1996, en promemoria om CL:s system f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning och internkontroll samt en promemoria om den partiella v(cid:132)rdepapperiseringen av l(cid:134)net till L’(cid:144)tablissement Public de Financement et de Restructuration (nedan EPFR) — skrivelse av den 23 maj 1997, vilken bland annat inne- till (cid:134)rsber(cid:132)ttelse fr(cid:134)n CL avseende h(cid:148)ll ett utkast r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret 1996 vridande effekt. I tre separata skrivelser av den 13 maj 1998 till Karel Van Miert beskrev Dominique Strauss- Kahn de franska myndigheternas samtliga (cid:134)taganden. Vid bed(cid:148)mningen av omstruktureringsplanen f(cid:148)r CL beslutade kommissionen att grunda sin analys p(cid:134) r(cid:134)d fr(cid:134)n en internationellt k(cid:132)nd aff(cid:132)rsbank, n(cid:132)mligen Lehman Brothers (nedan kommissionens r(cid:134)dgivande bank), som fick i uppdrag att granska den omstruktureringsplan som de franska myndigheterna lagt fram och unders(cid:148)ka dess effekter p(cid:134) bankens livsduglighet, samt att f(cid:148)resl(cid:134) s(cid:134)dana (cid:132)ndringar som den bed(cid:148)mde n(cid:148)dv(cid:132)ndiga. Kommissionens r(cid:134)dgivande bank skulle ocks(cid:134) bed(cid:148)ma de nya motpresta- tioner som de franska myndigheterna f(cid:148)reslagit och om n(cid:148)dv(cid:132)ndigt bed(cid:148)ma ytterligare s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder. Efter det att banken i slutet av juli 1997 hade gett in omstrukture- ringsplanen f(cid:148)r banken till kommissionen och efter det att kommissionens r(cid:134)dgivande bank hade gjort en djupg(cid:134)- ende och noggrann analys, (cid:148)verl(cid:132)mnade den r(cid:134)dgivande banken i november 1997 sin rapport, som (cid:132)r av konfiden- tiell karakt(cid:132)r. De franska myndigheterna och Cr(cid:130)dit Lyon- nais fick ta del av denna rapport och ifr(cid:134)gasatte inte dess viktigaste slutsatser. — skrivelse av den 31 juli 1997, genom vilken de franska myndigheterna inkom med den omstruktureringsplan f(cid:148)r banken som kommissionen hade beg(cid:132)rt n(cid:132)r f(cid:148)rfa- randet inleddes Karel Van Miert informerade muntligen kommissionen om hur (cid:132)rendet fortl(cid:148)pte vid m(cid:148)ten den 25 november 1997, den 28 januari, 25 februari, 18 mars, 31 mars och 6 maj 1998. Karel Van Miert skickade (cid:132)ven andra skrivelser till de franska myndigheterna, bland annat en skrivelse av den 25 juni 1997, i vilken kommissionen uttryckte oro (cid:148)ver att den nya omstruktureringsplanen f(cid:148)r banken var f(cid:148)rse- nad, och en skrivelse av den 16 oktober 1997, i vilken de principer som kommissionen grundade sig p(cid:134) f(cid:148)r att fatta ett beslut angavs n(cid:132)rmare. Den 31 mars 1998 skickade finans- och industriministern den franske ekonomi-, Dominique Strauss-Kahn en skrivelse till Karel Van Miert med upplysningar om de nya (cid:134)tg(cid:132)rder som den franska regeringen var beredd att vidta f(cid:148)r att erh(cid:134)lla ett villkorat godk(cid:132)nnande av st(cid:148)det till Cr(cid:130)dit Lyonnais. Den 2 april 1998 skickade Karel Van Miert med kommissionens godk(cid:132)nnade en skrivelse till Dominique Strauss-Kahn i vilken de villkor angavs som enligt kommissionen g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att anse st(cid:148)den i fr(cid:134)ga som f(cid:148)renliga med det gemensamma intresset. F(cid:148)r att komplettera denna skri- velse skickade Karel Van Miert den 6 april en ny skrivelse till Dominique Strauss-Kahn i vilken sk(cid:132)len till att kommissionen inte kunde anse de (cid:134)taganden som Domi- nique Strauss-Kahn f(cid:148)reslog i skrivelsen av den 31 mars som tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att ett positivt beslut skulle kunna fattas. Den 24 april skickade Dominique Strauss-Kahn en ny skrivelse till Karel Van Miert i vilken de franska myndigheternas st(cid:134)ndpunkt upprepades. Bland annat understr(cid:148)ks kravet p(cid:134) att banken m(cid:134)ste vara livsduglig och det st(cid:148)dbelopp som kommissionen hade ber(cid:132)knat ifr(cid:134)gasattes. Den 4 maj 1998 skickade Dominique Strauss- Kahn en ny skrivelse till Karel Van Miert med f(cid:148)rslag p(cid:134) ytterligare motprestationer f(cid:148)r att v(cid:132)ga upp st(cid:148)dets sned- Kommissionen r(cid:134)dfr(cid:134)gade (cid:132)ven en grupp ”vise m(cid:132)n”, best(cid:134)ende av f(cid:148)re detta h(cid:148)gt uppsatta centralbankstj(cid:132)n- stem(cid:132)n, f(cid:148)r att diskutera de olika problem som detta (cid:132)rende (cid:132)r f(cid:148)rknippat med och konsekvenserna av om en st(cid:148)rre bank gick omkull. Synpunkter fr(cid:134)n tredje part presenteras i avsnitt 5. Med anledning av (cid:148)kningen av de st(cid:148)d som kommis- sionen godk(cid:132)nde genom beslut 95/547/EG och beslutet av den 25 september 1996 granskas i detta beslut f(cid:148)ljande st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder: — de ytterligare f(cid:148)rluster som uppst(cid:134)tt i Consortium de R(cid:130)alisation (CDR) och som staten tagit ansvar f(cid:148)r genom vinstandelsl(cid:134)net fr(cid:134)n (cid:144)tablissement Public de Financement et de Restructuration (EPFR) till CDR; — EPFR:s finansieringskostnader samt dess ytterligare f(cid:148)rluster, d(cid:132)ribland ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n till EPFR fr(cid:134)n 1997 till 2014; — (cid:148)verl(cid:134)telse av den nollkupongobligation som avses i aff(cid:132)rsplanen f(cid:148)r 1995 och i beslut 95/547/EG; nuv(cid:132)rdet av int(cid:132)kterna fr(cid:134)n denna obligation hade dragits av fr(cid:134)n de godk(cid:132)nda st(cid:148)den; L 221/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 — ett antal (cid:134)tg(cid:132)rder som kan inneh(cid:134)lla inslag av ytterli- gare st(cid:148)d, s(cid:132)rskilt ett eventuellt kapitaltillskott. ingen verksam bankenhet vid slutet av r(cid:132)ken- s(cid:134) att skaps(cid:134)ret 1995 fanns kvar i CDR. 2. BAKGRUND 2. 1 St(cid:148)den till Cr(cid:130)dit Lyonnais under 1994 och 1995 till ett franc, vilka (cid:148)verf(cid:148)rts tvingades CL Efter n(cid:132)stan fem (cid:134)r av kraftig tillv(cid:132)xt, rapportera negativt resultat f(cid:148)r 1992 (1,8 miljarder franska franc) och 1993 (6,9 miljarder franska franc). Dessa i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det egna kapitalets storlek stora f(cid:148)rluster skulle ha lett till att CL:s kapitalt(cid:132)ckningsgrad (det vill s(cid:132)ga kvoten mellan bankens egna kapital och dess riskju- sterade totala tillg(cid:134)ngar) hade understigit den l(cid:132)gsta till(cid:134)tna niv(cid:134)n p(cid:134) 8 %, om de franska myndigheterna 1994 inte hade f(cid:148)ljt den franska banktillsynsmyndighetens (la Commission Bancaire) uppmaning att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att finansiellt st(cid:148)dja banken, bland annat genom ett kapi- taltillskott p(cid:134) 4,9 miljarder franc och ett (cid:148)vertagande fr(cid:134)n statens sida av de risker som h(cid:132)nger samman med os(cid:132)kra fasta tillg(cid:134)ngar f(cid:148)r ett v(cid:132)rde p(cid:134) ungef(cid:132)r 42,7 miljarder s(cid:132)rskilt bolag franska (Omnium Immobilier de Gestion, OIG). I b(cid:148)rjan av 1995, d(cid:134) det stod klart att CL gick med fortsatt f(cid:148)rlust, vilket skulle ha kunnat (cid:132)ventyra bankens soliditet, b(cid:148)rjade den franska staten genomf(cid:148)ra en ny saneringsplan genom att skapa en s(cid:134) kallad avyttringsstruktur, som dels best(cid:134)r av CDR, vilket (cid:132)r ett konsortium med syfte att ta (cid:148)ver CL:s os(cid:132)kra tillg(cid:134)ngar, d(cid:132)ribland de som redan lyfts (cid:148)ver till OIG, dels av ett holdingbolag (SPBI) med uppgiften att som s(cid:132)kerst(cid:132)lla kontrolleras av CL:s huvudaktie(cid:132)gare (staten, Thomson- CSF och CDC). CDR (cid:132)r ett hel(cid:132)gt icke-konsoliderat dotterbolag till CL. SPBI omvandlades sedan (lag av den 28 november 1995) till ett offentligt administrativt organ, ”(cid:130)tablissement public administratif” (EPFR), vilket gjorde att det omfattades av en obegr(cid:132)nsad statlig garanti avseende all den risk och alla de kostnader som har samband med de tillg(cid:134)ngar som (cid:148)verf(cid:148)rts till CDR, bland annat av denna mekanism gjorde det m(cid:148)jligt att begr(cid:132)nsa CL:s bokf(cid:148)rda f(cid:148)rlust 1994 till 12,1 miljarder franska franc. finansieringskostnaderna. avyttringsbolagets finansiering Inr(cid:132)ttandet och Enligt den plan som de franska myndigheterna inkommit med och som godk(cid:132)nts genom beslut 95/547/EG f(cid:148)rv(cid:132)r- vade CDR tillg(cid:134)ngar f(cid:148)r n(cid:132)stan 190 miljarder franska franc fr(cid:134)n CL, bland annat de som lyftes (cid:148)ver 1994 och som h(cid:132)nger samman med skulder p(cid:134) 55 miljarder franc. Nettov(cid:132)rdet av de (cid:148)verf(cid:148)rda tillg(cid:134)ngarna uppgick s(cid:134)ledes till ungef(cid:132)r 135 miljarder franska franc. Alla ber(cid:148)rda tillg(cid:134)ngar m(cid:134)ste (cid:148)verl(cid:134)tas eller avvecklas. Minst 50 % av dessa tillg(cid:134)ngar m(cid:134)ste inom tre (cid:134)r ha (cid:148)verl(cid:134)tits och 80 % av tillg(cid:134)ngarna m(cid:134)ste inom fem (cid:134)r ha (cid:148)verl(cid:134)tits om mark- nadssituationen medger detta. N(cid:132)r det g(cid:132)ller de dotter- bolag som (cid:132)r banker och som (cid:148)verf(cid:148)rts till CDR, skulle den sunda delen av dessa banker antingen (cid:148)verl(cid:134)tas till tredje part eller (cid:134)tertas av CL f(cid:148)re den 31 december 1995, F(cid:148)r att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r CDR att k(cid:148)pa CL:s tillg(cid:134)ngar mottar CDR fr(cid:134)n EPFR ett andelsl(cid:134)n om 135 miljarder franska franc vilket kan (cid:148)kas till 145 miljarder franska franc genom ett l(cid:134)n p(cid:134) ytterligare 10 miljarder franc. Andelsl(cid:134)net finansieras genom ett l(cid:134)n (ej andelsl(cid:134)n) fr(cid:134)n CL p(cid:134) h(cid:148)gst 145 miljarder franska franc. Med detta l(cid:134)n kunde EPFR bevilja andelsl(cid:134)net p(cid:134) 135 miljarder franska franc till CDR och borde ha kunnat k(cid:148)pa nollkupong- obligationer f(cid:148)r ett belopp p(cid:134) ungef(cid:132)r 10 miljarder franska franc. Denna teckning av nollkupongobligationer borde ha gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r EPFR att i slutet av (cid:134)r 2014 g(cid:148)ra en vinst som 1995 f(cid:148)rst uppskattades till ungef(cid:132)r 35 miljarder franska franc, s(cid:134) att EPFR skulle ha kunnat t(cid:132)cka de f(cid:148)rluster i CDR som d(cid:134) kommer att ha konstate- rats. CL:s l(cid:134)n till EPFR samt EPFR:s l(cid:134)n till CDR har f(cid:148)rfal- lodag den 31 december 2014. L(cid:134)net fr(cid:134)n CL skall (cid:134)terbe- talas i f(cid:148)rtid i takt med att tillg(cid:134)ngarna avyttras och (cid:134)ter- betalningarna skall vara lika stora som de belopp som avyttringarna inbringar, dock under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att CDR:s (cid:134)terbetalningar till EPFR (cid:148)verstiger de (cid:134)rliga r(cid:132)nte- betalningarna f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n. Den (cid:134)rliga r(cid:132)ntesatsen fast- st(cid:132)lldes inledningsvis till 7 % f(cid:148)r 1995 och till 85 % av r(cid:132)ntesatsen p(cid:134) penningmarknaden (TMM) fr(cid:134)n och med 1996. Det vinstandelsl(cid:134)n som beviljats CDR kommer att delamorteras vid utg(cid:134)ngen av varje r(cid:132)kenskaps(cid:134)r. EPFR kommer att erh(cid:134)lla en (cid:134)terbetalning som motsvarar summan av de avyttringar som gjorts under (cid:134)ret, och om realisationsf(cid:148)rluster konstateras avyttringar kommer EPFR att skriva av fordringar (genom utnyttjande av garanti) till ett v(cid:132)rde som motsvarar CDR:s f(cid:148)rluster. vid dessa Genom vinstandelsl(cid:134)net ikl(cid:132)r sig EPFR, och f(cid:148)ljaktligen i sista hand staten, ansvaret f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster upp till det maximala beloppet 135 miljarder franska franc. Parlamen- tet, som i lagen av den 28 november 1995 uttalar sig om bildandet av EPFR, har dock inte angett n(cid:134)gon (cid:148)vre gr(cid:132)ns f(cid:148)r den statliga garantin, som s(cid:134)ledes i praktiken kan betraktas som obegr(cid:132)nsad, (cid:132)ven i den h(cid:132)ndelse det mycket osannolika skulle intr(cid:132)ffa att avyttringsbolaget skulle g(cid:148)ra realisationsf(cid:148)rluster som sammanlagt (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n andelsl(cid:134)- net. CL:s l(cid:134)n till EPFR omfattas s(cid:134)ledes av en statlig garanti, vilket g(cid:148)r att CDR varken av f(cid:148)rsiktighetssk(cid:132)l eller bokf(cid:148)ringsm(cid:132)ssigt beh(cid:148)ver konsolideras inom CL- koncernen. Detta har gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r banken att h(cid:134)lla reserver och f(cid:148)rluster p(cid:134) en l(cid:134)g niv(cid:134) och att uppfylla kravet p(cid:134) kapitalt(cid:132)ckningsgrad. I nedanst(cid:134)ende skiss illu- streras de viktigaste delarna av denna mekanism. I geng(cid:132)ld f(cid:134)r EPFR del i CL:s resultat om CL (cid:134)ter skulle uppvisa positivt resultat. S(cid:134)lunda kommer EPFR att f(cid:134) ett bidrag p(cid:134) 34 % av CL:s konsoliderade nettoresultat, koncerndelen (f(cid:148)re inr(cid:132)knande av detta bidrag och f(cid:148)re avs(cid:132)ttning till reserveringar f(cid:148)r allm(cid:132)nna risker i bankr(cid:148)- relse och f(cid:148)re fransk bolagsskatt) plus 26 % av den del av resultatet som (cid:148)verstiger 4 % av det konsoliderade egna kapitalet, koncerndelen. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/31 ORGANISATIONSSCHEMA (cid:153)VER AVYTTRINGSSTRUKTUREN Kapitaltillskott s STATEN Budgetanslag s CR(cid:144)DIT LYONNAIS L(cid:134)n p(cid:134) FRF 135 miljarder Ytterligare l(cid:134)n p(cid:134) FRF 10 mdr f(cid:148)r nollkuppongobligationen q EPFR r F(cid:148)rluster L(cid:134)n p(cid:134) 145 mdr s Hel(cid:132)gt dotterbolag Tillg(cid:134)ngs(cid:148)kning netto FRF 135 Mdr q CDR (cid:153)verf(cid:148)rda tillg(cid:134)ngar AVYTTRINGSSTRUKTUREN Den omstruktureringsplan f(cid:148)r CL som lades fram f(cid:148)r kommissionen 1995 omfattade ett flertal (cid:134)tg(cid:132)rder, s(cid:134)som fokusering p(cid:134) strategisk verksamhet, avyttring av dotterbo- lag, kostnadsnedsk(cid:132)rningar och riskhantering. Dessa (cid:134)t- g(cid:132)rder borde ha gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r CL att uppvisa posi- tivt resultat fr(cid:134)n och med 1995. Vid slutet av 1999 skulle CL uppn(cid:134) en r(cid:132)ntabilitet p(cid:134) eget kapital p(cid:134) 12,4 %. CL:s bidrag till t(cid:132)ckandet av avyttringsbolagets kostnader skulle enligt planen uppg(cid:134) till nominellt sammanlagt 6 136 miljoner franska franc under perioden 1995–1999. 2. 2 Beslut 95/547/EG ”Artikel 1 Det st(cid:148)d som inbegrips i saneringsplanen f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais i form av ett kapitaltillskott p(cid:134) 4,9 miljarder franska franc, (cid:148)vertagande av risker och kostnader som (cid:132)r f(cid:148)renade med till avskiljningssystemet (cid:148)verf(cid:148)rda till- g(cid:134)ngar (upp till ett maximibelopp p(cid:134) 135 miljarder fra- nska franc), och de skattef(cid:148)rdelar som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n klau- sulen om (cid:134)terg(cid:134)ng vid b(cid:132)ttre resultat, vilket (cid:132)r en (cid:134)t- g(cid:132)rd, vars totala nettokostnad f(cid:148)r staten, medr(cid:132)knat statens int(cid:132)kter, uppskattas till maximalt 45 miljarder franska franc, f(cid:148)rklaras f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet med st(cid:148)d av artikel 92. 3 c i Romf(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet Genom beslut 95/547/EG godk(cid:132)nde kommissionen under vissa f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar de st(cid:148)d som den franska staten be- viljat CL under 1994 och 1995 genom att p(cid:134) grundval av artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget anse dem som f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och s(cid:132)rskilt med gemen- skapens riktlinjer om statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (5). Best(cid:132)mmelser- na i beslutet, vilket riktar sig till Frankrike, (cid:134)terges nedan. (5) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. Artikel 2 Det st(cid:148)d som avses i artikel 1 godk(cid:132)nns under f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ning att Frankrike uppfyller f(cid:148)ljande villkor och (cid:134)lig- ganden: a) Att s(cid:132)kerst(cid:132)lla genomf(cid:148)randet av alla de sanerings- (cid:134)tg(cid:132)rder och alla de best(cid:132)mmelser som f(cid:148)reskrivs f(cid:148)r det system som avses i artikel 1. L 221/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 b) Att inte (cid:132)ndra de villkor som f(cid:148)reskrivs i sanerings- planen utan f(cid:148)reg(cid:134)ende godk(cid:132)nnande av kommissio- nen. Under alla omst(cid:132)ndigheter kan klausulen om (cid:134)terg(cid:134)ng vid b(cid:132)ttre resultat inte (cid:148)verl(cid:134)tas f(cid:148)rr(cid:132)n vid det tillf(cid:132)lle d(cid:134) Cr(cid:130)dit Lyonnais privatiseras, och en- dast till marknadsv(cid:132)rdet; priset kommer att gran- skas av oberoende experter. c) Att s(cid:132)kerst(cid:132)lla minskningen av Cr(cid:130)dit Lyonnais kommersiella kapacitet mot bakgrund av omfatt- ningen av statens kostnader f(cid:148)r systemet, vilka totalt uppskattas till 45 miljarder franska franc, genom en minskning p(cid:134) minst 35 % av dess kommersiella n(cid:132)r- varo i utlandet, inklusive det europeiska bankn(cid:132)tet, fr(cid:134)n och med nu och fram till slutet av 1998, enligt de (cid:134)taganden som Frankrike gjort i skrivelsen av den 18 juli 1995. Om m(cid:134)let inte kan uppn(cid:134)s inom den planerade tidsfristen utan att framkalla bety- dande f(cid:148)rluster och f(cid:148)ranleda aktie(cid:132)garen, som fun- gerar som referens, att bidra med nytt finansiellt st(cid:148)d, s(cid:132)kerst(cid:132)lla att den europeiska kapitalt(cid:132)ckningsgraden efterlevs, f(cid:148)rbin- der sig kommissionen att utreda m(cid:148)jligheten att i s(cid:134)- dant fall f(cid:148)rl(cid:132)nga denna tidsfrist. Om kostnaderna f(cid:148)r systemet, vilka uppskattas till 45 miljarder fra- nska franc, (cid:148)verskrids, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att p(cid:134) nytt utreda omfattningen av minskningen av Cr(cid:130)dit Ly- onnais kommersiella n(cid:132)rvaro, s(cid:134) som den godtagits, enligt ovann(cid:132)mnda skrivelse. synnerhet f(cid:148)r att i d) Att avskaffa m(cid:148)jligheten f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais att (cid:134)tnjuta senarel(cid:132)ggning av skatteunderskott f(cid:148)r det belopp som skattef(cid:148)rlusten f(cid:148)r 1994 uppg(cid:134)r till, vilken t(cid:132)ckts av kapitaltillskottet p(cid:134) 4,9 miljarder franska franc. e) Att avskaffa m(cid:148)jligheten f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais att (cid:134)terk(cid:148)pa industriella och kommersiella avskilda till- g(cid:134)ngar, f(cid:148)rutom till det pris till vilket tillg(cid:134)ngen (cid:148)verf(cid:148)rts till CDR eller till marknadspris om detta (cid:148)verstiger priset f(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)ring av tillg(cid:134)ngen till CDR, och under alla omst(cid:132)ndigheter inom en total gr(cid:132)ns p(cid:134) 5 miljarder franska franc. i) Att avskaffa alla m(cid:148)jligheter till senarel(cid:132)ggning av resterande skatteunderskott f(cid:148)r (cid:134)ren f(cid:148)re 1995 av- seende Cr(cid:130)dit Lyonnais om, vid privatiseringstillf(cid:132)l- let, klausulen om (cid:134)terg(cid:134)ng vid b(cid:132)ttre resultat (cid:132)r f(cid:148)- rem(cid:134)l f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse. j) Att se till att Cr(cid:130)dit Lyonnais anv(cid:132)nder avkast- ningen fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telser till strukturomvandlingen av icke b(cid:132)rkraftiga tillg(cid:134)ngar och icke b(cid:132)rkraftiga verksamheter. k) Att se till att Cr(cid:130)dit Lyonnais till SPBI utbetalar summorna fr(cid:134)n det uttag som skett med st(cid:148)d av klausulen om (cid:134)terg(cid:134)ng till b(cid:132)ttre resultat. l) Att till SPBI utbetala avkastningen fr(cid:134)n privatise- ringen av Cr(cid:130)dit Lyonnais, i synnerhet den avkast- ning som h(cid:132)rstammar fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljning av de aktier som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande innehas av SPBI, och att f(cid:148)resl(cid:134) parlamentet en utbetalning till SPBI av den avkast- ning som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n privatiseringen av den (cid:134)terst(cid:134)- ende delen av aktierna. Artikel 3 Kommissionen har beaktat de franska myndigheternas f(cid:148)rs(cid:132)kran om att m(cid:134)ls(cid:132)ttningen med privatiseringen (cid:132)r tydligt angiven f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais och att banken genom den f(cid:148)rv(cid:132)ntade saneringen b(cid:148)r vara f(cid:148)rberedd f(cid:148)r en privatisering p(cid:134) fem (cid:134)rs sikt. S(cid:134)lunda skall ett uppskjutande av privatiseringen ut(cid:148)ver en period av fem (cid:134)r anm(cid:132)las till kommissionen. Artikel 4 De franska myndigheterna skall till fullo samarbeta vid (cid:148)vervakningen av att detta beslut efterlevs och skall till- st(cid:132)lla kommissionen f(cid:148)ljande handlingar var sj(cid:132)tte m(cid:134)- nad, fr(cid:134)n och med 1 mars 1995: f) Att hindra Cr(cid:130)dit Lyonnais fr(cid:134)n att erh(cid:134)lla n(cid:134)gon andel i avkastningen fr(cid:134)n CDR:s f(cid:148)rs(cid:132)ljning. a) En detaljerad rapport om planens till(cid:132)mpning, liksom de rapporter som framlagts f(cid:148)r parlamentet. g) Att genomf(cid:148)ra ett (cid:134)tskiljande mellan CDR och Cr(cid:130)dit Lyonnais, i fr(cid:134)ga om deras ledningspersonal, f(cid:148)rvaltning, liksom kontroll- och (cid:148)vervakningssyste- met f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av avskilda tillg(cid:134)ngar. b) Balansr(cid:132)kningar och resultatr(cid:132)kningar samt rap- porter fr(cid:134)n f(cid:148)rvaltarna i de f(cid:148)retag som ing(cid:134)r i uppl(cid:148)sningstransaktionen, dvs. OIG, CDR, SPBI, lik- som Cr(cid:130)dit Lyonnais. h) Att s(cid:132)kerst(cid:132)lla oberoendet f(cid:148)r ledningsgrupperna f(cid:148)r till Cr(cid:130)dit i f(cid:148)rh(cid:134)llande avskilda tillg(cid:134)ngar Lyonnais. c) En f(cid:148)rteckning (cid:148)ver avskilda tillg(cid:134)ngar som av- vecklats eller f(cid:148)rs(cid:134)lts, med uppgift om f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- pris, f(cid:148)rv(cid:132)rvarnas namn och namnen p(cid:134) de banker till vilka f(cid:148)rs(cid:132)ljningsuppdraget anf(cid:148)rtrotts. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/33 d) En f(cid:148)rteckning med specifikationer (cid:148)ver CDR:s (cid:148)ver- l(cid:134)telser av fordringar i avr(cid:132)kning p(cid:134) det andelsl(cid:134)n som beviljats av SPBI. e) En f(cid:148)rteckning med specifikationer (cid:148)ver banktill- g(cid:134)ngar som (cid:148)verl(cid:134)tits av Cr(cid:130)dit Lyonnais utanf(cid:148)r avskiljningssystemet tillsammans med en utv(cid:132)rde- ring, baserad p(cid:134) objektiva och verifierbara kriterier, av minskningen bankens kommersiella verksamhet i utlandet. av medel fr(cid:134)n f) Specificerade uppst(cid:132)llningar (cid:148)ver Cr(cid:130)dit Lyonnais bi- drag till avskiljningssystemet i form av uttag eller utdelning p(cid:134) aktier. Kommissionen skall kunna beg(cid:132)ra att dessa handlingar och genomf(cid:148)randet av planen utv(cid:132)rderas vid s(cid:132)rskilda revisioner. Artikel 5 Detta beslut riktar sig till Franska republiken. ” Det b(cid:148)r dessutom p(cid:134)pekas att Frankrike i sin skrivelse av den 18 juli 1995 (cid:134)tog sig att f(cid:148)rm(cid:134) CL att fram till slutet av 1998 minska sin kommersiella n(cid:132)rvaro i Europa utan- f(cid:148)r Frankrike med 50 % vad g(cid:132)ller balansomslutningen, enligt samma villkor som de som anges i artikel 2 c i be- slut 95/547/EG. 2. 3 Br(cid:134)dskande st(cid:148)d I slutet av september 1996 anm(cid:132)lde de franska myndighe- terna till kommissionen att den planerade att bevilja CL ytterligare st(cid:148)d p(cid:134) n(cid:132)stan 4 miljarder franska franc. I syfte att undvika stora f(cid:148)rluster f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais och en nedklassning av dess rating, vilket skulle ha kunnat f(cid:134) ne- gativa f(cid:148)ljder f(cid:148)r andra kreditinstitut, h(cid:132)vdade de franska myndigheterna att ytterligare st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder var n(cid:148)dv(cid:132)ndiga, d(cid:132)ribland f(cid:148)ljande (cid:134)tg(cid:132)rder: — br(cid:134)dskande st(cid:148)d som syftar till att bevara f(cid:148)retagets li- kviditet och l(cid:134)ngfristiga betalningsf(cid:148)rm(cid:134)ga och som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till 1995 och 1996 — omstruktureringsst(cid:148)d som syftar till att underl(cid:132)tta sa- neringen av Cr(cid:130)dit Lyonnais efter 1996 och som inte kommer att utbetalas f(cid:148)rr(cid:132)n kommissionen fattat ett slutligt beslut i (cid:132)rendet De planerade (cid:134)tg(cid:132)rderna bestod i att (cid:132)ndra de villkor som Cr(cid:130)dit Lyonnais l(cid:134)n till EPFR var f(cid:148)rknippade med, i syfte att ”neutralisera effekten av tidigare f(cid:148)rluster p(cid:134) CL:s r(cid:132)kenskaper”. Som en f(cid:148)ljd av att resultaten fr(cid:134)n den (cid:148)vri- ga verksamheten var mindre bra (cid:132)n planerat innebar sy- stemet f(cid:148)r r(cid:132)ntebetalningar att Cr(cid:130)dit Lyonnais resultat drogs ned med 3 miljarder 1996, 2,7 miljarder 1997 och 2,5 miljarder franc 1998. Detta r(cid:132)knades fram genom att beakta skillnaden mellan r(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR (85 % av TMM) och Cr(cid:130)dit Lyonnais genomsnittliga vik- tade (cid:134)terfinansieringsr(cid:132)nta f(cid:148)r de skulder som finansierar detta l(cid:134)n. Inledningsvis och fram till den 25 september 1996 skulle dessa (cid:134)tg(cid:132)rder genomf(cid:148)ras f(cid:148)r (cid:134)ren 1995 (retroaktivt inkludera en extraordin(cid:132)r int(cid:132)kt 1996) och genom att 1996. Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r kommissionens slutliga beslut skulle de d(cid:132)refter kunna genomf(cid:148)ras f(cid:148)r hela l(cid:148)ptiden f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR, i form av omstruktureringsst(cid:148)d. De planerade (cid:132)ndringarna syftade till att helt kompensera Cr(cid:130)dit Lyonnais f(cid:148)r de kostnader som detta l(cid:134)n inneb(cid:132)r. S(cid:134)lunda var avsikten att r(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r l(cid:134)net skulle l(cid:132)ggas p(cid:134) en s(cid:134)dan niv(cid:134) att den kompenserar CL f(cid:148)r dess kostna- der f(cid:148)r att anskaffa de medel som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att finansiera l(cid:134)net. F(cid:148)ljaktligen beslutade de franska myndigheterna att h(cid:148)ja r(cid:132)ntesatsen fr(cid:134)n 7 % till 7,45 % (cid:134)r 1995 och fr(cid:134)n 85 % av TMM till 5,84 % (cid:134)r 1996. F(cid:148)r 1996 n(cid:148)jde sig inte de franska myndigheterna med att upph(cid:132)va r(cid:132)ntesub- ventionen p(cid:134) 15 % av r(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r det ursprungliga l(cid:134)- net s(cid:134) att CL skulle erh(cid:134)lla en r(cid:132)nta i niv(cid:134) med TMM, utan de planerade (cid:132)ven att h(cid:148)ja r(cid:132)ntesatsen till en niv(cid:134) som l(cid:134)g s(cid:134) pass mycket (cid:148)ver TMM att det skulle kunna v(cid:132)ga upp CL:s h(cid:148)gre kostnader f(cid:148)r (cid:134)terfinansiering av dess l(cid:134)ngfristiga skulder. Denna (cid:148)kning i f(cid:148)rh(cid:134)llande till TMM uppgick till ungef(cid:132)r 2 %. Dessa f(cid:148)r(cid:132)ndringar f(cid:148)r 1995 och 1996 skulle ge CL en f(cid:148)rdel p(cid:134) 3 560 miljoner franc, vil- ket skulle vara tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att banken skulle kunna undvika alla likviditets- och f(cid:148)rtroendeproblem under 1996. Som de franska myndigheterna tillst(cid:134)tt genomf(cid:148)rdes aldrig en del av den plan som kommissionen godk(cid:132)nde 1995. Det r(cid:148)r sig n(cid:132)rmare best(cid:132)mt om den del av CL:s l(cid:134)n till EPFR p(cid:134) 145 miljarder franska franc som uppg(cid:134)r till 10 miljarder franska franc och som skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r EPFR att teckna nollkupongobligationer med l(cid:134)ng l(cid:148)ptid. Dessa skulle ha gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r EPFR att g(cid:148)ra en vinst p(cid:134) 35 miljarder franc i nominellt v(cid:132)rde (cid:134)r 2014, vilket motsvarar ett nuv(cid:132)rde av 7,8 miljarder franc. De franska myndigheterna planerade s(cid:134)ledes att stryka denna del av planen. I likhet med de andra (cid:134)tg(cid:132)rder som be- skrivs ovan genomf(cid:148)rdes denna (cid:132)ndring den 25 september 1996 och f(cid:148)r (cid:134)r 1996 i form av en uppskjutning av trans- aktionen. D(cid:132)refter och i enlighet med kommissionens slutliga beslut avs(cid:134)g de franska myndigheterna att i form av omstruktureringsst(cid:148)d genomf(cid:148)ra denna (cid:132)ndring f(cid:148)r de kommande (cid:134)ren. L 221/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Om nollkupongtransaktionen hade genomf(cid:148)rts skulle det ha f(cid:148)rv(cid:132)rrat ovann(cid:132)mnda f(cid:148)rluster f(cid:148)r CL genom att CL skulle ha (cid:134)dragit sig (cid:134)rliga r(cid:132)ntebetalningar f(cid:148)r skulder p(cid:134) ytterligare 10 miljarder franc, till en r(cid:132)ntesats som inte t(cid:132)cker refinansieringskostnaden. genom att p(cid:134) grundval av artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget an- se dem f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och i synnerhet med gemenskapens riktlinjer f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righe- ter (6). De franska myndigheterna bekr(cid:132)ftade ocks(cid:134) i samband med att de l(cid:132)mnade in sin ans(cid:148)kan om det br(cid:134)dskande st(cid:148)det att dessa st(cid:148)d inte var tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att slutgiltigt sanera CL, eftersom det nya sociala (cid:134)tg(cid:132)rdspaket och den avveckling av detaljbanksverksamheten utanf(cid:148)r Frankrike som ingick i de f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rderna medf(cid:148)rde att bety- dande avs(cid:132)ttningar f(cid:148)r os(cid:132)kra fordringar samt realisations- f(cid:148)rluster m(cid:134)ste bokf(cid:148)ras f(cid:148)r flera icke-l(cid:148)nsamma eller inte tillr(cid:132)ckligt l(cid:148)nsamma dotterbolag (ungef(cid:132)r 6,5 miljarder franska franc i realisationsf(cid:148)rluster). Av denna anledning planerade de franska myndigheterna att sannolikt i sam- band med bokslutet 1996 g(cid:148)ra ett kapitaltillskott ”p(cid:134) ett belopp som (cid:148)verstiger dessa realisationsf(cid:148)rluster”. Kom- missionen hade 1996 uppskattat att denna ytterligare transaktion m(cid:148)jligen skulle kunna bel(cid:148)pa sig till 8–10 miljarder franc. Den 26 september 1996 beslutade kommissionen s(cid:134)ledes att godk(cid:132)nna det br(cid:134)dskande st(cid:148)det och att inleda ett f(cid:148)r- farande mot de (cid:148)vriga st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL. Kommissionen f(cid:148)rklarade att den inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande skulle granska om det omstruktureringsst(cid:148)d som beviljas CL (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma mark- naden. Denna granskning skulle grundas p(cid:134) alla relevanta faktorer — d(cid:132)ribland de som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r beslut 95/ 547/EG och de skyldigheter som genom detta beslut (cid:134)la- des Frankrike — samt varje ny faktor, d(cid:132)ribland (cid:134)sidos(cid:132)t- tandet av vissa villkor, nya f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rder samt ytterli- gare motprestationer. Det b(cid:148)r f(cid:148)r (cid:148)vrigt p(cid:134)pekas att beviljandet av br(cid:134)dskande st(cid:148)d f(cid:148)r 1995 och 1996 inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt p(cid:134)verkar detta beslut, vilket inneb(cid:132)r att Frankrikes och CL:s (cid:134)taganden vad g(cid:132)ller nollkupongobligationen och finansieringen av l(cid:134)net till EPFR, enligt definitionen i beslut 95/547/EG, of(cid:148)r(cid:132)ndrat g(cid:132)ller efter den 1 januari 1997. 2. 4 Bakgrund till granskningen av ytterligare om- f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Cr(cid:130)dit struktureringsst(cid:148)d till Lyonnais Vid granskningen av det ytterligare st(cid:148)det till CL beaktar kommissionen det faktum att den redan har godk(cid:132)nt det st(cid:148)d som Frankrike beviljade CL under 1994 och 1995 I dessa riktlinjer fastsl(cid:134)s att ”Omstruktureringsst(cid:148)d medf(cid:148)r s(cid:132)rskilda konkurrensm(cid:132)ssiga problem, eftersom de kan leda till att en or(cid:132)ttvis andel av kostnaderna f(cid:148)r en strukturell anpassning och de (cid:134)tf(cid:148)ljande sociala och in- dustriella problemen (cid:148)verf(cid:148)rs p(cid:134) andra tillverkare som inte f(cid:134)r st(cid:148)d, samt p(cid:134) andra medlemsstater. Grundprin- cipen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r vara att endast bevilja omstrukture- ringsst(cid:148)d i de fall d(cid:134) det kan visas att beviljandet (cid:132)r i gemenskapens intresse”. S(cid:134)ledes ”f(cid:134)r omstruktureringsst(cid:148)d [. ] endast beviljas en enda g(cid:134)ng. ” Kommissionen konstaterar att det ut(cid:148)ver det avsev(cid:132)rda st(cid:148)dbelopp som godk(cid:132)ndes 1995 nu tillkommer st(cid:148)d av tidigare ej sk(cid:134)dad omfattning. I sitt beslut fr(cid:134)n september 1996 om att inleda ett f(cid:148)rfarande konstaterade kommis- sionen att dessa faktorer oundvikligen leder till slutsatsen att s(cid:134)dant ytterligare st(cid:148)d endast kan anses f(cid:148)renligt med reglerna om statligt st(cid:148)d i EG-f(cid:148)rdraget om allvarliga och omfattande motprestationer g(cid:148)rs. Dessa motprestationer borde ske s(cid:134)v(cid:132)l inom som utanf(cid:148)r Frankrike och b(cid:134)de i detaljbanksledet och inom CL:s (cid:148)vriga verksamhetsomr(cid:134)- den. Kommissionens bed(cid:148)mning av de ytterligare st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden kommer (cid:132)ven att p(cid:134)verkas av hur stora de ytterligare st(cid:148)dbeloppen (cid:132)r i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det belopp som godk(cid:132)ndes 1995. F(cid:148)ljaktligen m(cid:134)ste kommissionen se till att dessa st(cid:148)d en- dast f(cid:148)rklaras f(cid:148)renliga om CL g(cid:148)r en s(cid:132)rskilt omfattande motprestation, som beaktar det sammanhang i vilket de franska myndigheterna presenterat dessa st(cid:148)d f(cid:148)r kommis- sionen, de ytterligare st(cid:148)dens omfattning i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det belopp p(cid:134) 45 miljarder som godk(cid:132)ndes genom beslut 95/547/EG samt det faktum att st(cid:148)d utbetalats flera g(cid:134)n- ger. Den m(cid:134)ste i synnerhet s(cid:132)kerst(cid:132)lla att CL g(cid:148)r motpre- stationer som st(cid:134)r i proportion till den exceptionella ka- rakt(cid:132)ren och till omfattningen av det st(cid:148)d som beviljats CL. Dessa motprestationer f(cid:134)r inte begr(cid:132)nsas till s(cid:134)dan verksamhet som inte l(cid:132)ngre faller inom bankens strategi- ska verksamhetsomr(cid:134)den, utan m(cid:134)ste (cid:132)ven ber(cid:148)ra s(cid:134)dan verksamhet vars avyttring kan v(cid:132)ga upp den skada som st(cid:148)den tillfogat konkurrenterna samt all verksamhet som inte (cid:132)r absolut n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att CL:s grundl(cid:132)ggande verk- samhet skall kunna forts(cid:132)tta. (6) Se fotnot 5. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/35 3. BESKRIVNING AV CR(cid:144)DIT LYONNAIS OCH DESS SENASTE RESULTAT Tabell 1 CL:s indelning i aff(cid:132)rsomr(cid:134)den i slutet av 1996 Aff(cid:132)rsomr(cid:134)den Frankrike Europa (cid:153)vriga v(cid:132)rlden Aff(cid:132)rsbank Bank f(cid:148)r privatpersoner: 1954 kontor Bank f(cid:148)r aff(cid:132)rsidkare: 201 aff(cid:132)rs- centrer Bank f(cid:148)r f(cid:148)retag: 143 aff(cid:132)rscen- trer och f(cid:148)retagskontor Regionala dotterbolag Leasing Factoring S(cid:132)rskilda finansieringar F(cid:148)rvaltning f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning F(cid:148)rvaltning av 120 fondf(cid:148)retag F(cid:148)rvaltning enligt f(cid:148)r privatpersoner, institutioner och f(cid:148)retag fullmakt Bank f(cid:148)r f(cid:148)retag: 564 kontor varav 265 i Nord- och Sydamerika, 39 i Asien, 224 i Afrika och 36 i DOM/TOM. CL Private banking i Hongkong, Singapore, Miami och Montevideo Bank f(cid:148)r privatpersoner och f(cid:148)- retag: 679 kontor Tyskland (BfG Bank), (cid:153)sterrike (CL Austria), Belgien (CL Belgium), Spanien (CL Espa ˜na, Banca Jo- ver), Grekland (CL Gr(cid:138)ce), Italien (Credito Bergamasco (1), Luxemburg (CL Luxembourg), Sverige (CL Sverige), Schweiz (CL Suisse), Portugal (CL Portugal), Irland (Woodchester) (1), F(cid:148)renade kungariket tor), 14 kontor i (cid:153)steuropa (CL Rus- sie, CL Bank Praha, CL Ukraine, CL Bank Hungary, CL Bank Slovakia, International Bank of Poland) Leasing Factoring (CL-kon- F(cid:148)rvaltning av 80 fondf(cid:148)retag Specialiserade dotterbolag: CL International Asset Manage- ment i Hongkong, Milano, New York, Singapore och Tokyo CL Private banking under led- ning av CL Suisse (andra orter: Paris, Monaco, Luxemburg, Lon- don och Wien) F(cid:148)rs(cid:132)kring UAF kurtagebyr(cid:134)er Kurtagebyr(cid:134)er Kapital-marknadsbank 4 handlarrum 17 handlarkontor Fondkommissions-bolag: Cho- let-Dupont och Michaux Handlarrum i Bryssel, Frankfurt, London, Luxemburg, Madrid, Milano och Z(cid:129)rich Specialiserade dotterbolag: CL Capital Markets (London) Ibera- gentes (Madrid) 36 handlarrum bl. a: Hongkong, Montreal, New York, Singapore, S(cid:148)ul, Sydney, Taipei och Tokyo Specialiserade dotterbolag: CL Ca- pital Markets Asia, CL Sec. (USA). K(cid:132)lla: CL:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse 1996 (1) Dotterbolagen Credito Bergamasco (Italien) och Woodchester (Irland) s(cid:134)ldes under 1997 och ing(cid:134)r inte l(cid:132)ngre i de konsoliderade r(cid:132)kenskaperna f(cid:148)r 1997. L 221/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 CL (cid:132)r en bankkoncern som (cid:132)r verksam inom olika omr(cid:134)den f(cid:148)r finansiell f(cid:148)rmedling. Den age- rar bland annat som aff(cid:132)rsbank i detaljist- och grossistledet och som kapitalmarknadsbank samt (cid:132)gnar sig (cid:134)t f(cid:148)rvaltning av medel f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning, leasing, factoring och f(cid:148)rs(cid:132)kringsverk- samhet. I slutet av 1997 hade Cr(cid:130)dit Lyonnais 50 789 anst(cid:132)llda, varav knappt tv(cid:134) tredjedelar i Frankrike. CL:s sammanlagda balansomslutning i slutet av 1997 uppgick till 1 499 miljarder franc, varav 692 miljarder h(cid:132)nf(cid:148)rdes till verksamheten i Frankrike (46,2 %) och 474 miljarder franc till verksamheten i Europa utanf(cid:148)r Frankrike (32 %). Efter det att den franska staten i de- cember 1996 f(cid:148)rv(cid:132)rvade Thomsons andel (cid:132)gde den 78,05 % av kapitalet och 96,01 % av r(cid:148)str(cid:132)t- tigheterna i CL (d(cid:132)ri ing(cid:134)r de aktier som innehas av EPFR). Caisse des d(cid:130)p(cid:147)ts et Consignations, som (cid:132)r ett specialiserat offentligt kreditinstitut, (cid:132)gde 3,7 % av kapitalet och 3,99 % av r(cid:148)str(cid:132)ttig- heterna. (cid:143)terstoden av kapitalet (18,25 %) bestod av b(cid:148)rsnoterade andelsbevis som inte ger r(cid:148)- str(cid:132)tt. Indelningen i aff(cid:132)rsomr(cid:134)den, antalet kontor i Frankrike och utomlands i slutet av 1997 samt den geografiska f(cid:148)rdelningen av vissa av CL:s finansiella nyckeltal (cid:134)terges i f(cid:148)ljande tabeller: Geografisk f(cid:148)rdelning f(cid:148)r vissa av CL:s finansiella nyckeltal i slutet av 1997 Tabell 2 Finansiella nyckeltal Frankrike Europa Utl(cid:134)ning till kunderna (utl(cid:134)ning) Kundernas tillg(cid:134)ngar (inl(cid:134)ning) Antal anst(cid:132)llda Resultat av bankr(cid:148)relse R(cid:148)relseresultat brutto Balansomslutning K(cid:132)lla: CL, (cid:134)rsber(cid:132)ttelsen f(cid:148)r 1997 46 58 68 58 50 46 30 30 21 28 30 32 (%) (cid:153)vriga v(cid:132)rlden 24 12 11 14 20 22 CL:s verksamhet organiseras efter aff(cid:132)rsomr(cid:134)den och (cid:132)r indelad i ett antal avdelningar, n(cid:132)mligen avdelningen f(cid:148)r verksamheten i Frankrike (DCAF), avdelningen f(cid:148)r verk- samheten i Europa utanf(cid:148)r Frankrike (DCAE), avdel- ningen f(cid:148)r den internationella verksamheten utanf(cid:148)r Eu- ropa (DCAI), kapitalmarknadsavdelningen (DCMC), avdel- ningen f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning och f(cid:148)r relationerna till institutio- nella placerare (DGRI), avdelningen f(cid:148)r finansiell innova- tion och f(cid:148)r finansiering av tillg(cid:134)ngar och projekt (IFAP) samt diverse. DCAF (cid:132)r den st(cid:148)rsta avdelningen i koncer- nen eftersom den st(cid:134)r f(cid:148)r n(cid:132)stan h(cid:132)lften av CL:s konsoli- derade int(cid:132)kter och f(cid:148)r en tredjedel av dess nettoresultat (f(cid:148)re holding- och koncernjusteringar). I nedanst(cid:134)ende ta- bell (tabell 3) (cid:134)terges varje avdelnings bidrag till vissa av koncernens finansiella nyckeltal f(cid:148)r (cid:134)r 1996. Av tabell 3 framg(cid:134)r att de europeiska verksamheten 1996 gav ett mycket litet nettoresultat i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de vik- tade (cid:134)tagandena och det kapital som satsats, medan det omv(cid:132)nda g(cid:132)ller den (cid:148)vriga internationella verksamheten. Vad g(cid:132)ller den franska verksamheten gav den betydande bruttoint(cid:132)kter, men detta resulterade inte i ett lika h(cid:148)gt nettoresultat, bland annat p(cid:134) grund av r(cid:148)relsekostnader, den h(cid:148)ga riskniv(cid:134)n och de stora f(cid:148)rlusterna p(cid:134) tillg(cid:134)ngssi- dan. Denna situation har f(cid:148)r(cid:132)ndrats betydligt under 1997 (Se nedan). Sedan de f(cid:148)rsta st(cid:148)den beviljades 1994 har CL genomf(cid:148)rt en omfattande omstrukturering av sin organisation och av hela sin verksamhet. Omstruktureringen har ber(cid:148)rt strate- giska, operationella och finansiella aspekter. CL str(cid:132)var inte l(cid:132)ngre efter att bli en global bank med en allomfattande verksamhet. Samtidigt som CL fortfarande har kvar den sistn(cid:132)mnda m(cid:134)ls(cid:132)ttningen f(cid:148)r sin verksam- het i Frankrike, d(cid:132)r CL samtidigt fungerar som bank f(cid:148)r privatpersoner, sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, storf(cid:148)retag och institutioner, bank med f(cid:148)rs(cid:132)kringsverksamhet, aff(cid:132)rs- bank och kapitalmarknadsbank, har CL i enlighet med beslut 95/547/EG minskat sin kommersiella n(cid:132)rvaro i (cid:148)v- riga v(cid:132)rlden genom att avyttra utl(cid:132)ndska dotterbolag spe- cialiserade p(cid:134) verksamhet i detaljistledet. Detta g(cid:132)ller verksamheten i Europa (CLBN, Credito Bergamasco, Woodchester), i Latinamerika (Banco Frances e Brasileiro) och i Afrika. Sedan den 1 januari 1995 har dessa avytt- ringar inom den utl(cid:132)ndska verksamheten ber(cid:148)rt 17,9 % av tillg(cid:134)ngarana p(cid:134) detta omr(cid:134)de, vilket motsvarar ungef(cid:132)r 171,2 miljarder franska franc, varav 136,1 miljarder i Eu- ropa och 35,2 miljarder i (cid:148)vriga v(cid:132)rlden (fr(cid:132)mst i Latin- amerika). D(cid:132)remot har CL beh(cid:134)llit och omorganiserat sin bankverksamhet i grossistledet och p(cid:134) kapitalmarknaden i hela v(cid:132)rlden. Koncernen har (cid:132)ven bildat allianser med specialiserade partner som har en framtr(cid:132)dande roll p(cid:134) si- na respektive marknader (bland annat med Allianz p(cid:134) omr(cid:134)det skadef(cid:148)rs(cid:132)kring och med Cetelem i Frankrike n(cid:132)r det g(cid:132)ller krediter till konsumtion). 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/37 CL:s olika verksamheters bidrag till vissa finansiella nyckeltal (uppgifter fr(cid:134)n 1996) Tabell 3 Viktade (cid:134)taganden Resultat av bankr(cid:148)relse R(cid:148)relseresultat (brutto) Nettoresultat DCAF med dotterbolag [. ] (*) DCAE med handlarrum DCAI med handlarrum DCMC med handlarrum DGRI med dotterbolag IFAP med dotterbolag Sammanlagda (mdr franska franc) absoluta v(cid:132)rden [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 872 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 44,5 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 11,4 32 % 6 % 30 % 23 % 5 % 4 % 0,3 (*) I den offentliggjorda texten till detta beslut har vissa uppgifter utel(cid:132)mnats med h(cid:132)nsyn till deras karakt(cid:132)r av aff(cid:132)rshemlig- heter. F(cid:148)re holding- och koncernjusteringar — K(cid:132)lla: CL:s aff(cid:132)rsplan. Observera att l(cid:134)net p(cid:134) 135 miljarder franc till EPFR inte ing(cid:134)r i de viktade (cid:134)tagandena. Fr(cid:134)n operationell synpunkt har tv(cid:134) huvudsakliga hand- lingslinjer f(cid:148)ljts. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst har tillg(cid:134)ngsportf(cid:148)ljen sanerats, vilket underl(cid:132)ttades av att tillg(cid:134)ngar p(cid:134) 190 miljarder franc, till stor del best(cid:134)ende av d(cid:134)liga l(cid:134)n, (cid:148)ver- f(cid:148)rdes till CDR och att effektivare verktyg f(cid:148)r begr(cid:132)ns- ning, hantering och kontroll av risker samt anpassade sy- stem f(cid:148)r intern f(cid:148)rvaltning och kontroll inf(cid:148)rdes. Under 1997 h(cid:148)jdes t(cid:132)ckningsgraden f(cid:148)r os(cid:132)kra fordringar s(cid:134) att 65 % av dessa nu t(cid:132)cks av reserver. F(cid:148)r det andra har be- tydande anstr(cid:132)ngningar gjorts f(cid:148)r att minska r(cid:148)relsekost- naderna. Flera sociala (cid:134)tg(cid:132)rdspaket har gjort det m(cid:148)jligt att minska antalet anst(cid:132)llda fr(cid:134)n 59 323 (cid:134)r 1995 till 50 789 (cid:134)r 1997 och de sammanlagda personalkostnaderna fr(cid:134)n 20,6 miljarder till 19,8 miljarder franc under denna period. Minskningen av antalet anst(cid:132)llda uppg(cid:134)r till 14,4 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1995 (7), vilket (cid:132)r en mycket st(cid:148)rre minskning (cid:132)n vad dess fr(cid:132)msta franska konkurrenter bevi- ljat och detta g(cid:132)ller (cid:132)ven vid konstant verksamhetsomr(cid:134)de. Ytterligare en minskning av antalet anst(cid:132)llda planeras f(cid:148)r 1998 i samband med att det tredje sociala (cid:134)tg(cid:132)rdspaketet slutf(cid:148)rs, vilket inneb(cid:132)r att personalstyrkan minskas med 5000 personer (under perioden 1996–1998). (cid:143)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att g(cid:148)ra kundkretsen trogen CL och f(cid:148)r att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla niv(cid:134)n p(cid:134) resultatet av bankr(cid:148)relsen har vidtagits f(cid:148)r att bromsa upp den nedg(cid:134)ng i resultatet av bankr(cid:148)relsen som konstaterades 1996. sig f(cid:148)r flera (cid:134)r sedan och vars r(cid:132)ntevillkor blivit alltmer betungande i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den gradvisa minskningen av marknadsr(cid:132)ntorna. CL:s rating har f(cid:148)rblivit p(cid:134) s(cid:132)rskilt l(cid:134)ga och h(cid:132)mmande niv(cid:134)er i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den strategi ban- ken f(cid:148)ljer. Trots att r(cid:148)relseresultatet har b(cid:148)rjat f(cid:148)rb(cid:132)ttras (cid:132)r den l(cid:134)nerating som tilldelats CL av de internationella ra- tingbyr(cid:134)erna f(cid:148)r n(cid:132)rvarande BBB+ (Standard & Poor’s) och A3 (Moody’s), vilket motsvarar en tillr(cid:132)cklig (cid:134)terbetal- ningsf(cid:148)rm(cid:134)ga men en stor k(cid:132)nslighet f(cid:148)r ekonomiska ri- sker (8). En s(cid:134)dan rating skall j(cid:132)mf(cid:148)ras med AA-/Aa3 f(cid:148)r Soci(cid:130)t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)rale och A+/Aa3 f(cid:148)r BNP, som (cid:132)r de tv(cid:134) franska privatbankerna av ungef(cid:132)r samma storlek som CL och med en rating som normalt sett (cid:132)r h(cid:148)gre f(cid:148)r de andra offentlig(cid:132)gda bankerna. En rating i intervallet AAA-A- (S&P) eller Aaa-A3 (Moody’s) tryggar normalt sett en banks l(cid:134)ngsiktiga fortlevnad, eftersom den kan s(cid:132)kerst(cid:132)lla finansiering p(cid:134) konkurrenskraftiga villkor p(cid:134) marknader- na. CL:s rating (cid:134)terspeglar ocks(cid:134) den l(cid:134)ga kapitalisering banken har i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de aff(cid:132)rsomr(cid:134)den banken (cid:132)r verksam inom samt omfattningen av den verksamhet som (cid:132)r utsatt f(cid:148)r ekonomiska risker runt om i v(cid:132)rlden. Kapital- t(cid:132)ckningsgraden steg fr(cid:134)n 8,4 % (cid:134)r 1995 till 9,3 % (1997) och f(cid:148)r dess h(cid:134)rda k(cid:132)rna (”tier one”) fr(cid:134)n 4,4 till 4,8 %. (cid:142)ven om dessa t(cid:132)ckningsgrader normalt sett skulle vara fullt tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r en medelstor bank, (cid:132)r de l(cid:132)gre (cid:132)n vad marknaderna normalt kr(cid:132)ver av banker som har en s(cid:134) om- fattande strategi som CL. I januari 1998 satte byr(cid:134)n Moo- dy’s CL:s samtliga ratingar p(cid:134) observation med anledning Den finansiella omstruktureringen har g(cid:134)tt l(cid:134)ngsammare. Av flera sk(cid:132)l har CL inte kunnat uppfylla de m(cid:134)ls(cid:132)tt- ningar som koncernen angav i den plan som lades fram f(cid:148)r kommissionen 1995. P(cid:134) skuldsidan har CL fortsatt att betala r(cid:132)ntor p(cid:134) de l(cid:134)ngfristiga skulder som CL drog p(cid:134) (7) Uppgifter som ej ringen omfattar. justerats f(cid:148)r variationer i vad konsolide- (8) Ratingbyr(cid:134)n Standard Poor’s-ADEF:s ratingskala (cid:132)r: AAA: oer- h(cid:148)rt h(cid:148)g (cid:134)terbetalningsf(cid:148)rm(cid:134)ga; AA: mycket h(cid:148)g (cid:134)terbetal- ningsf(cid:148)rm(cid:134)ga; A: h(cid:148)g (cid:134)terbetalningsf(cid:148)rm(cid:134)ga men k(cid:132)nslig f(cid:148)r ekonomiska risker; BBB: tillr(cid:132)cklig (cid:134)terbetalningsf(cid:148)rm(cid:134)ga men mycket k(cid:132)nslig f(cid:148)r ekonomiska risker; BB och B: speku- lativ karakt(cid:132)r och os(cid:132)ker (cid:134)terbetalningsf(cid:148)rm(cid:134)ga; CCC, CC och C: os(cid:132)ker fordring; D: redan konstaterade betalningssv(cid:134)righe- ter. Moody’s skala (cid:132)r: Aaa, Aa1, Aa2, Aa3, A1, A2, A3, Baa1, Baa2. L 221/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 av bankens exponering mot Asien och den os(cid:132)kerhet som kommissionens (cid:132)r f(cid:148)rknippad med. godk(cid:132)nnande st(cid:148)dplanen av Trots problemen p(cid:134) skuldsidan (cid:132)r det p(cid:134) tillg(cid:134)ngssidan som CL:s st(cid:148)rsta problem f(cid:148)rekommer, p(cid:134) grund av att (cid:134)terbetalningen av det l(cid:134)n som givits EPFR (cid:132)r f(cid:148)rsenad, vilket drar ned r(cid:148)relseresultatet, men (cid:132)ven p(cid:134) grund av att bankens marknadsandelar minskat perioden 1995–96 (denna utveckling bromsades upp under 1997) och att konjunkturl(cid:132)get var ogynnsamt under dessa (cid:134)r. Detta f(cid:148)rklarar den otillr(cid:132)ckliga niv(cid:134)n p(cid:134) resultatet av bankr(cid:148)relsen och (cid:148)vriga resultat, vilket f(cid:148)ranledde de und- s(cid:132)ttningsst(cid:148)d som kommissionen godk(cid:132)nde 1996. under P(cid:134) tillg(cid:134)ngssidan kan konstateras att avkastningen p(cid:134) for- dringarna har sjunkit till f(cid:148)ljd av de sjunkande marknads- r(cid:132)ntorna, men (cid:132)ven till f(cid:148)ljd av den tilltagande konkur- rensen som h(cid:132)nger samman med det minskande utnytt- jandet av intermedi(cid:132)rer p(cid:134) de mest avancerade delarna av de finansiella marknaderna, tekniska framsteg samt mark- nadsintegrationen. Minskningen av r(cid:132)ntenettot (r(cid:132)ntein- t(cid:132)kter minus r(cid:132)ntekostnader) har gradvis v(cid:132)gts upp av (cid:148)k- ningen av kommissionsavgifterna vid v(cid:132)rdepappershandel och f(cid:148)rvaltning av tillg(cid:134)ngar f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning. L(cid:134)- net till EPFR har f(cid:148)rblivit p(cid:134) en nominellt h(cid:148)g niv(cid:134) (mer (cid:132)n 100 miljarder franska franc) och avkastningen p(cid:134) detta l(cid:134)n, vilken har f(cid:148)rblivit l(cid:132)gre (cid:132)n marknadsr(cid:132)ntorna (85 % av TMM), har tyngt bankens resultat, vilket ledde till att br(cid:134)dskande st(cid:148)d beviljades 1996. Den finansiella och operationella analysen av CL f(cid:148)r pe- rioden 1994–1997 illustreras i tabell 4. Det b(cid:148)r understrykas att CL:s r(cid:132)kenskaper f(cid:148)r 1995 och 1996 omfattar ”neutraliseringen” av l(cid:134)net till EPFR. R(cid:132)- kenskaperna f(cid:148)r 1997 uppr(cid:132)ttades av banken under anta- gandet att kommissionen skulle godk(cid:132)nna ”neutralise- ringen” av l(cid:134)net. Efter det att dessa resultat offentliggjor- des den 19 mars 1998 meddelade kommissionen genom ett uttalande av Karel Van Miert att det var f(cid:148)r tidigt att i bankens resultat inkludera det st(cid:148)d som gavs 1997 i sam- band med neutraliseringen av l(cid:134)net till EPFR och som i detta skede inte hade godk(cid:132)nts av kommissionen, att ban- ken inte kan f(cid:148)regripa f(cid:148)religgande beslut samt att st(cid:148)det enligt best(cid:132)mmelserna om statligt st(cid:148)d s(cid:134)ledes (cid:132)r olagliga i detta skede. Hade CL inte erh(cid:134)llit dessa st(cid:148)d p(cid:134) mer (cid:132)n 3 miljarder franc 1997 skulle banken ha redovisat ett ne- gativt resultat. Bortsett fr(cid:134)n denna reservation (cid:132)r dessa re- sultat, s(cid:134) som de presenterats, j(cid:132)mf(cid:148)rbara med resultaten 1996 och 1995, vilka omfattade liknande st(cid:148)d, och ger viktiga indikationer om hur CL:s verksamhet utvecklats. Resultat och finansiella nyckeltal f(cid:148)r CL f(cid:148)r perioden 1994–1997. Tabell 4 Resultat av bankr(cid:148)relse R(cid:148)relsekostnader och avskrivningar R(cid:148)relseresultat (brutto) Avs(cid:132)ttningar till reserver R(cid:148)relseresultat (1) Extraordin(cid:132)ra kostnader och diverse F(cid:148)retagsskatt Resultat f(cid:148)r f(cid:148)retag som likst(cid:132)llts Avskrivning av realisationsf(cid:148)rluster Klausul vid b(cid:132)ttre resultat (miljoner franska franc) 1994 1995 1996 1997 F(cid:148)r(cid:132)ndring 1997/96 45 677 (39 502) 6 175 (13 981) (7 809) (485) (1 300) 451 (2 192) — 43 355 (36 709) 6 646 (5 835) 811 546 (931) 920 (197) (6) 44 509 (35 049) 9 460 (5 711) 3 749 (1 623) (1 296) 831 (68) (107) 46 020 + 3,4 % (34 981) – 0,2 % 11 039 + 16,6 % (5 073) – 12,2 % 5 966 (1 800) (982) 110 (70) (850) + 59 % us us us us us Nettoresultat (11 274) 1 143 1 486 2 370 + 59 % Nettoresultat, koncernens andel (12 102) 13 202 1 057 Eget kapital, varav kocernens andel reserveringar f(cid:148)r allm(cid:132)nna risker i bankr(cid:148)relse minoritetsintresse Balansomslutning 46 545 26 304 5 492 14 749 42 148 24 282 5 018 12 848 44 421 25 603 5 054 13 763 44 074 28 293 4 985 10 796 1 752 971 1 663 030 1 623 682 1 498 698 R(cid:132)ntabilitet p(cid:134) eget kapital, koncernandelen f(cid:148)re klausulen us R(cid:132)ntabilitet p(cid:134) totala tillg(cid:134)ngar – 0,64 % 0,08 % 0,07 % 1,24 % 0,09 % 6,74 % 0,15 % us us us us us us — — 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/39 Kapitalt(cid:132)ckningsgrad, varav Tier 1 R(cid:148)relsekoefficient Antal anst(cid:132)llda Utl(cid:134)ning Inl(cid:134)ning Kapital under f(cid:148)rvaltning (miljoner franska franc) 1994 1995 1996 1997 F(cid:148)r(cid:132)ndring 1997/96 8,4 % us 8,5 % 4,5 % 8,7 % 4,6 % 86,5 % 84,7 % 78,7 % 68 845 830 758 684 600 441 400 59 373 878 500 700 800 401 200 56 748 878 489 694 000 452 600 9,3 % 4,8 % 76 % 50 789 845 800 712 700 — — us us us us 491 300 + 8,5 % K(cid:132)lla: CL:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelser. Observera att uppgifterna f(cid:148)r 1997, s(cid:134) som de presenterats av banken, inbegriper ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n till EPFR. (1) R(cid:148)relseresultatet f(cid:148)r 1997 inbegriper inte reserveringar f(cid:148)r Asien, vilka ing(cid:134)r i posten extraordin(cid:132)ra kostnader. Av denna tabell framg(cid:134)r att bankens resultat av bankr(cid:148)relse stabiliserades 1996 efter en m(cid:132)rkbar nedg(cid:134)ng 1995 och sedan steg m(cid:132)rkbart under 1997. Denna m(cid:132)rkbara uppg(cid:134)ng 1997 beror bland annat p(cid:134) en signifikant (cid:148)kning av kommissionsint(cid:132)kterna (+11,5 % vid konstant verksamhets- omr(cid:134)de) till f(cid:148)ljd av den omfattande aktiviteten p(cid:134) de finansiella marknaderna 1997. Dessa kom- missionsint(cid:132)kter st(cid:134)r nu f(cid:148)r 33,8 % av CL:s resultat av bankr(cid:148)relse och har (cid:148)kat inom bankens samtliga stora verksamhetsomr(cid:134)den, i Frankrike (d(cid:132)r kommissionsint(cid:132)kterna steg fr(cid:134)n 6,6 till 7,1 miljarder franc) och utomlands. Dessutom h(cid:148)ll utl(cid:134)ningsverksamheten i sig under 1997: utl(cid:134)- ningen (cid:148)kade i Europa (+11 % vid j(cid:132)mf(cid:148)rbart verksamhetsomr(cid:134)de) och i (cid:148)vriga v(cid:132)rlden (+7,6 %). (cid:153)kningen i Europa f(cid:148)rklaras av BfG:s kraftigt ut(cid:148)kade utl(cid:134)ning och en v(cid:132)xelkurseffekt till f(cid:148)ljd av det brittiska pundets uppg(cid:134)ng (+20 %). (cid:153)kningen i (cid:148)vriga v(cid:132)rlden inbegriper en dollareffekt (+14 %). Kapitalmarknadsverksamheten och verksamheten vid de andra utl(cid:132)ndska dotterbolagen, s(cid:132)rskilt i F(cid:148)renta staterna och Asien, bidrog i betydande utstr(cid:132)ckning till bankens resultat. Enligt banken har CL:s marknadsandelar i Frankrike stabiliserats efter den nedg(cid:134)ng som notera- des under perioden 1995–96 och detta g(cid:132)ller b(cid:134)de ut- och inl(cid:134)ning. Tabell 5 Cr(cid:130)dit Lyonnais marknadsandelar i Frankrike dec. 1995 dec. 1996 sept. 1997 (%) Utl(cid:134)ning — privatpersoner — f(cid:148)retag Inl(cid:134)ning — privatpersoner — f(cid:148)retag K(cid:132)lla: CL:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse 1997 6,1 4,1 5,9 6,3 5,7 4,3 5,7 5,5 5,6 4,4 5,7 5,4 L(cid:148)nsamheten i aff(cid:132)rsbankverksamheten i Frankrike steg snabbt under 1997: resultatet av bankr(cid:148)- relsen i Frankrike f(cid:148)rblev stabilt till f(cid:148)ljd av en svag minskning av utl(cid:134)ningen (–2,6 % v(cid:132)rde- papperiseringsverksamheten or(cid:132)knad) och urholkningen av r(cid:132)ntemarginalerna (intermedierings- marginal mellan ut- och inl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan) samtidigt som minskningen av r(cid:148)relsekostnaderna i Frankrike, vilka sj(cid:148)nk med 1,4 %, dock var en positiv faktor, liksom minskningen av reserverna till f(cid:148)ljd av en l(cid:132)gre riskniv(cid:134). Reserverna avseende aff(cid:132)rsbankverksamheten i Frankrike sj(cid:148)nk av- sev(cid:132)rt fr(cid:134)n (cid:134)r 1996 till 1997, n(cid:132)rmare best(cid:132)mt fr(cid:134)n 3,7 miljarder franc, vilket motsvarar ungef(cid:132)r 1 % av de v(cid:132)gda tillg(cid:134)ngarna till mindre (cid:132)n 2 miljarder franc, vilket ledde till en f(cid:148)rb(cid:132)ttring av resultatet (resultatet f(cid:148)re skatt (cid:148)kade med 2 miljarder franc). L 221/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 R(cid:148)relsekostnaderna f(cid:148)r hela koncernen har sedan 1995 sjunkit kraftigt, bland annat till f(cid:148)ljd av det minskade an- talet anst(cid:132)llda och de l(cid:132)gre sammanlagda personalkostna- derna. R(cid:148)relsekoefficienten har s(cid:134)lunda nedbringats fr(cid:134)n 84,7 % till 76 %. Den (cid:132)r dock fortfarande s(cid:132)rskilt h(cid:148)g i Frankrike (ungef(cid:132)r 82 %), vilket skall j(cid:132)mf(cid:148)ras med koef- ficienten f(cid:148)r bankens fr(cid:132)msta franska konkurrenter (unge- f(cid:132)r 70–72 %). D(cid:132)remot (cid:148)kade r(cid:148)relsekostnaderna mycket m(cid:132)rkbart utomlands under 1997. F(cid:148)ljaktligen sjunker r(cid:148)- relsekoefficienten (kvoten mellan r(cid:148)relsekostnader och re- sultat av bankr(cid:148)relse) f(cid:148)r hela verksamheten l(cid:134)ngsamt trots (cid:148)kat resultat av bankr(cid:148)relse. Det (cid:132)r mycket b(cid:132)ttre (cid:132)n vad som prognostiserades f(cid:148)r 1997 i planen (80 %), men Cr(cid:130)dit Lyonnais (cid:132)r fortfarande l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n de fr(cid:132)msta kon- kurrenternas kvot och den kvot som banken angett som m(cid:134)l (koefficient p(cid:134) 70 % (cid:134)r 2000). Reserverna uppgick till sammanlagt drygt 8 miljarder franc 1997, vilket (cid:132)r tv(cid:134) g(cid:134)nger mer (cid:132)n planerat. Denna (cid:148)kning f(cid:148)rklaras fr(cid:132)mst av en extraordin(cid:132)r avs(cid:132)ttning p(cid:134) 3 miljarder f(cid:148)r Asien. J(cid:132)mf(cid:148)rt med 1996 sj(cid:148)nk reserverna (Asien ej inr(cid:132)knat) fr(cid:134)n 5,7 till 5,1 miljarder franc. De (cid:132)r likv(cid:132)l 1 miljard st(cid:148)rre (cid:132)n vad som angavs i planen och har (cid:148)kat vid konstant verksamhetsomr(cid:134)de, bland annat till f(cid:148)ljd av en stor avs(cid:132)ttning p(cid:134) 900 miljoner franc 1997 f(cid:148)r t(cid:132)ckande av landrisk (ut(cid:148)ver den avs(cid:132)ttning p(cid:134) 333 miljo- ner franc som gjordes redan 1996). Bankens nettoresultat (cid:148)kade mycket markant 1997 men (cid:132)r sv(cid:134)rt att tolka p(cid:134) grund av extraordin(cid:132)ra eng(cid:134)ngsh(cid:132)n- delser (neutralisering av l(cid:134)net till EPFR, reserver f(cid:148)r Asien, realisationsvinster vid avyttringar). Kapitalt(cid:132)ckningsgraden (”Cooke-kvoten”) (cid:148)kade m(cid:132)rkbart fr(cid:134)n 4,6 % till 4,8 % (tier one) och fr(cid:134)n 8,7 % till 9,3 % (kapitalt(cid:132)ckningsgra- den) till f(cid:148)ljd av att resultaten f(cid:148)rb(cid:132)ttrats (positiv effekt p(cid:134) t(cid:132)ljaren, efter vinstdisposition) och av att de viktade til- lg(cid:134)ngarna varit stabila (kvotens n(cid:132)mnare). De resultat som idag (cid:132)r k(cid:132)nda visar att saneringen av CL fortfarande (cid:132)r br(cid:132)cklig och att bankens l(cid:148)nsamhet fortfa- rande (cid:132)r otillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att ge en s(cid:134)dan avkastning p(cid:134) eget kapital som en privat placerare normalt f(cid:148)rv(cid:132)ntar sig. Utan de br(cid:134)dskande st(cid:148)d som kommissionen godk(cid:132)nde 1996 skulle bankens resultat ha f(cid:148)rblivit negativa. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) p(cid:134)pekas att om neutraliseringen av l(cid:134)net inte hade skett (f(cid:148)r tidigt och i detta skede olagligt enligt reglerna om statligt st(cid:148)d), skulle CL ha redovisat en f(cid:148)rlust (cid:132)ven 1997. 4. GRANSKNING AV HUR GENOMF(cid:153)RANDET AV DE (cid:143)TG(cid:142)RDER SOM ANGES I BESLUT 95/547/EG FORTSKRIDER I sitt beslut 95/547/EG gjorde kommissionen ett godk(cid:132)n- nande av st(cid:148)den avh(cid:132)ngigt av att ett antal villkor uppfyll- des, vars genomf(cid:148)rande granskas nedan. De viktigaste vill- koren var de f(cid:148)ljande: a) Den omstruktureringsplan som lagts fram f(cid:148)r kommis- sionen skall genomf(cid:148)ras fullst(cid:132)ndigt. b) Bankens kommersiella n(cid:132)rvaro utanf(cid:148)r Frankrike skall minska med 35 % i termer av balansomslutning. c) EPFR-l(cid:134)net skall genomf(cid:148)ras och nollkupongobligatio- nen skall uppr(cid:132)ttas. d) Betalning enligt klausulen om (cid:134)terg(cid:134)ng vid b(cid:132)ttre re- sultat (nedan kallad l(cid:148)nsamhetsklausulen) skall ske. e) Utdelningarna fr(cid:134)n CL skall betalas till aktie(cid:132)garen sta- ten. f) Avkastningen fr(cid:134)n avyttringar skall anv(cid:132)ndas till om- strukturering. g) M(cid:148)jligheten att senarel(cid:132)gga betalning av den skatte- skuld som har samband med st(cid:148)den skall avskaffas. a) Genomf(cid:148)randet av den omstruktureringsplan som lagts fram f(cid:148)r kommissionen Sedan kommissionen i juli 1995 godk(cid:132)nde st(cid:148)dplanen till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL och den (cid:148)verenskommelse om avyttrings- strukturen fr(cid:134)n den 5 april 1995 mellan staten och CL som denna omfattar, har de franska myndigheterna med- delat kommissionen flera till(cid:132)gg till denna (cid:148)verenskom- melse, varav vissa f(cid:148)r att f(cid:148)lja beslut 95/547/EG ((cid:134)tskiljan- de CL-CDR) och kommissionens beslut fr(cid:134)n september 1996 (br(cid:134)dskande st(cid:148)d). Det kan i detta sammanhang vara v(cid:132)rt att erinra om till(cid:132)gg nr 9 av den 6 maj 1997, i vilket (cid:134)terbetalningsvillkoren f(cid:148)r EPFR:s andelsl(cid:134)n till CDR an- passas genom att CDR:s skyldighet att varje (cid:134)r i f(cid:148)rskott (cid:134)terbetala ett belopp till EPFR vilket motsvarar int(cid:132)kterna fr(cid:134)n avyttring av tillg(cid:134)ngar med avdrag f(cid:148)r de belopp som st(cid:132)llts till de kontrollerade f(cid:148)retagens f(cid:148)rfogande, r(cid:148)relse- kostnader och de r(cid:132)ntor som betalats till EPFR. Fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r detta till(cid:132)gg skall CDR varje (cid:134)r inkomma med en fler(cid:134)rig finansierings- och likviditetsplan till EPFR och inom ramen f(cid:148)r denna skall CDR den 30 juni i f(cid:148)rskott (cid:134)terbetala till EPFR ett belopp som motsvarar den uppskattade storleken p(cid:134) CDR:s likviditet detta datum med avdrag f(cid:148)r en sj(cid:132)ttedel av de int(cid:132)kter fr(cid:134)n avyttringar som budgeterats f(cid:148)r det innevarande (cid:134)ret. Kommissionen kan s(cid:134)ledes inte endast p(cid:134) grundval av detta fastst(cid:132)lla om den senaste utvecklingen av bankens verksamhet visar att den (cid:134)ter har blivit l(cid:148)nsam och b(cid:132)r- kraftig. F(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra det m(cid:134)ste den omstrukture- ringsplan som myndigheterna lade fram i juli 1997 gran- skas (se nedan). Genom detta till(cid:132)gg inf(cid:148)rdes (cid:132)ven ett system d(cid:132)r EPFR ger CDR en garanti p(cid:134) maximalt 10 miljarder franska franc i syfte att underl(cid:132)tta f(cid:148)r CDR att erh(cid:134)lla extern fi- nansiering. Beloppet p(cid:134) de ytterligare krediter som CDR kan erh(cid:134)lla fr(cid:134)n EPFR fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/41 och som h(cid:148)gst kan uppg(cid:134) till sammanlagt 10 miljarder franska franc minskas med beloppet p(cid:134) de garantier som existerar den dag en kredit ges. Dessa f(cid:148)r(cid:132)ndringar (cid:134)ter- speglar CDR:s (cid:148)kade likviditetsbehov, vilket bidrog till att (cid:134)terbetalningen av andelsl(cid:134)net och d(cid:132)rmed (cid:132)ven av CL:s l(cid:134)n till EPFR f(cid:148)rsenades. Den 16 december 1997 informerade de franska myndig- heterna kommissionen om den reform av CDR:s funk- tionss(cid:132)tt och kontrollstrukturer som Dominique Strauss- Kahn presenterat f(cid:148)r den franska nationalf(cid:148)rsamlingens finansutskott. Enligt de franska myndigheterna var denna reform n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att r(cid:132)tta till de brister som det f(cid:148)rra regelsystemet var beh(cid:132)ftat med, bland vilka m(cid:132)rks: — en m(cid:134)ls(cid:132)ttning som enbart var inriktad p(cid:134) avveckling samt en tvingande tidsplan; — CDR saknade ansvar; — en (cid:148)kning av antalet kontrollinstanser och kontrollf(cid:148)r- faranden; — politisk inblandning; — os(cid:132)kerhet om den r(cid:132)ttsliga behandlingen av (cid:132)rendena. Reformen grundar sig p(cid:134) f(cid:148)ljande tre principer: en obero- ende och ansvarsfull f(cid:148)rvaltning, en str(cid:132)ng och effektiv kontroll samt en opartisk och r(cid:132)ttvis stat. I praktiken in- neb(cid:132)r detta att — f(cid:148)r att tillg(cid:134)ngarna skall f(cid:134) ett s(cid:134) h(cid:148)gt v(cid:132)rde som m(cid:148)j- ligt och statens ekonomiska vinst maximeras skall f(cid:148)r- valtningen av dessa tillg(cid:134)ngar inte l(cid:132)ngre vara inriktad enbart p(cid:134) avyttring, — CDR inom ramen f(cid:148)r en strategi som presenteras varje (cid:134)r skall vara ensamt ansvarig f(cid:148)r avyttringsprocessen och ett vinstandelssystem skall inf(cid:148)ras, — internkontrollen skall f(cid:148)rst(cid:132)rkas genom att CDR om- vandlas till ett bolag med verkst(cid:132)llande och (cid:148)verva- kande organ, genom att r(cid:134)dgivande kontrollkommit- t(cid:130)n integreras med (cid:148)vervakningsorganet, genom att en ledningsgrupp med ansvar f(cid:148)r riskhantering bildas och genom att internredovisningsfunktionen och f(cid:148)retags- strukturen p(cid:134) mellanniv(cid:134) f(cid:148)renklas, — EPFR skall ut(cid:148)va de r(cid:132)ttigheter som staten i egenskap av aktie(cid:132)gare har gentemot CDR, bland annat r(cid:132)tten att ut(cid:148)va kontroll, vilken den vid behov f(cid:134)r ut(cid:148)va med hj(cid:132)lp av externa experter, — all politisk inblandning (cid:132)r f(cid:148)rbjuden och att r(cid:132)ttsliga medel systematiskt skall tillgripas, varf(cid:148)r resurserna f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l skall f(cid:148)rst(cid:132)rkas. Kommissionen st(cid:148)djer principen om att statens tillg(cid:134)ngar skall f(cid:148)rvaltas p(cid:134) ett s(cid:132)tt som tar tillvara statens intressen, en princip som b(cid:148)r leda till att omfattningen av det st(cid:148)d som staten beviljar CL genom avyttringsstrukturen mini- meras. Kommissionen konstaterar att CDR redan under r(cid:132)kenskaps(cid:134)ren 1996 och 1997 har avvikit fr(cid:134)n avyttrings- strategin och att CDR i synnerhet har eftersk(cid:132)nkt skulder, gjort kapitaltillskott eller beviljat nya garantier till sina dotterbolag eller dem som f(cid:148)rv(cid:132)rvat dessa, p(cid:134) villkor som kan antas inneh(cid:134)lla inslag av statligt st(cid:148)d till dem som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r dessa (cid:134)tg(cid:132)rder. Kommissionen betonar att (cid:148)vergivandet av avyttringsstrategin g(cid:148)r det mindre troligt att den ursprungliga (v(cid:132)gledande) tidsplanen h(cid:134)lls. Enligt den skulle 80 % av de tillg(cid:134)ngar som avskiljts ha avyttrats efter 5 (cid:134)r (det vill s(cid:132)ga (cid:134)r 2000). De vinster som myndig- heterna p(cid:134)st(cid:134)r sig g(cid:148)ra till f(cid:148)ljd av en s(cid:134)dan strategi m(cid:134)ste j(cid:132)mf(cid:148)ras med (cid:148)kningen av de kostnader som h(cid:132)nger sam- man med att avyttringen av ett visst antal tillg(cid:134)ngar sena- rel(cid:132)ggs. Myndigheterna har inte inkommit med n(cid:134)gra uppgifter p(cid:134) denna punkt vilka skulle visa att st(cid:148)det p(cid:134) detta s(cid:132)tt minimerades. Kommissionen vill erinra om att CDR:s tillg(cid:134)ngar enligt artikel 92 i f(cid:148)rdraget (cid:132)r att betrakta som statliga tillg(cid:134)ngar, inte enbart d(cid:132)rf(cid:148)r att CDR (cid:132)r ett hel(cid:132)gt dotterbolag till ett offentlig(cid:132)gt f(cid:148)retag, utan (cid:132)ven d(cid:132)rf(cid:148)r att CDR finansieras med ett andelsl(cid:134)n som staten garanterar och att staten an- svarar f(cid:148)r dess f(cid:148)rluster. Kommissionen konstaterar att dessa transaktioner inte kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r n(cid:134)got un- dantag som befriar dem fr(cid:134)n de skyldigheter som anges i artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget och i synnerhet att de franska myndigheterna och CDR varken p(cid:134) grundval av beslut 95/547/EG eller detta beslut skulle kunna undantas fr(cid:134)n dessa skyldigheter. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt p(cid:134)pekas att CDR:s agerande gentemot sina dotterbolag inte anses inneh(cid:134)lla n(cid:134)got inslag av statligt st(cid:148)d endast om det f(cid:148)ljer den s(cid:134) kallade ”marknadsekonomiska investerarprincipen” och om varje kapitaltillskott (eller eftersk(cid:132)nkning av skulder) f(cid:148)ljer denna princip. Kommissionen anser i sitt medde- lande till medlemsstaterna (9) om de principer som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om en offentlig (cid:134)tg(cid:132)rd skall an- ses inneb(cid:132)ra ett st(cid:148)d att kapitaltillskott till offentlig(cid:132)gda f(cid:148)retag inneh(cid:134)ller inslag av statligt st(cid:148)d om en privat in- vesterare under liknande f(cid:148)rh(cid:134)llanden inte skulle ha ge- nomf(cid:148)rt kapitaltillskottet i fr(cid:134)ga p(cid:134) grund av att den f(cid:148)r- v(cid:132)ntade avkastningen inte var tillr(cid:132)cklig. I en skrivelse till finansministern av den 16 oktober 1997 p(cid:134)minde Karel Van Miert om att de av CDR:s transaktioner som innebar ett kapitaltillskott, en f(cid:148)rs(cid:132)ljning till negativt pris eller en avskrivning av skulder sannolikt inneh(cid:134)ller inslag av st(cid:148)d (9) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. L 221/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 och skall anm(cid:132)las till kommissionen. Dessutom skall de avyttringar av CDR:s tillg(cid:134)ngar som inte uppfyller regler- na om (cid:148)ppna och (cid:148)verblickbara anbudsf(cid:148)rfaranden likas(cid:134) anm(cid:132)las till kommissionen. Endast transaktioner som de- finitivt ligger under gr(cid:132)nsv(cid:132)rdet p(cid:134) 100 000 ecu f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse undantas fr(cid:134)n denna skyldighet. De (cid:148)vriga delarna av genomf(cid:148)randet av den omstrukture- ringsplan som 1995 lades fram f(cid:148)r kommissionen gran- skas nedan. b) Minskningen av bankens kommersiella n(cid:132)rvaro utanf(cid:148)r Frankrike I enlighet med de (cid:134)taganden som Frankrike gjorde i en skrivelse fr(cid:134)n minister Alain Madelin av den 18 juli 1995, f(cid:148)reskrivs i beslut 95/547/EG att CL:s kommersiella n(cid:132)r- varo utomlands fram till slutet av 1998 skall minska med minst 35 %. Detta omfattar (cid:132)ven det europiska bankn(cid:132)tet. Av skrivelsen framg(cid:134)r att minskningen skall m(cid:132)tas i ter- mer av balansomslutning och att en minskning utom- lands enligt ovann(cid:132)mnda procenttal motsvarar en minsk- ning med 50 % av n(cid:132)tet i Europa. Det kan konstateras att bankens tillg(cid:134)ngar utomlands i slutet av 1994 uppgick till 960 miljarder franc, medan tillg(cid:134)ngarna i Europa uppgick till 620 miljarder franc. F(cid:148)ljaktligen motsvarar 35 % av de internationella tillg(cid:134)ngarna 336 miljarder franc, varav 310 miljarder franc i Europa, vilket motsvarar 50 % av CL:s tillg(cid:134)ngar i Europa (utanf(cid:148)r Frankrike). Den 31 oktober 1997 hade CL avyttrat tillg(cid:134)ngar f(cid:148)r ett v(cid:132)rde som i balansr(cid:132)kningen den 1 januari 1995 uppgick till 171,2 miljarder franska franc, det vill s(cid:132)ga 17,9 % av tillg(cid:134)ngarna utomlands. Denna minskning (cid:132)r resultatet av avyttringar p(cid:134) 136,1 miljarder franc i Europa och 35,2 miljarder i (cid:148)vriga v(cid:132)rlden. Minskningen i Europa motsva- rar 22 % av tillg(cid:134)ngarna i Europa. F(cid:148)ljaktligen m(cid:134)ste CL f(cid:148)re den 31 december 1998 avyttra tillg(cid:134)ngar i Europa f(cid:148)r ett v(cid:132)rde av n(cid:132)stan 174 miljarder franc f(cid:148)r att uppfylla denna skyldighet. c) L(cid:134)net till EPFR och nollkupongobligationen F(cid:148)r att CDR skulle kunna f(cid:148)rv(cid:132)rva nettotillg(cid:134)ngarna p(cid:134) 135 miljarder franc med de l(cid:134)nemedel som CL (cid:148)verf(cid:148)rt till avyttringsstrukturen erh(cid:148)ll CDR ett andelsl(cid:134)n p(cid:134) 145 miljarder franc fr(cid:134)n EPFR (varav 10 miljarder omvandlats till en garanti fr(cid:134)n EPFR f(cid:148)r de l(cid:134)n som CDR tar upp av tredje part). EPFR i sin tur finansieras av CL genom ett l(cid:134)n (ej andelsl(cid:134)n) p(cid:134) 145 miljarder franc. De b(cid:134)da l(cid:134)nen har f(cid:148)rfallodag den 31 december 2014. Den (cid:134)rliga r(cid:132)nte- satsen f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR fastst(cid:132)lldes inledningsvis till 7 % f(cid:148)r 1995, d(cid:132)refter till 85 % av penningmarknadsr(cid:132)n- tan (TMM) fr(cid:134)n och med 1996 (10). Eftersom den st(cid:148)rsta (10) Den upplupna dr(cid:148)jsm(cid:134)lsr(cid:132)ntan ber(cid:132)knas enligt den m(cid:134)nads- r(cid:132)ntesats p(cid:134) statsobligationer med 13 veckors l(cid:148)ptid som CDC offentligg(cid:148)r. delen av detta l(cid:134)n (135 miljarder franc) gjorde det m(cid:148)jligt att finansiera (cid:148)verf(cid:148)ringen av tillg(cid:134)ngarna, borde EPFR ha anv(cid:132)nt (cid:134)terst(cid:134)ende del (10 miljarder franc) till att f(cid:148)rv(cid:132)rva nollkupongobligationer f(cid:148)r samma belopp. Detta borde ha gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r EPFR att g(cid:148)ra en vinst p(cid:134) 35 miljarder franc i nominellt v(cid:132)rde (cid:134)r 2014, vilket kommis- sionen i sitt beslut 95/547/EG bed(cid:148)mde motsvarade ett nuv(cid:132)rde p(cid:134) ungef(cid:132)r 8 miljarder franc. Flera (cid:132)ndringar har gjorts i denna plan. CL:s l(cid:134)n till EPFR har genomf(cid:148)rts, men enbart den f(cid:148)rsta delen p(cid:134) 135 miljarder franc, vilket inte gjorde det m(cid:148)jligt f(cid:148)r EPFR att f(cid:148)rv(cid:132)rva nollkupongobligationen. Eftersom den vinst som EPFR skulle ha f(cid:134)tt fr(cid:134)n nollkupongobligationen hade be- r(cid:132)knats av kommissionen med avdrag f(cid:148)r bruttost(cid:148)det till CL inneb(cid:132)r det faktum att CL inte gav EPFR kredit p(cid:134) 10 miljarder franc och att nollkupongobligationen s(cid:134)ledes in- te kunde f(cid:148)rv(cid:132)rvas en ytterligare kostnad f(cid:148)r staten och ett ytterligare st(cid:148)d till CL ut(cid:148)ver det som hade godk(cid:132)nts 1995 p(cid:134) ett belopp som motsvarar det avdrag p(cid:134) ungef(cid:132)r 8 miljarder franc som hade ber(cid:132)knats 1995. En del av detta st(cid:148)d som h(cid:132)nger samman med att nollkupongobligatio- nen inte f(cid:148)rv(cid:132)rvades under perioden 1995–1996 och som ber(cid:132)knas till 400 miljoner franc, godk(cid:132)ndes dock av kom- missionen i samband med dess beslut fr(cid:134)n september 1996 om br(cid:134)dskande st(cid:148)d till CL. I samma beslut godk(cid:132)ndes andra br(cid:134)dskande st(cid:148)d f(cid:148)r ungef(cid:132)r 3,5 miljarder franc, vilka h(cid:132)ngde samman med h(cid:148)jningen av r(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR f(cid:148)r (cid:134)ren 1995 (retroaktiv verkan) och 1996. Kommissionen beslu- tade f(cid:148)r (cid:148)vrigt att inleda ett f(cid:148)rfarande betr(cid:132)ffande utstr(cid:132)c- kandet av denna (cid:132)ndring till kommande (cid:134)r. Till(cid:132)ggen till (cid:148)verenskommelsen fr(cid:134)n 1995 mellan staten och CL skedde efter det att (cid:148)verenskommelsen under- tecknats i syfte att (cid:132)ndra andra klausuler som godk(cid:132)nts av kommissionen. Vad g(cid:132)ller mekanismen f(cid:148)r finansiering av avyttringsstrukturen gav f(cid:148)ljaktligen det faktum att EPFR inte l(cid:134)nade 10 miljarder fr(cid:134)n CL inte upphov till en mot- svarande minskning av EPFR:s andelsl(cid:134)n till CDR, utan till en omvandling av denna m(cid:148)jlighet f(cid:148)r CDR att l(cid:134)na mera till en garanti f(cid:148)r samma belopp vilken g(cid:148)r det m(cid:148)j- ligt f(cid:148)r CDR att l(cid:134)na direkt fr(cid:134)n externa l(cid:134)ngivare. (cid:142)ven om omfattningen av CDR:s avyttringar ligger i linje med det ursprungliga m(cid:134)let om avyttring av 80 % av de avskiljda tillg(cid:134)ngarna p(cid:134) 5 (cid:134)r och 50 % p(cid:134) tre (cid:134)r, har (cid:148)k- ningen av EPFR:s int(cid:132)kter fr(cid:134)n avyttringar och s(cid:134)ledes l(cid:134)ngsammare (cid:134)terbetalningen av CL-l(cid:134)net varit mycket och mer begr(cid:132)nsade (cid:132)n vad som ursprungligen planerades. Detta beror p(cid:134) att CDR beh(cid:134)llit huvuddelen av dessa avyt- tringsint(cid:132)kter f(cid:148)r att finansiera sina r(cid:148)relsekostnader och de kostnader som (cid:132)r f(cid:148)rknippade med innehavet av till- g(cid:134)ngarna (bland annat (cid:134)terbetalningen av skulder till tred- je part) och f(cid:148)r att p(cid:134) olika s(cid:132)tt (genom kapitaltillskott, f(cid:148)rskott och eftersk(cid:132)nkning av skulder) st(cid:148)dja vissa verk- samheter som avskiljts. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/43 F(cid:148)rseningen i (cid:134)terbetalningarna och den ov(cid:132)ntade r(cid:132)nteutvecklingen har inneburit en belastning p(cid:134) CL:s resultat. De tillg(cid:134)ngar som (cid:148)verf(cid:148)rts till CDR var delvis finansierade med skulder med l(cid:134)ng l(cid:148)ptid som inte (cid:148)verf(cid:148)rdes till avyttringsstrukturen och som banken tog p(cid:134) sig under sin ex- pansionsfas (1988–93) till en r(cid:132)nta som efter 1995 (cid:148)verstiger r(cid:132)ntan p(cid:134) EPFR-l(cid:134)net, vilken uppg(cid:134)r till 85 % av TMM. Detta b(cid:148)r fr(cid:134)n och med 1996 ha inneburit kostnader f(cid:148)r CL (vilka vid den tiden uppskattades till 2,1 miljarder franc 1997, 1,8 miljarder 1998 och 1,4 miljarder 1999). De franska myndigheterna avs(cid:134)g att detta skulle utg(cid:148)ra CL:s bidrag till t(cid:132)ckandet av kostnaderna f(cid:148)r mekanismen, och s(cid:134)ledes till sin egen omstrukturering. Prognoserna f(cid:148)r bankens nettoresultat av finansiella transaktioner gav 1995 vid handeln att CL skulle kunna klara av dessa kostnader fullt ut. I verkligheten (cid:148)kade dessa kostnader till f(cid:148)ljd av f(cid:148)rseningen i (cid:134)terbetalningarna och den ov(cid:132)ntade utvecklingen av marknadsr(cid:132)ntorna. Denna (cid:148)kning skulle dock inte ha gjort br(cid:134)dskande st(cid:148)d n(cid:148)dv(cid:132)ndigt om CL hade uppfyllt prognoserna f(cid:148)r resultatet av bankr(cid:148)relsen. Det (cid:132)r s(cid:134)ledes denna sista faktor, det vill s(cid:132)ga det l(cid:132)gre nettoresultatet i f(cid:148)rh(cid:134)llande till prognoserna, som (cid:132)r an- ledningen till att br(cid:134)dskande st(cid:148)d beviljades. I beslutet fr(cid:134)n 1996 hade kommissionen p(cid:134) grund- val av uppgifter som de franska myndigheterna tillhandah(cid:134)llit ber(cid:132)knat att effekten av r(cid:132)ntorna endast skulle ha inneburit en extrakostnad f(cid:148)r CL p(cid:134) 1 miljard franc under perioden 1996–98 (11). d) L(cid:148)nsamhetsklausulen Villkoren i l(cid:148)nsamhetsklausulen har till(cid:132)mpats korrekt sedan beslut 95/547/EG. CL betalade emellertid inte mer (cid:132)n 6 miljoner franc 1995 och 107 miljoner franc 1996, vilket (cid:132)r avsev(cid:132)rt l(cid:132)gre belopp (cid:132)n de 339 och 505 miljoner som ursprungligen planerades f(cid:148)r dessa tv(cid:134) (cid:134)r. Detta beror p(cid:134) att bankens resultat blev s(cid:132)mre (cid:132)n vad som ursprungligen prognostiserades. Enligt den nya plan som lades fram i juli 1997 och som grundas p(cid:134) en fullst(cid:132)ndig ”neutralisering” av EPFR- l(cid:134)net och andra antaganden vad g(cid:132)ller avyttringarna av tillg(cid:134)ngar, kommer bankens resultat och s(cid:134)ledes (cid:132)ven betalningarna enligt denna klausul fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2000 att vara h(cid:148)gre (cid:132)n det som angavs i planen fr(cid:134)n 1995, f(cid:148)rutsatt att l(cid:148)nsamhetsklausulen fortfarande (cid:132)r i kraft. Tabell 6 Betalningar enligt l(cid:148)nsamhetsklausulen 1995 1996 1997 P 1998 P 1999 P 2000 P (i miljoner franska franc) 6 339 107 505 1 018 1 247 2 309 1 065 1 901 2 326 3 553 2 487 (333) (398) (47) (654) (17) + 1 066 Ny ber(cid:132)kning 1997 Prognosen 1995 Skillnad K(cid:132)lla: CL:s aff(cid:132)rsplan fr(cid:134)n 1995 och 1997 En s(cid:134)dan f(cid:148)rb(cid:132)ttring skulle v(cid:132)ga upp bristen p(cid:134) inbetalningar under det inledande skedet, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att l(cid:148)nsamhetsklausulen fortfarande (cid:132)r i kraft. Att d(cid:148)ma av den plan som l(cid:132)mnades in till kommissionen i juli 1997 (se nedan) (cid:132)r det tveksamt om l(cid:148)nsamhetsklausulen kommer att forts(cid:132)tta att vara ikraft eller om den kommer att ers(cid:132)ttas av en alternativ l(cid:148)sning. e) Utdelningarna till aktie(cid:132)garen staten I likhet med l(cid:148)nsamhetsklausulen innebar det faktum att CL:s resultat var l(cid:132)gre (cid:132)n vad som prognostiserats att utdelningarna fr(cid:134)n CL till aktie(cid:132)garen staten och v(cid:132)rdet av de aktier som staten innehade blev l(cid:132)gre (cid:132)n vad som hade uppskattats inledningsvis. Kommissionen vill p(cid:134)- minna om att den i sitt beslut 95/547/EG uppskattade nuv(cid:132)rdet av statens andel i CL:s resultat till 10 miljarder franc. I tabellen nedan (cid:134)terges de ursprungliga prognoserna och de nya uppskattningarna av CL:s nettoresultat efter betalningar enligt klausulen. (11) F(cid:148)r fler detaljer om det br(cid:134)dskande st(cid:148)det h(cid:132)nvisar kommissionen till sitt beslut fr(cid:134)n september 1996 vil- ket offentliggjordes i EGT den 24 december 1996. L 221/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 CL:s nettoresultat efter betalningar enligt l(cid:148)nsamhetsklausulen, ”koncerndelen” Tabell 7 1995 1996 1997 P 1998 P 1999 P 2000 P (i miljoner franska franc) Ny ber(cid:132)kning 1997 Prognosen 1995 Skillnad 13 659 202 912 1 270 1 318 1 452 1 923 2 217 2 252 3 095 2 385 (646) (710) (48) (471) (35) + 710 K(cid:132)lla: CL:s aff(cid:132)rsplan fr(cid:134)n 1995 och 1997 f) Avkastningen fr(cid:134)n avyttringar skall anv(cid:132)ndas till 5. KOMMENTARER FR(cid:143)N TREDJE PART omstrukturering CL angav att banken hade anv(cid:132)nt sammanlagt 7,5 miljar- der franc av de 14,8 miljarder franc som de genomf(cid:148)rda avyttringarna inbringat finansiera samtliga om- till att strukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder, medan (cid:134)terstoden anv(cid:132)nts till att (cid:148)ka likviditetsreserven eller till att refinansiera skulden. Det kan dock konstateras att CL (cid:132)ven har investerat n(cid:132)stan 254 miljoner franc utomlands. Dessa investeringar var av liten omfattning och motsvarade endast 1,7 % av inkomsterna fr(cid:134)n de avyttringar som genomf(cid:148)rts sedan b(cid:148)rjan av 1995. g) Avskaffande av m(cid:148)jligheten att senarel(cid:132)gga betal- ning av den skatteskuld som har samband med st(cid:148)den I enlighet med till(cid:132)mpningen av rambest(cid:132)mmelserna om omstruktureringsst(cid:148)d (cid:134)lade kommissionen den franska staten att avskaffa den m(cid:148)jlighet CL har att senarel(cid:132)gga betalningen av den skatteskuld som har samband med bankens f(cid:148)rluster f(cid:148)r den del som omfattas av den kapital- (cid:148)kning p(cid:134) 4,9 miljarder franc som genomf(cid:148)rdes 1994. Kommissionen anmodade (cid:132)ven de franska myndigheterna att avskaffa den m(cid:148)jlighet CL har att senarel(cid:132)gga betal- ningen av de (cid:148)vriga skatteskulder som banken har vid pri- vatiseringstillf(cid:132)llet, om l(cid:148)nsamhetsklausulen avskaffas. N(cid:132)r det g(cid:132)ller det f(cid:148)rsta villkoret meddelade CL att den ans(cid:134)g att villkoret endast omfattar de f(cid:148)rluster fr(cid:134)n 1994 som motsvarar den del av kapitaltillskottet som finansiera- des av staten och Caisse des D(cid:130)p(cid:147)ts et Consignations (3,75 miljarder franc). Kommissionen vill p(cid:134)peka att den i sitt beslut 95/547/EG gjorde bed(cid:148)mningen att hela kapi- taltillskottet fr(cid:134)n CL:s aktie(cid:132)gare, d(cid:132)ribland Thomsonkon- cernen, som staten var majoritets(cid:132)gare i och vars tillg(cid:134)ngar av detta sk(cid:132)l (cid:132)r att betrakta som statliga tillg(cid:134)ngar enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget, skall anses som statligt st(cid:148)d. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)ller kommissionen att detta villkor om- fattar hela kapitaltillskottet p(cid:134) 4,9 miljarder franc. Kom- missionen p(cid:134)pekar f(cid:148)r (cid:148)vrigt vikten av att det andra vill- koret uppfylls. 5. 1 Kommentarer fr(cid:134)n tredje part Inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande mottog kommissionen Soci(cid:130)t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)rales (nedan SG) och de brittiska myndighe- ternas synpunkter genom skrivelser av den 21 januari och den 23 januari 1997, vilka vidarebefordrades till de franska myndigheterna och som dessa svarade p(cid:134) genom skrivel- ser av den 10 och den 27 februari 1997. Andra skriftliga synpunkter mottogs fr(cid:134)n ”British Bankers’ Association” den 19 maj 1997, ”Nederlandse Vereniging van Banken” den 2 juli 1997 och ”Bundesverband deutscher Banken” den 26 augusti 1997. Dessa synpunkter kan emellertid in- te beaktas inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande, eftersom de inkom efter utg(cid:134)ngen av den svarsfrist som angavs i det meddelande fr(cid:134)n kommissionen som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. SG beslutade att h(cid:132)nskjuta kommissionens beslut fr(cid:134)n september 1996 om godk(cid:132)nnande av br(cid:134)dskande st(cid:148)d till CL till EG:s f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tt, p(cid:134) samma s(cid:132)tt som SG redan hade gjort avseende beslut 95/547/EG. N(cid:132)r det g(cid:132)ller de ytterligare omstruktureringsst(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande, anser SG att st(cid:148)det inte (cid:132)r av- sett att underl(cid:132)tta utvecklingen av s(cid:134)dan n(cid:132)ringsverksam- het som avses i artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget. Samtidigt erk(cid:132)n- ner SG emellertid att blotta tanken p(cid:134) den kris som skulle uppst(cid:134) om CL gick i konkurs ber(cid:132)ttigar och till och med tvingar staten, genom dess dubbla ansvar som aktie(cid:132)gare och som (cid:148)vervakare med ansvar f(cid:148)r stabiliteten p(cid:134) mark- naden, att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att skydda denna stora banks ins(cid:132)ttare och (cid:148)vriga fordrings(cid:132)gare. SG anser att kommissionen b(cid:148)r uppmana de franska myndigheterna att unders(cid:148)ka alternativa l(cid:148)sningar, som till exempel kontrollerad likvidation och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av bankens olika delar. En s(cid:134)dan unders(cid:148)kning skulle vara desto mer befogad med tanke p(cid:134) att detta inte (cid:132)r f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen CL erh(cid:134)ller st(cid:148)d. Samtidigt som SG f(cid:148)rst och fr(cid:132)- mst h(cid:132)vdar att det enda tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som (cid:132)r f(cid:148)renligt med f(cid:148)rdraget best(cid:134)r i de alternativa l(cid:148)sningar som anges 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/45 ovan, anser SG (cid:132)ven att kommissionen b(cid:148)r ers(cid:132)tta de ska- dor som konkurrenterna drabbats av genom att den f(cid:148)re- skriver att CL skall avyttra inte enbart hela sin utl(cid:132)ndska verksamhet (d(cid:132)ribland verksamheten i F(cid:148)renta staterna och Sydostasien, vilka (cid:132)r de mest l(cid:148)nsamma), utan (cid:132)ven verksamhet som bedrivs i Frankrike, som till exempel ka- pitalf(cid:148)rvaltning (kollektiv eller individuell) f(cid:148)r tredje parts r(cid:132)kning, dotterbolag f(cid:148)r konsumentkrediter och livf(cid:148)rs(cid:132)- kring eller till och med vissa delar av sj(cid:132)lva n(cid:132)tet av bank- kontor i detaljistledet. SG menar ocks(cid:134) att de franska myndigheternas och kommissionens st(cid:148)d till de minsk- ningar av antalet anst(cid:132)llda som CL avser genomf(cid:148)ra inte skulle utg(cid:148)ra en p(cid:134)tvingad motprestation f(cid:148)r att beviljas finansiellt st(cid:148)d, utan snarare en ytterligare form av st(cid:148)d i s(cid:134) m(cid:134)tto att detta st(cid:148)d skulle ha f(cid:148)rv(cid:132)grats de privata ban- kerna, vilka p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt skulle ha f(cid:148)rhindrats att f(cid:134) upp l(cid:148)n- samheten till sina europeiska konkurrenters niv(cid:134). SG vill slutligen f(cid:132)sta kommissionens uppm(cid:132)rksamhet p(cid:134) villkoren f(cid:148)r den framtida privatiseringen av CL, i synner- het planerna p(cid:134) att f(cid:148)rb(cid:132)ttra bankens kapitalt(cid:132)ckningsgrad till n(cid:132)stan 6 % f(cid:148)r ”tier one” (det vill s(cid:132)ga den ”h(cid:134)rda” de- len av det egna kapitalet i ordets strikta bem(cid:132)rkelse) f(cid:148)re denna privatisering, vilket skulle medf(cid:148)ra en mycket all- varlig snedvridning av konkurrensen med tanke p(cid:134) effek- terna p(cid:134) den rating som ratingbyr(cid:134)erna ger och i j(cid:132)mf(cid:148)rel- se med privatiseringen av SG som genomf(cid:148)rdes 1987 med en kapitalt(cid:132)ckningsgrad p(cid:134) endast 3 % vilken banken f(cid:148)rst 10 (cid:134)r senare lyckades f(cid:134) upp till 6 %. De brittiska myndigheterna st(cid:148)djer kommissionens nog- granna unders(cid:148)kning och konstaterar att det faktum att st(cid:148)d beviljats flera g(cid:134)nger tidigare kan leda till att bankens ledning f(cid:148)rv(cid:132)ntar sig att f(cid:134) st(cid:148)d (cid:132)ven i framtiden, vilket kan ha en snedvridande effekt p(cid:134) konkurrensen. De beto- nar att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att CL g(cid:148)r allvarliga och omfat- tande motprestationer som ber(cid:148)r alla de av bankens verk- samhetsomr(cid:134)den som inte (cid:132)r absolut n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att grundverksamheten skall kunna forts(cid:132)tta. Av detta sk(cid:132)l f(cid:148)- resl(cid:134)r de att de framtida st(cid:148)den sprids ut (cid:148)ver tiden och att godk(cid:132)nnandet av dessa g(cid:148)rs avh(cid:132)ngigt av att omstruk- turerings(cid:134)tg(cid:132)rder och motprestationer genomf(cid:148)rs. 5. 2 De franska myndigheternas och Cr(cid:130)dit Lyonnais kommentarer I en skrivelse av den 6 december 1996 informerade CL:s styrelseordf(cid:148)rande kommissionen om att denne i ett myc- ket tidigt skede av 1996 och sedan (cid:132)nnu en g(cid:134)ng i juli ha- de informerat regeringen om situationen r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret 1996 och p(cid:134)talat behovet av ett snabbt beslut. Denne ifr(cid:134)- gasatte (cid:132)ven referensdatumet f(cid:148)r minskningen av CL:s kommersiella n(cid:132)rvaro utanf(cid:148)r Frankrike genom att p(cid:134)st(cid:134) att det i Alain Madelins skrivelse av den 18 juli 1995, som tillst(cid:132)lldes banken f(cid:148)rst flera m(cid:134)nader efter det att den skickats till kommissionen, inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt anges n(cid:134)got l(cid:132)mpligt referensdatum och att omstruktureringen av ban- ken p(cid:134)b(cid:148)rjades i slutet av 1993. De franska myndigheterna kommenterade SG:s skrivelse, som kommissionen vidarebefordrat till dem, genom att betona att de fullt ut tagit det dubbla aktie(cid:132)gar- och (cid:148)ver- vakaransvar som SG tillerk(cid:132)nt dem vid anm(cid:132)lan av det br(cid:134)dskande st(cid:148)det. De ifr(cid:134)gasatte SG:s och de brittiska myndigheternas analys vad g(cid:132)ller det br(cid:134)dskande st(cid:148)dets snedvridande effekt och behovet av motprestationer, efter- som CL:s verksamhet hade begr(cid:132)nsats starkt inom ramen f(cid:148)r 1995 (cid:134)rs plan och en fokusering p(cid:134) en begr(cid:132)nsad k(cid:132)rnverksamhet planerades inom ramen f(cid:148)r den nya om- struktureringsplanen. De h(cid:132)vdade att omstruktureringsst(cid:148)- det var n(cid:148)dv(cid:132)ndigt, s(cid:132)rskilt st(cid:148)det i form av en ”neutralise- ring” av CL-EPFR-l(cid:134)net men (cid:132)ven i form av ett eventuellt kapitaltillskott till banken vars belopp skulle vara n(cid:148)dv(cid:132)n- digt f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla bankens fortlevnad och strikt pro- portionellt till CL:s finansieringsbehov inf(cid:148)r den snabba privatiseringen av banken. De p(cid:134)pekade ocks(cid:134) att n(cid:132)r de unders(cid:148)ker vilken form det finansiella st(cid:148)det till banken b(cid:148)r ta kommer de att beakta behovet av att g(cid:148)ra utbetal- ningarna av det statliga st(cid:148)det avh(cid:132)ngigt av att banken uppfyller de m(cid:134)l som anges i dess strategiska plan. 5. 3 Kommissionens synpunkter p(cid:134) dessa kommen- tarer Tredje parts kommentarer granskas i de f(cid:148)ljande avsnitten i detta beslut. CL:s kommentarer motiverar f(cid:148)ljande synpunkter fr(cid:134)n kommissionen: N(cid:132)r det g(cid:132)ller det datum d(cid:134) CL informe- rade de franska myndigheterna om bankens f(cid:148)rs(cid:132)mrade finansiella situation och om behovet av statligt st(cid:148)d kan kommissionen endast beklaga att de franska myndigheter- na dolt bankens verkliga situation f(cid:148)r kommissionen, ef- tersom de var (cid:134)lagda att inkomma med regelbundna rap- porter till kommissionen om hur genomf(cid:148)randet av den plan som kommissionen godk(cid:132)nde i juli 1995 fortskred. (cid:142)ven om detta inte g(cid:148)r de st(cid:148)d som kommissionen god- k(cid:132)nde i september 1996 mindre n(cid:148)dv(cid:132)ndiga, s(cid:132)rskilt med tanke p(cid:134) att kommissionen inte fullst(cid:132)ndigt kunde uteslu- ta risken f(cid:148)r dramatiska konsekvenser f(cid:148)r CL om st(cid:148)den uteblev, st(cid:134)r det klart att de franska myndigheterna borde ha anm(cid:132)lt st(cid:148)den i fr(cid:134)ga i god tid. L 221/46 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 N(cid:132)r det g(cid:132)ller det referensdatum som skall ligga till grund f(cid:148)r bed(cid:148)mningen av minskningen av CL:s kommersiella n(cid:132)rvaro utomlands kan kommissionen fr(cid:134)n r(cid:132)ttslig syn- punkt inte godta den 1 januari 1994 som referensdatum, vilket f(cid:148)reslagits av Cr(cid:130)dit Lyonnais. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att de franska myndigheterna 1994 inte anm(cid:132)lde det f(cid:148)rsta statliga st(cid:148)det till CL och att omstruktureringsplanen p(cid:134) kommissionens beg(cid:132)ran lades fram f(cid:148)r kommissionen f(cid:148)rst 1995 och efter det att en ny st(cid:148)dplan hade b(cid:148)rjat ge- nomf(cid:148)ras. Det faktum att Alain Madelins skrivelse offici- ellt tillst(cid:132)lldes CL f(cid:148)rst efter f(cid:148)rdr(cid:148)jning (cid:132)r inte heller ett sk(cid:132)l som kan anf(cid:148)ras mot kommissionen. Det b(cid:148)r f(cid:148)r (cid:148)v- rigt erinras om att den l(cid:132)mpligaste r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla det datum d(cid:134) skyldigheten i fr(cid:134)ga skall vara uppfylld fortfarande (cid:132)r Alain Madelins skrivelse av den 18 juli 1995, i vilken de otvetydiga orden ”fr(cid:134)n och med nu och fram till slutet av 1998” f(cid:148)rekommer. Vid bed(cid:148)mningen av minskningen av CL:s kommersiella n(cid:132)rvaro utomlands kommer kommissionen f(cid:148)ljaktligen att ta som referenspunkt de olika geografiska omr(cid:134)denas an- del av bankens sammanlagda tillg(cid:134)ngar den 31 december 1994 enligt Cr(cid:130)dit Lyonnais (cid:134)rsber(cid:132)ttelse, eftersom balans- r(cid:132)kningen fr(cid:134)n slutet av 1994 under dessa omst(cid:132)ndigheter utg(cid:148)r det enda och senaste offentliga objektiva underlag som det g(cid:134)r att st(cid:148)dja sig p(cid:134). 6. OMSTRUKTURERINGSPLANEN SOM L(cid:142)MNA- DES AV DE FRANSKA MYNDIGHETERNA I JULI 1997 6. 1 Planens huvudsakliga inneh(cid:134)ll Den plan som l(cid:132)mnades till kommissionen i juli 1997 utarbetades p(cid:134) grundval av utsikterna till en gradvis (cid:148)p- pning av Cr(cid:130)dit Lyonnais kapital, en princip som staten redan hade beslutat f(cid:148)r den tidigare planen, vilken hade godk(cid:132)nts av kommissionen 1995. Den nya planen bygger p(cid:134) ett makroekonomiskt l(cid:132)ge som k(cid:132)nnetecknas av en medelh(cid:148)g BNP-tillv(cid:132)xt i Frankrike p(cid:134) 2,3 % och en infla- tion i storleksordningen 2 % per (cid:134)r. Den planerade strate- gin h(cid:132)nf(cid:148)r sig till tv(cid:134) stora verksamhetsomr(cid:134)den, (cid:134) ena si- dan banktj(cid:132)nster f(cid:148)r privatpersoner, aff(cid:132)rsidkare och f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag i Frankrike, (cid:134) andra sidan en ”grossist”-bank, som riktar sig till stora f(cid:148)retag och institu- tioner i de viktigaste regionerna (cid:148)ver hela v(cid:132)rlden, inbe- gripet Frankrike och Europa. Dessa tv(cid:134) stora verksamhets- omr(cid:134)den kommer (cid:132)ven framgent att gynnas av CL:s kun- innovation skaper och f(cid:148)rvaltning av medel f(cid:148)r tredje man, kompetensomr(cid:134)- den som banken avser att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla. inom marknadsaktiviteter, finansiell Planen (cid:132)r dessutom uppbyggd runt f(cid:148)ljande hypoteser: — Alla nettotransaktionskostnader f(cid:148)r l(cid:134)net fr(cid:134)n Cr(cid:130)dit Lyonnais till EPFR ”neutraliseras”. — En stor del av det europeiska bankn(cid:132)tet l(cid:132)ggs ned. — De medel som frig(cid:148)rs genom dessa nedl(cid:132)ggningar re- investeras. Den strategi som lades fram av de franska myndigheterna var relativt (cid:134)terh(cid:134)llsam i fr(cid:134)ga om tillv(cid:132)xt och hade som fr(cid:132)msta syfte att (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten hos Cr(cid:130)dit Lyon- nais. Nettoint(cid:132)kterna av bankr(cid:148)relsen skulle totalt sett f(cid:148)r- bli of(cid:148)r(cid:132)ndrad i nominala termer i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den konsoliderade niv(cid:134)n f(cid:148)r 1996 (med h(cid:132)nsyn tagen till ned- l(cid:132)ggningarna) och r(cid:148)relsekostnaderna skulle minska med n(cid:132)stan 4 miljarder franska franc, s(cid:134) att bankens r(cid:148)relseko- efficient (kvoten mellan r(cid:148)relsekostnader och resultat av bankr(cid:148)relse) skulle minska fr(cid:134)n 79 % 1996 till runt 70 % (cid:134)r 2000, vilket (cid:132)r en niv(cid:134) som n(cid:132)rmar sig Cr(cid:130)dit Lyonnais viktigaste franska konkurrenter, Soci(cid:130)t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)rale och BNP. I sj(cid:132)lva verket syftade planen till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra netto- resultatet av bankr(cid:148)relsen, som efter en f(cid:148)rv(cid:132)ntad kraftig tillbakag(cid:134)ng 1997 (minus 7 % i v(cid:132)rde eller n(cid:132)stan minus 9 % i volym) skulle stabiliseras 1998 och (cid:134)terh(cid:132)mta sig under 1998 och 1999. Denna (cid:134)terh(cid:132)mtning borde m(cid:132)rkas fr(cid:134)n och med 1998 p(cid:134) bankverksamheten inom Frankri- ke, men mot bakgrund av de planerade nedl(cid:132)ggningarna av europeiska filialer kommer den inte att ge utslag f(cid:148)rr(cid:132)n i slutet av perioden f(cid:148)r koncernen som helhet. Tabell 8 (miljoner FRF) 1996 1997 1998 1999 2000 44 509 35 049 79 % 41 404 33 059 80 % 56 748 50 773 1 593 107 3 377 1 018 [. ] [. ] 77 % [. ] 3 608 [. ] [. ] [. ] 74 % [. ] 5 468 [. ] [. ] [. ] 70 % [. ] 7 640 [. ] 3,9 % 7,9 % 40 626 42 565 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Nettoresultat av bankr(cid:148)relse R(cid:148)relsekostn. och avskrivn. R(cid:148)relsekoefficient Ant. anst. Nettoresultat (f(cid:148)re klausul) Klausul vid b(cid:132)ttre resultat R(cid:132)ntabilitet p(cid:134) eget kapital — f(cid:148)re klausul Eget kapital ”Tier One” Andel ”Tier One” 4,56 4,93 4,91 5,07 5,39 K(cid:132)lla: franska myndigheter, plan l(cid:132)mnad till kommissionen 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/47 En f(cid:148)rb(cid:132)ttring av riskhanteringen som yttrar sig i en minskning av bankens avs(cid:132)ttningsgrad (12) fr(cid:134)n 0,78 % till 0,55 % b(cid:148)r f(cid:148)r den ifr(cid:134)gavarande tidsperioden inneb(cid:132)ra ett betydande bidrag till resultatutvecklingen. Men det (cid:132)r framf(cid:148)r allt tv(cid:134) andra (cid:134)tg(cid:132)rder som banken har r(cid:132)knat med som de viktigaste medlen f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra dess marginaler och dess l(cid:148)nsamhet. i) en mycket kraftig minskning av r(cid:148)relsekostnaderna inom den franska organisationen F(cid:148)r en bank med v(cid:132)rldsomsp(cid:132)nnande verksamhet som Cr(cid:130)dit Lyonnais utg(cid:148)r den nationella re- ferensmarknaden en viktig faktor. Bankens nationella marknad b(cid:148)r garantera den en relativt sta- bil r(cid:148)relsevolym. Det (cid:132)r av avg(cid:148)rande betydelse f(cid:148)r banken att vara bland de mest framg(cid:134)ngsrika akt(cid:148)rerna p(cid:134) den franska marknaden f(cid:148)r att kunna uppn(cid:134) s(cid:134)dana marginaler som konsoliderar Frankrikes roll som st(cid:148)d och strategisk bas f(cid:148)r den internationella verksamheten. D(cid:132)rf(cid:148)r syftar planen till att l(cid:148)sa det problem som best(cid:134)r i bankens of(cid:148)rm(cid:134)ga att uppn(cid:134) tillfredst(cid:132)llande margi- naler i Frankrike. Cr(cid:130)dit Lyonnais skall p(cid:134) nytt uppn(cid:134) h(cid:148)ga marginaler p(cid:134) sin nationella mark- nad, framf(cid:148)r allt p(cid:134) banktj(cid:132)nsterna till privatpersoner och mindre f(cid:148)retag, och d(cid:132)rifr(cid:134)n h(cid:132)mta de viktigaste medlen f(cid:148)r sin cash flow. En stor anstr(cid:132)ngning att sanera den franska verksamheten Tabell 9 1996 1997 1998 1999 2000 Utveckling 1996–2000 (miljarder FRF) Nettoresultat av bankr(cid:148)relse Personalkostnader 22,4 7,8 21,5 7,5 Antal anst(cid:132)llda vid CL (Frankrike) 34 339 32 454 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] K(cid:132)lla: De franska myndigheterna I planen finns en rad (cid:134)tg(cid:132)rdspaket f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra CL:s st(cid:132)llning p(cid:134) den franska marknaden. Ett ”reingeneering”-projekt som g(cid:132)ller samtliga beslutsprocesser (projekt som ben(cid:132)mns som ”en utmaning”) skall leda till en genomgripande omstrukturering av bankens kommersiella verksam- het och informationsbehandlingskedjan. Nya instrument f(cid:148)r riskbed(cid:148)mning kommer att uppr(cid:132)t- tas f(cid:148)r finansiering av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag. Genom ett avtal med Cetelem, som (cid:132)r specia- licerat p(cid:134) l(cid:134)n till konsumtion, skall CL utveckla sin st(cid:132)llning p(cid:134) marknadssegmentet f(cid:148)r l(cid:134)n till konsumtion, vilket hittills har dominerats av specialicerade f(cid:148)retag. Slutligen kommer CL att in- f(cid:148)ra bank p(cid:134) telefon f(cid:148)r att kunna uppr(cid:132)tta en t(cid:132)tare kontakt med sina privatkunder. Den plan som de franska myndigheterna har l(cid:132)mnat in inneh(cid:134)ller betydande sociala (cid:134)taganden. Den tredje socialplanen, som tr(cid:132)dde i kraft i mitten av 1996 och som kommer att g(cid:132)lla fram till slutet av 1998, omfattar en minskning av antalet anst(cid:132)llda med 5000 personer, huvudsakligen ge- nom en minskning av antalet anst(cid:132)llda p(cid:134) bankkontor i Frankrike. Dessa personalminskningar avser bankkontor (3 140 personer) och stabsfunktioner (1 860 personer). Enligt den plan som har l(cid:132)mnats till kommissionen skall dessa personalminskningar inte i betydande utstr(cid:132)ckning minska CL:s kommersiella kapacitet, men i f(cid:148)rsta hand syfta till att uppfylla m(cid:134)let om en minsk- ning av kostnaderna och en f(cid:148)rb(cid:132)ttring av r(cid:148)relsekoefficienten. Tabell 10 De successiva socialplanerna Plan 1 fr(cid:134)n den 30 mars 1994 till den 30 mars 1995 Plan 2 fr(cid:134)n den 30 mars 1995 till den 30 juni 1996 Plan 3 fr(cid:134)n den 30 juni 1996 till den 31 december 1998 Ytterligare minskningar 1999–2000 K(cid:132)lla: De franska myndigheterna personalminskningar 1 124 2 398 [. ] [. ] (12) Procentsats som ber(cid:132)knas som andelen avs(cid:132)ttningar till reserven i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de v(cid:132)gda utest(cid:134)ende for- dringarna. L 221/48 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Efter 1998 (cid:132)r ytterligare minskningar planerade f(cid:148)r 1999 och 2000, vilka kommer att ber(cid:148)ra [. ] personer, varav [. ] p(cid:134) bankkontor och [. ] i stabsfunktioner. Totalt kommer antalet an- st(cid:132)llda p(cid:134) CL att minska med [. ] % i Frankrike j(cid:132)mf(cid:148)rt med slutet av 1996 (och [. ] % i he- la koncernen med beaktande av nedl(cid:132)ggningarna av bankkontor). Dessa nedsk(cid:132)rningar kommer att leda till minskningar av personalkostnaderna i Frankrike i storleksordningen 9 % under den period som omfattas av planen, vilket (cid:132)ven kommer att bidra v(cid:132)sentligt till de totala kostnads- s(cid:132)nkningarna och f(cid:148)rb(cid:132)ttringen av CL:s marginaler. Tabell 11 Utvecklingen av antalet anst(cid:132)llda i Frankrike Anst(cid:132)lld personal 31. 12. 1997 31. 12. 1998 31. 12. 1999 31. 12. 2000 F(cid:148)r(cid:132)ndr. Frankrike (DCAF) Annan Totalt K(cid:132)lla: De franska myndigheterna 25 520 6 934 32 454 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] I planen anges att bankn(cid:132)tet i Frankrike skall rationaliseras genom att 243 ol(cid:148)nsamma bankkon- tor st(cid:132)ngs under 1997 och 1998 (av de sammanlagt 1 954 kontor f(cid:148)r privatkunder som fanns 1996) och att kontoren f(cid:148)r f(cid:148)retagskunder och aff(cid:132)rsidkare omorganiseras (jfr tabell 12 nedan). Totalt kommer det franska moderbolagets antal kontor att minska fr(cid:134)n 2 100 till 1 750 under pe- rioden 1996–2000, vilket motsvarar en minskning med n(cid:132)stan 17 %. P(cid:134) grundval av den infor- mation som har l(cid:132)mnats av CL till kommissionens r(cid:134)dgivande bank s(cid:134) f(cid:148)refaller det emellertid som om det totala antalet kontor i Frankrike enligt banken sj(cid:132)lv kommer att minska fr(cid:134)n 2 298 i slutet av 1996 till 2 146 i slutet av (cid:134)r 2000, vilket skulle inneb(cid:132)ra en minskning med endast 6,6 %. Denna skillnad mellan de uppgifter som lades fram f(cid:148)r kommissionen i juli och dem som tillhandah(cid:148)lls av CL verkar bero p(cid:134) det f(cid:132)lt som t(cid:132)cks av dessa (cid:134)taganden som i CL:s presen- tation innefattar samtliga CL:s f(cid:148)rs(cid:132)ljningskontor i Frankrike, antingen de tillh(cid:148)r moderf(cid:148)retaget eller sj(cid:132)lvst(cid:132)ndiga dotterbolag. Samtliga dessa (cid:134)tg(cid:132)rder b(cid:148)r g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att f(cid:148)rb(cid:132)ttra l(cid:148)nsamheten f(cid:148)r den franska organisa- tionen. Bankens m(cid:134)l (cid:132)r att f(cid:148)r(cid:132)ndra nettoresultatet f(cid:148)r DCAF (direction centrale des activit(cid:130)s France) fr(cid:134)n 1 till 4,3 miljarder franska franc (cid:134)r 2000. Om detta lyckas kommer CL inte bara att (cid:134)terst(cid:132)lla den franska organisationens bidrag till resultatet i proportion till dess oms(cid:132)ttning utan (cid:132)ven att g(cid:148)ra verksamheten i Frankrike till en av koncernens mest l(cid:148)nsamma delar. Tabell 12 Utveckling av antalet bankkontor, Frankrike F(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:132)llen 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Myndigheternas plan fr(cid:134)n juni 97 2 100 f(cid:148)r(cid:132)ndning sedan 1 750 –16,7 % fr(cid:134)n Cr(cid:130)dit 2 475 2 385 2 298 2 248 2 146 2 146 2 146 f(cid:148)r(cid:132)ndring sedan –6,6 % Procentuell 96 Uppgifter Lyonnais Procentuell 1996 F(cid:148)rdeling privatkunder f(cid:148)retagskunder aff(cid:132)rs- scentra och entrepren(cid:148)r- 2 063 2 010 1 954 1 924 1 899 1 899 1 899 215 197 215 160 201 143 181 143 136 111 136 111 136 111 K(cid:132)llor: De franska myndigheterna och uppgifter som l(cid:132)mnats av CL till kommissionens r(cid:134)dgivande bank 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/49 En k(cid:132)nslighetsanalys som har genomf(cid:148)rts av CL visade att om l(cid:134)nen till konsumtion (cid:148)kade dubbelt s(cid:134) snabbt som f(cid:148)rv(cid:132)ntat, om de nya projektens bidrag till finansieringen av bankens nettoresultat (f(cid:148)r DCAF) blev h(cid:132)lften s(cid:134) stora som f(cid:148)rv(cid:132)ntat eller om minskningen av bankens avs(cid:132)tt- ningsgrad blev mindre (cid:132)n f(cid:148)rv(cid:132)ntat, s(cid:134) skulle den franska organisationens bidrag till resultatet halveras, men det skulle (cid:132)nd(cid:134) f(cid:148)rbli positivt. ii) ”Neutraliseringen” av l(cid:134)net till EPFR Bland de olika inslagen i den unds(cid:132)ttningsplan f(cid:148)r CL som utarbetades 1995 fanns det en (cid:148)verenskommelse att CL skulle finansiera avvecklingsmekanismen genom ett l(cid:134)n till EPFR p(cid:134) 145 miljarder franc till en nedsatt r(cid:132)nta, l(cid:132)gre (cid:132)n marknadsr(cid:132)ntan. P(cid:134) detta s(cid:132)tt kunde staten, som i f(cid:148)rl(cid:132)ngningen m(cid:134)ste bekosta nettot av CDR:s f(cid:148)rluster ge- nom EPFR, tack vare detta l(cid:134)n till nedsatt r(cid:132)nta minska finansieringsb(cid:148)rdan f(cid:148)r den del av CL:s tillg(cid:134)ngar som (cid:148)verf(cid:148)rdes till CDR. Enligt det (cid:148)verenskomna systemet skulle i enlighet med vad som angivits ovan en r(cid:132)nta betalas p(cid:134) l(cid:134)netj(cid:132)nsten fr(cid:134)n CL till EPFR som uppgick till 7 % 1995 och som fr(cid:134)n och med 1996 skulle minskas till 85 % av TMM (korttidsr(cid:132)ntan p(cid:134) penningmarknaden). Genom detta sy- stem hade staten en f(cid:148)rdel. F(cid:148)r EPFR:s r(cid:132)kning kan denna f(cid:148)rdel (cid:134)rligen ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av skillnaden mellan korttidsr(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net fr(cid:134)n CL och den l(cid:134)ngtids- r(cid:132)nta till vilken f(cid:148)retaget skulle ha varit tvunget att l(cid:134)na i avsaknad av detta l(cid:134)n och den uppg(cid:134)r f(cid:148)r n(cid:132)rvarande till ungef(cid:132)r 2,5–3 % (cid:134)rligen av r(cid:132)ntan f(cid:148)r det utest(cid:134)ende l(cid:134)- nebeloppet. 1997 motsvarade denna r(cid:132)ntef(cid:148)rdel genom det system som staten hade uppr(cid:132)ttat f(cid:148)r EPFR, med h(cid:132)n- syn tagen till det utest(cid:134)ende l(cid:134)nebeloppet, ett ungef(cid:132)rligt v(cid:132)rde p(cid:134) mellan 2,8 och 3,3 miljarder franska franc. F(cid:148)r CL d(cid:132)remot p(cid:134)verkar detta l(cid:134)n, som delvis uppv(cid:132)gs av skulder i form av (cid:134)terfinansiering till en h(cid:148)gre r(cid:132)nta och som tecknades f(cid:148)re 1995 (cid:134)rs avyttringsplan, bankens r(cid:148)- relseresultat i negativ riktning, till ett belopp motsvarande skillnaden mellan inl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan f(cid:148)r dess (cid:134)terfinansie- ringsskuld och utl(cid:134)ningsr(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net. Eftersom en stor del av CL:s (cid:134)terfinansieringsskulder (cid:132)r skulder med fast r(cid:132)nta s(cid:134) leder varje r(cid:132)ntes(cid:132)nkning p(cid:134) grund av det s(cid:132)tt som r(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR har fastst(cid:132)llts till en (cid:148)kning av nettokostnaden f(cid:148)r l(cid:134)nefinansieringen. Enligt CL inf(cid:148)rde banken mellan september 1995 och slutet av 1996 instrument som delvis skulle t(cid:132)cka de r(cid:132)n- terisker som banken exponerades f(cid:148)r genom strukturen p(cid:134) dess skulder f(cid:148)r att finansiera utl(cid:134)ningen. Genom dessa riskspridningsinstrument av ”swap”-typ skall CL under 1995–1996 ha lyckats begr(cid:132)nsa finansieringskostnaderna med ungef(cid:132)r 670 miljoner franska franc (som utg(cid:148)r en mycket begr(cid:132)nsad t(cid:132)ckning av r(cid:132)nteriskerna, vilket m(cid:132)rks genom storleken p(cid:134) det belopp f(cid:148)r neutralisering som se- dan skulle visa sig vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt), vilket har beaktats i ber(cid:132)kningen av r(cid:132)ntekostnaderna f(cid:148)r n(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna (som tillkom f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR) f(cid:148)r 1996, vilka uppgick till 5,84 %. P(cid:134) grund av dessa faktorer och mot bakgrund av den mycket begr(cid:132)nsade t(cid:132)ckningen av r(cid:132)nteriskerna som hade inf(cid:148)rts 1995, framg(cid:134)r det under alla f(cid:148)rh(cid:134)llanden att CL hade r(cid:132)knat med en annan r(cid:132)nteutveckling, som skulle ha gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r banken att klara en l(cid:132)gre belastning. D(cid:132)rf(cid:148)r var banken delvis sj(cid:132)lv, genom de r(cid:132)n- terisker som den tog, ansvarig f(cid:148)r de (cid:148)kade f(cid:148)rluster som den gjorde p(cid:134) det l(cid:134)n som beviljades till avyttringsstruktu- ren. De franska myndigheterna l(cid:132)t i slutet av 1997 en oberoende firma genomf(cid:148)ra en revision av (cid:134)tg(cid:132)rderna i samband med l(cid:134)net till EPFR, vars resultat (cid:132)nnu inte har (cid:148)verl(cid:132)mnats till kommissionen. Enligt den information som finns till kommissionens f(cid:148)r- fogande har banken inte sedan slutet av 1996 anv(cid:132)nt n(cid:134)- gra metoder f(cid:148)r att t(cid:132)cka r(cid:132)nteriskerna i samband med l(cid:134)- net till EPFR, vilket dock borde ha gjorts l(cid:134)ngt tidigare ef- tersom sedan beslutet 95/547/EG r(cid:132)ntorna har fallit med mer (cid:132)n tv(cid:134) procentenheter. I september 1996 ans(cid:148)kte de franska myndigheterna i samband med anm(cid:132)lan av n(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna om att helt och h(cid:134)llet f(cid:134) ”neutralisera” effekterna av CL:s l(cid:134)n till EPFR fram till (cid:134)r 2014 genom att (cid:148)ka r(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net fr(cid:134)n 85 % av TMM (r(cid:132)ntan f(cid:148)r korta l(cid:134)n p(cid:134) penningmarknaden) till en r(cid:132)nta som t(cid:132)cker CL:s (cid:134)terfinansieringskostnad (det fastst(cid:132)lldes senare inom kommissionens r(cid:134)dgivande bank att denna r(cid:132)nta skulle utvecklas mellan en niv(cid:134) som ligger 2,5 % (cid:148)ver TMM vid periodens b(cid:148)rjan och 0,2 % (cid:148)ver TMM vid periodens slut). Denna ans(cid:148)kan upprepades i den plan som lades fram f(cid:148)r kommissionen i juli 1997. Enligt de franska myndigheterna skulle denna (cid:134)tg(cid:132)rd g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att bryta med det f(cid:148)rflutna genom att upph(cid:148)ra med att straffa CL f(cid:148)r de ekonomiska f(cid:148)ljderna av den ex- pansionsstrategi som ledde banken till krisen under (cid:134)ren 1993–1995. Enligt kommissionen handlar detta i sj(cid:132)lva verket om en ”(cid:148)verneutralisering” eftersom den f(cid:148)reslagna r(cid:132)nteh(cid:148)j- ningen (cid:148)verskrider marknadsr(cid:132)ntan och (cid:132)ven kommer att gottg(cid:148)ra de fel som begicks i inledningsskedet vad betr(cid:132)f- far t(cid:132)ckningen av r(cid:132)nteriskerna i samband med l(cid:134)net fr(cid:134)n CL till EPFR. P(cid:134) grundval av den hypotes enligt vilket l(cid:134)- net kommer att (cid:134)terbetalas och uppgifter om ”r(cid:132)ntesprid- ning” (skillnaden mellan r(cid:132)ntan p(cid:134) aktivsidan p(cid:134) l(cid:134)net till EPFR och det v(cid:132)gda medeltalet av r(cid:132)ntorna p(cid:134) passivsidan f(cid:148)r (cid:134)terfinansieringen) som CL har l(cid:132)mnat till kommissio- nens r(cid:134)dgivande bank, s(cid:134) kan detta st(cid:148)dinslag ber(cid:132)knas till 20,2 miljarder franska franc under perioden 1997–2014 (om framtida betalningsstr(cid:148)mmar ber(cid:132)knas till den pen- ningmarknadsr(cid:132)nta som har legat till grund f(cid:148)r ber(cid:132)k- ningen av r(cid:132)ntespridningen i denna hypotes, dvs 3,19 %). L 221/50 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att banken och de franska myndigheter- na p(cid:134) grundval av en l(cid:134)ngtidsr(cid:132)nta kommer fram till ett annat belopp (cid:132)n det st(cid:148)dbeloppet f(cid:148)r neutraliseringen, som de ber(cid:132)knar till cirka 17,2 miljarder franska franc (f(cid:148)r perioden 1997–2014) enligt samma metod f(cid:148)rutom den r(cid:132)nta som har anv(cid:132)nts, och som har bekr(cid:132)ftats av kommis- sionens r(cid:134)dgivande bank. Det b(cid:148)r (cid:132)ven betonas att om de normala hypoteser som ligger till grund f(cid:148)r en s(cid:134)dan be- r(cid:132)kning, s(cid:132)rskilt tidsplanen f(cid:148)r (cid:134)terbetalning av l(cid:134)net fr(cid:134)n CL till EPFR, f(cid:148)r(cid:132)ndras i betydande omfattning s(cid:134) skulle ber(cid:132)kningen av neutraliseringsst(cid:148)det bli ogiltig och beh(cid:148)- va r(cid:132)knas om efter nya variabler. Vid tidpunkten f(cid:148)r detta beslut har kommissionen inte k(cid:132)nnedom om n(cid:134)gra f(cid:148)r- (cid:132)ndringar som skulle motivera en s(cid:134)dan omr(cid:132)kning och konstaterar att de underliggande hypoteserna f(cid:148)r de franska myndigheternas ber(cid:132)kning har varit snarlika. P(cid:134) anmodan av kommissionens r(cid:134)dgivande bank har CL genomf(cid:148)rt en analys av hur k(cid:132)nsligt v(cid:132)rdet av ”neutralise- ringen” av l(cid:134)net CL-EPFR (cid:132)r f(cid:148)r en r(cid:132)nteh(cid:148)jning. Om allt annat f(cid:148)rblir of(cid:148)r(cid:132)ndrat visar denna unders(cid:148)kning att om den korta r(cid:132)ntan g(cid:134)r upp med 1 % (samtidigt som den l(cid:134)nga r(cid:132)ntan g(cid:134)r upp med 0,5 %) kommer kostnaden f(cid:148)r att neutralisera l(cid:134)net att avvika med 500 miljoner franska franc fr(cid:134)n det belopp p(cid:134) 17,2 miljarder franc som banken kommer fram till. Mot denna bakgrund och med h(cid:132)nsyn tagen till att TMM (cid:148)kade med ungef(cid:132)r 0,3 % mellan mit- ten av 1997 och tidpunkten f(cid:148)r detta beslut anser kom- missionen att det har bekr(cid:132)ftats att de normala f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ningar som har legat till grund f(cid:148)r ber(cid:132)kningen att kost- naden f(cid:148)r ”neutraliseringen” av l(cid:134)net fr(cid:134)n slutet av 1997 uppg(cid:134)r till 20,2 miljarder franska franc, har varit riktiga. De franska myndigheterna f(cid:148)resl(cid:134)r i en skrivelse av den 31 mars 1998 att systemet skall (cid:132)ndras till en total ”neu- tralisering” av l(cid:134)net till och med (cid:134)r 2000 (i (cid:148)verensst(cid:132)m- melse med deras tidigare anm(cid:132)lan) och att fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2001 och fram till 2014 inf(cid:148)ra en ”neutralisering” av korttidsr(cid:132)ntan (som de inte specificerar men som skulle kunna vara PIBOR, som alltefter villkoren p(cid:134) den ber(cid:148)rda marknaden h(cid:134)ller sig mellan TMM och TMM+0,2 %). Kommissionen har granskat de ekonomiska f(cid:148)ljderna av de franska myndigheternas nya f(cid:148)rslag. Skillnaden (cid:132)r li- ten, i storleksordningen (omr(cid:132)knat till v(cid:132)rdet den 31 de- cember 1997) 2,3 miljarder franska franc, s(cid:134) att st(cid:148)det skulle minska fr(cid:134)n 20,2 till 17,9 miljarder franska franc. Denna minimala skillnad beror p(cid:134) det faktum att l(cid:134)net till EPFR inneb(cid:132)r en finansieringskostnad f(cid:148)r CL f(cid:148)r den del som (cid:148)verskrider TMM, som huvudsakligen kan h(cid:132)rle- das till perioden 1997–2001. Tabell 13 De ekonomiska f(cid:148)ljderna av ”neutraliseringen” 1997 plan 1997 utf. 1998 1999 2000 (miljarder FRF) De ekonomiska f(cid:148)ljderna av ”neu- traliseringen” Nettoresultat (f(cid:148)re klausul) — utan neutralisering — med neutralisering 3,3 0,1 3,4 –1,4 (1) 1,9 3,0 0,5 3,5 2,7 1,8 4,5 2,4 4,6 7,0 M(cid:132)rk: De uppgifter som har anv(cid:132)nts f(cid:148)r denna tabell l(cid:132)mnades till kommissionen av de franska myndigheterna i mars 1998. De bygger p(cid:134) planen fr(cid:134)n juli 1997, fr(cid:134)n vilken de avviker i den m(cid:134)n som utfallet har blivit annorlunda. (1) Uppskattat. de f(cid:148)r sitt har st(cid:148)d f(cid:148)rslag Till om inte finansieringskostnaderna f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR neutraliseras s(cid:134) skulle bankens (cid:148)verlevnadsf(cid:148)rm(cid:134)ga kunna vara hotad, genom de eventuella reaktionerna fr(cid:134)n kunder, aff(cid:132)rskontakter och v(cid:132)rderings- f(cid:148)retag som skulle kunna nedv(cid:132)rdera dess rating. Bland annat har de franska myndigheterna in- f(cid:148)r kommissionen f(cid:148)rsvarat denna (cid:134)tg(cid:132)rd med att den b(cid:148)r underl(cid:132)tta frig(cid:148)randet av bankens ka- pital. franska myndigheterna anf(cid:148)rt att I den plan som de franska myndigheterna l(cid:132)mnade till kommissionen i juli 1997 anges ett m(cid:148)j- ligt alternativ. I st(cid:132)llet f(cid:148)r att finansieringskostnaderna f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR neutraliseras (cid:134)rligen s(cid:134) skulle (cid:134)terbetalningen till CL ske i f(cid:148)rtid och med en avgift motsvarande den realiserade f(cid:148)rlu- sten p(cid:134) grund av skillnaden mellan kostnaderna f(cid:148)r (cid:134)terfinansieringen av EPFR (13) fram till dess att l(cid:134)net (cid:132)r avbetalt och kostnaden f(cid:148)r korttidsfinansieringen av skulderna. I de diskussioner som (13) De skulder som inte har (cid:148)verf(cid:148)rts till den avyttringsstruktur som beskrivits ovan. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/51 senare (cid:132)gde rum mellan kommissionen och de franska myndigheterna visade de senare dock in- ga avsikter att f(cid:148)lja denna linje. I detta sammanhang b(cid:148)r p(cid:134)pekas att staten hade en relativ f(cid:148)rdel genom det system som inf(cid:148)rdes p(cid:134) det s(cid:132)tt som det har beskrivits ovan, eftersom den under hela l(cid:134)neperioden (eventuellt (cid:132)nda fram till (cid:134)r 2014) skulle finansiera ett l(cid:134)ngt l(cid:134)n (EPFR:s andelsl(cid:134)n till CDR) genom resurser som har samlats in till en l(cid:132)gre r(cid:132)nta, dvs. en korttidsr(cid:132)nta. Neutralise- ringsl(cid:148)sningen har f(cid:148)rdelen att vara mindre kostsam f(cid:148)r EPFR (cid:132)n en (cid:134)terbetalning i f(cid:148)rtid av l(cid:134)- net som lades upp p(cid:134) l(cid:134)ng sikt. Med tanke p(cid:134) den gradvisa omstruktureringen av CL:s skulder med anknytning till l(cid:134)net s(cid:134) b(cid:148)r r(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net efter ”neutraliseringen” sjunka undan f(cid:148)r undan fram till dess att den sammanfaller med PIBOR fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2004 eller 2005. Referensr(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)nemekanismen (cid:132)r fortfarande TMM, s(cid:134) staten skulle p(cid:134) samma s(cid:132)tt, fast p(cid:134) mindre f(cid:148)rdelak- tiga villkor, kunna forts(cid:132)tta (cid:148)verta finansieringskostnader f(cid:148)r avvecklingen till en r(cid:132)nta som ligger n(cid:132)ra korttidsr(cid:132)ntan. 6. 2 (cid:143)tg(cid:132)rder som de franska myndigheterna har presenterat som motprestationer f(cid:148)r bankst(cid:148)det Ut(cid:148)ver omstruktureringen av det franska bankn(cid:132)tet och nedl(cid:132)ggningen av kontor som de franska myndigheterna har presenterat som motprestationer f(cid:148)r de st(cid:148)d som CL f(cid:134)r mottaga s(cid:134) anges i den plan som l(cid:132)mnades i juli 1997 att merparten av de bankkontor som tillhandah(cid:134)ller tj(cid:132)nster f(cid:148)r privatpersoner och sm(cid:134) f(cid:148)retag i Europa skall l(cid:132)ggas ned, inklusive CL:s st(cid:148)rsta dotterbolag, Bank f(cid:129)r Gemeinwirtschaft (Tyskland, h(cid:132)danefter BfG, som kontrolleras med 50 % plus en ak- tie). Stora avs(cid:132)ttningar (4,4 miljarder franska franc) har gjorts i planen f(cid:148)r driften under 1998 och 1999 f(cid:148)r att t(cid:132)cka den negativa effekten av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen, som den planerades under 1997 med sikte p(cid:134) att BfG kommer att avyttras f(cid:148)re (cid:134)r 2000. I planen anges dock att tidpunkten f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen av BfG kan (cid:132)ndras. De franska myndigheterna har (cid:132)ven f(cid:148)reslagit att den h(cid:134)rda tidsplan som fastlades 1995 f(cid:148)r motprestationerna f(cid:148)r den f(cid:148)rsta st(cid:148)dplanen (dvs. f(cid:148)rs(cid:132)ljning av 50 % av bankens tillg(cid:134)ngar i Europa f(cid:148)re den 1 december 1998) skall l(cid:132)ttas n(cid:134)got, f(cid:148)r att undvika att CL m(cid:134)ste kalla in sin (cid:132)gare f(cid:148)r att finansiera uppl(cid:148)sningen av eget kapital i samband med f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningarna. De strategiska f(cid:148)rs(cid:132)ljningarna skulle utstr(cid:132)ckas fram till (cid:134)r 2000, s(cid:134) att f(cid:148)rs(cid:132)ljningarna kan genomf(cid:148)ras n(cid:132)r de ekonomiska villkoren (cid:132)r gynnsamma. Tabell 14 Effekt av de strategiska f(cid:148)rs(cid:132)ljningar som har f(cid:148)reslagits av de franska myndigheterna En (cid:148)verl(cid:134)telse av etableringarna utanf(cid:148)r Frankrike Nettoresultat (Miljard FF) Antal anst(cid:132)llda Antal anl(cid:132)ggningar 1996 1997 1998 1999 2000 F(cid:148)r(cid:132)nding 1996–2000 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] DCAE DCAI DCMC DCAE DCAI DCMC Europa (cid:153)vriga v(cid:132)rlden Totalt [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 728 292 1 020 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 270 250 520 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] –62,9 % –14,4 % –49,0 % DCAE: Centralstyrelsen f(cid:148)r europeisk verksamhet DCAI: Centralstyrelsen f(cid:148)r internationell verksamhet DCMC: Centralstyrelsen f(cid:148)r kapitalmarknader K(cid:132)lla: Cr(cid:130)dit Lyonnais L 221/52 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 De franska myndigheterna ans(cid:134)g att CL genom beslutet att (cid:148)verl(cid:134)ta sina filialer f(cid:148)re inf(cid:148)randet av euron gick miste om de m(cid:148)jligheter som (cid:148)ppnades genom en b(cid:132)ttre integrerad bankmarknad f(cid:148)r privatpersoner i Europa och att det d(cid:132)rf(cid:148)r innebar ett betydande (cid:134)tagande som l(cid:132)mna- de delar av marknaden (cid:148)ppna f(cid:148)r dess europeiska konkur- renter. Utanf(cid:148)r Frankrike skulle bankens strategi g(cid:134) ut p(cid:134) att ef- ter nedl(cid:132)ggningen av bankverksamheten gentemot privat- personer och sm(cid:134) f(cid:148)retag i Europa koncentrera verksam- heten p(cid:134) aff(cid:132)rsomr(cid:134)dena kreditgivning till stora f(cid:148)retag, strukturerad finansiering och projektfinansiering, kapital- marknader, f(cid:148)rvaltning av v(cid:132)rdepapper och kapitalstr(cid:148)m- mar, privat f(cid:148)rvaltning och internationell handel. Dessa aff(cid:132)rsomr(cid:134)den kommer att organiseras efter ”globala lin- jer”, f(cid:148)r att b(cid:132)ttre kunna ledsaga bankens kunder i deras internationella aff(cid:132)rer. Denna omorientering (cid:132)r ett resultat av att man utanf(cid:148)r Frankrike nu har fr(cid:134)ng(cid:134)tt strategin att CL skall vara en ”universalbank”. 7. BED(cid:153)MNING AV DE ST(cid:153)D SOM TILLKOMMIT UT(cid:153)VER DE ST(cid:153)D SOM GODK(cid:142)NDES AV KOM- MISSIONEN UNDER 1995 7. 1 Os(cid:132)kerheten om det totala st(cid:148)dbeloppet Eftersom kommissionen satt ett tak p(cid:134) 45 miljarder franc f(cid:148)r de st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som godk(cid:132)ndes 1995, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att bed(cid:148)ma beloppet av det (cid:148)verskjutande st(cid:148)det, in- nan dess f(cid:148)renlighet med f(cid:148)rdraget kan granskas. Det skall erinras om att kommissionen ut(cid:148)ver de 45 miljarder i st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes 1995 (cid:132)ven har tillstyrkt cirka 4 miljarder franc f(cid:148)r br(cid:134)dskande st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder i september 1996. Det samlade st(cid:148)dbeloppet till CL best(cid:134)r, som tidigare re- dovisats, av f(cid:148)ljande utgiftsposter f(cid:148)r franska staten: — Ett kapitaltillskott till CL under 1994 (4,9 miljarder franc). I en plan som de franska myndigheterna (cid:148)ver- l(cid:132)mnade till kommissionen i juli 1997 avs(cid:134)g man att eventuellt l(cid:134)ta detta f(cid:148)ljas av ytterligare ett kapitaltill- skott med ett ej specificerat belopp. — CDR:s diskonterade f(cid:148)rluster, som (cid:148)vertagits av EPFR i form av avst(cid:134)ende fr(cid:134)n fordringar (genom aktivering av garantier) f(cid:148)r det beviljade andelsl(cid:134)net p(cid:134) 145 miljarder franc (varav 10 miljarder franc hade omvand- lats till l(cid:134)negaranti f(cid:148)r CDR i f(cid:148)rh(cid:134)llande till tredje man). — De diskonterade finansieringskostnaderna f(cid:148)r EPFR:s l(cid:134)n till CL p(cid:134) 135 miljarder franc. Dessa kostnader kan komma att (cid:148)ka om ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n genomf(cid:148)rs under (cid:134)ren 1997–2014, vilket medf(cid:148)r en diskonterad kostnad p(cid:134) cirka 20 miljarder franc. gare kredit p(cid:134) 10 miljarder franc, som CL hade f(cid:148)r- bundit sig att bevilja fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998. — De diskonterade ytterligare finansieringskostnader som EPFR kan komma att notera om man med h(cid:132)n- syn till sin likviditetssituation beh(cid:148)ver ta upp l(cid:134)n p(cid:134) marknaden ut(cid:148)ver l(cid:134)net hos CL. Samtliga avvecklingskostnader skall t(cid:132)ckas av staten i till EPFR genom budgetanslag form av kapitaltillskott (tidsplanen och beloppen f(cid:148)r dessa (cid:132)r f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inte k(cid:132)nda), som kan komma att genomf(cid:148)ras under hela l(cid:148)pti- den f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR, dvs. t. o. m. (cid:134)r 2014, samt av in- t(cid:132)kter till f(cid:148)ljd av l(cid:148)nsamhetsklausulen (14) och fr(cid:134)n priva- tiseringen av CL. Det b(cid:148)r f(cid:148)rst framh(cid:134)llas att — som framg(cid:134)r av nedanst(cid:134)- ende ber(cid:132)kning av st(cid:148)dens omfattning — vissa av de granskade st(cid:148)den, s(cid:132)rskilt ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n till EPFR under 1995–1996 (som godk(cid:132)ndes av kommis- sionen i september 1996 tillsammans med de (cid:148)vriga br(cid:134)d- skande (cid:134)tg(cid:132)rderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais) och den ”neutralisering” av l(cid:134)net som de franska myndigheter- na planerar fr(cid:134)n och med 1997, (cid:132)r en integrerad del av fi- nansieringskostnaderna f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR. Kommis- sionen betraktar inte desto mindre ”neutraliseringen” av l(cid:134)net som ett specifikt st(cid:148)d: det ligger utanf(cid:148)r den plan som godk(cid:132)ndes under 1995 och inneb(cid:132)r, om det genom- f(cid:148)rs, att CL befrias fr(cid:134)n en kostnad som i diskonterat v(cid:132)r- de ber(cid:132)knas ligga p(cid:134) cirka 20 miljarder franc under perio- den fr(cid:134)n och med 1997 till 2014. En ”neutralisering” i den mening som de franska myndigheterna avser inneb(cid:132)r att nettokostnaderna f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR skulle lyftas fr(cid:134)n CL och att bankens diskonterade v(cid:132)rde d(cid:132)rigenom ome- delbart skulle (cid:148)ka till f(cid:148)ljd av denna korrigering med samma (15) belopp som det diskonterade beloppet av den- na ”neutralisering”. Banken skulle s(cid:134)ledes dra omedelbar nytta av de kommande effekterna av neutraliseringen. Av detta sk(cid:132)l finner kommissionen att det diskonterade v(cid:132)r- det av ”neutraliseringen” f(cid:148)r hela perioden 1997–2014 omedelbart skall beaktas i sin helhet som ett nytt st(cid:148)d till banken. Kommissionen noterar att de franska myndighe- terna i en skrivelse den 3 april 1998 f(cid:148)refaller betrakta denna punkt p(cid:134) samma s(cid:132)tt och tar med det samlade v(cid:132)r- det av ”neutraliseringen” i sin ber(cid:132)kning av beloppet av st(cid:148)det till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL. Det (cid:132)r f(cid:148)r (cid:148)vrigt flera sv(cid:134)righeter f(cid:148)renade med att ber(cid:132)k- na vilket belopp st(cid:148)det till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL uppg(cid:134)r till p(cid:134) grund av de specifika egenskaperna hos det program f(cid:148)r avyttringen som inf(cid:148)rts av de franska myndigheterna och ett antal os(cid:132)kerhetsfaktorer som de franska myndigheterna l(cid:134)tit ing(cid:134) i den plan som de (cid:148)verl(cid:132)mnade till kommissio- nen i juli 1997. Omfattningen av de f(cid:148)rluster som i slutskedet kommer att belasta avvecklingen och d(cid:132)rmed staten (cid:132)r hittills ok(cid:132)nd. Till dessa m(cid:148)jliga f(cid:148)rluster h(cid:148)r till att b(cid:148)rja med CDR:s f(cid:148)rluster som per den 31 december 1996 uppskattades till 100,2 miljarder franc. Det skall understrykas att detta be- lopp, som lades fram den 1 juli 1997 i EPFR:s rapport till — De diskonterade finansieringskostnader som uppkom- mer om EPFR utnyttjar sin optionsr(cid:132)tt till en ytterli- (14) Under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att denna klausul uppr(cid:132)tth(cid:134)lls. (15) Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r en differens till f(cid:148)ljd av beskattningen av resultaten. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/53 finans- och industriministern samt ekonomi-, till det franska parlamentet inte har verifierats av CDR:s revisorer. De franska myndigheterna har som svar p(cid:134) en f(cid:148)rfr(cid:134)gan om detta fr(cid:134)n kommissionen angivit att de p(cid:134) grund av de specifika f(cid:148)rh(cid:134)llandena vid avvecklingen inte (cid:132)r i st(cid:134)nd att l(cid:132)gga fram revisorsgranskade r(cid:132)kenskaper f(cid:148)r CDR. En- dast de f(cid:148)rluster som CDR redan konstaterat och (cid:148)verl(cid:134)tit till EPFR genom aktivering av garantin f(cid:148)r andelsl(cid:134)net, dvs. cirka 45 miljarder franc vid utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 1996, kunde f(cid:148)re avslutandet av r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret 1997 i b(cid:148)rjan av (cid:134)r 1998 betraktas som s(cid:132)kerst(cid:132)llda mot bakgrund av d(cid:134) tillg(cid:132)nglig information. Vid sammantr(cid:132)den i b(cid:148)rjan av maj 1998 f(cid:148)rklarade de franska myndigheterna f(cid:148)r kommissio- nen att de hade tillg(cid:134)ng till uppskattningar av CDR:s yt- terligare f(cid:148)rluster under 1997 som uppgick till 3 miljarder franc ut(cid:148)ver det tidigare n(cid:132)mnda beloppet. De samlade f(cid:148)rlusterna vid utg(cid:134)ngen av 1997 skulle s(cid:134)ledes uppg(cid:134) till 48 miljarder franc. Med h(cid:132)nsyn till de (cid:134)terst(cid:134)ende till- g(cid:134)ngarnas storlek (cirka 80 miljarder franc, sedan 110 miljarder franc i tillg(cid:134)ngar (cid:148)verl(cid:134)tits eller likviderats) drar de franska myndigheterna slutsatsen att f(cid:148)rlusten normalt inte skall kunna (cid:148)verstiga 128 miljarder franc. Kommis- sionen inst(cid:132)mmer i att en del av EPFR:s (cid:134)terst(cid:134)ende risk i samband med CDR (den som g(cid:132)ller dess tillg(cid:134)ngar) min- skar i takt med att programmet f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse av till- g(cid:134)ngarna fortskrider. Vid utg(cid:134)ngen av 1997 hade det n(cid:134)tt fram till 58 % av tillskotten av bruttotillg(cid:134)ngar till CDR per den 1 januari 1995. mycket ofullst(cid:132)ndig k(cid:132)nnedom om dessa transaktioner (17). (cid:142)ven om, som de franska myndigheterna h(cid:132)vdar, dessa investeringar leder till minskade f(cid:148)rluster vid avveck- lingen, medf(cid:148)r de i detta skede (cid:148)kad risk f(cid:148)r den statliga garantin. Dessutom har ett flertal risker utanf(cid:148)r balansr(cid:132)k- ningen (cid:148)verf(cid:148)rts fr(cid:134)n CL till CDR i form av garantier f(cid:148)r dess dotterbolag eller f(cid:148)r tillg(cid:134)ngar som inte hade (cid:148)ver- f(cid:148)rts till CDR vid dess bildande. Vidare har omr(cid:134)det f(cid:148)r den sammanst(cid:132)llda redovisningen i CDR utvidgats under 1996 utan att kommissionen i detta skede kan bed(cid:148)ma om denna utvidgning i betydande grad (cid:148)kar CDR:s och EPFR:s riskexponering. Denna utvidgning av den sam- manst(cid:132)llda redovisningens omfattning m(cid:134)ste n(cid:132)mligen bed(cid:148)mas med h(cid:132)nsyn till de risker f(cid:148)r CDR som de nya tillg(cid:134)ngarna i fr(cid:134)ga redan var f(cid:148)renade med innan de upptogs bland de bundna tillg(cid:134)ngarna. Ytterligare f(cid:148)rlu- ster har f(cid:148)r (cid:148)vrigt intr(cid:132)ffat, och antalet kan komma att (cid:148)ka, s(cid:132)rskilt p(cid:134) grund av (cid:148)kningen av antalet inledda r(cid:132)tts- liga f(cid:148)rfaranden. Dessa uppgick i mitten av (cid:134)r 1997 till 75, varav 52 i Frankrike och 23 utomlands. Vissa av dem b(cid:148)r kunna leda till skadest(cid:134)nd f(cid:148)r CDR och d(cid:132)rigenom till minskade avvecklingskostnader. Andra m(cid:134)ste d(cid:132)remot ses som betydande risker utanf(cid:148)r balansr(cid:132)kningen, om ut- g(cid:134)ngen blir of(cid:148)rdelaktig f(cid:148)r CDR. Det (cid:132)r vanskligt att uppskatta omfattningen av dessa risker, och de kan kom- ma att f(cid:148)r(cid:132)ndras betydligt under kommande (cid:134)r. R(cid:132)ttsliga f(cid:148)rfaranden ger dessutom negativa effekter, eftersom de f(cid:148)rsv(cid:134)rar likvidationen eller (cid:148)verl(cid:134)telsen av de tillg(cid:134)ngar som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r tvistem(cid:134)lsf(cid:148)rfaranden genom att likvi- dationen eller (cid:148)verl(cid:134)telsen f(cid:148)rsenas eller avbryts. De franska myndigheterna har dock inte kunnat g(cid:148)ra n(cid:134)- gra (cid:134)taganden i fr(cid:134)ga om det belopp som CDR:s f(cid:148)rluster h(cid:148)gst skulle kunna uppg(cid:134) till. Parlamentet har inte satt n(cid:134)got tak f(cid:148)r den nominella risken f(cid:148)r EPFR, som har be- viljat ett andelsl(cid:134)n p(cid:134) 145 miljarder franc till CDR (som utnyttjat 123,5 miljarder franc av dessa, till vilket kommer tio miljarder franc av den totala l(cid:134)nem(cid:148)jligheten som om- vandlats till garanti). Denna risk g(cid:132)ller CDR:s samtliga f(cid:148)rluster, (cid:132)ven om de skulle komma upp i eller (cid:148)verstiga de 145 miljarder franc som andelsl(cid:134)net uppg(cid:134)r till. Den risk som EPFR l(cid:148)per f(cid:148)r CDR (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n dess ex- ponering i fr(cid:134)ga om de tillg(cid:134)ngar som ursprungligen (cid:148)ver- f(cid:148)rdes vid avvecklingen, och detta av flera sk(cid:132)l. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta (cid:148)kar de kapitalinvesteringar som betecknas som ”s(cid:132)- kerhet” och ing(cid:134)r i de bundna tillg(cid:134)ngarna (och om vilkas ber(cid:132)ttigande kommissionen inte uttalar sig i detta skede) CDR:s exponering f(cid:148)r de tillg(cid:134)ngar som uppkommit ge- nom kapitaltillskott, och d(cid:132)rigenom ocks(cid:134) EPFR:s expo- nering f(cid:148)r CDR och f(cid:148)r f(cid:148)rlustriskerna vid avveck- lingen (16). Trots upprepade f(cid:148)rfr(cid:134)gningar hos de franska myndigheterna har kommissionen i detta skede endast Varje f(cid:148)rskjutning av tidsplanen f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telsen av till- g(cid:134)ngarna i CDR i f(cid:148)rh(cid:134)llande till vad som ursprungligen planerades f(cid:148)r deras (cid:148)verf(cid:148)ring till avvecklingsprojektet (50 % av tillg(cid:134)ngarna inom 3 (cid:134)r och 80 % inom 5 (cid:134)r) (cid:148)kar driftskostnaderna och r(cid:148)relsef(cid:148)rlusterna f(cid:148)r CDR. Dessutom har (cid:134)terbetalningarna fr(cid:134)n CDR till EPFR f(cid:148)r- senats p(cid:134) grund av att CDR har (cid:134)terbetalat vissa skulder till tredje man (av de skulder p(cid:134) cirka 60 miljarder franc som har tillf(cid:148)rts CDR ut(cid:148)ver EPFR:s andelsl(cid:134)n) i snabbare takt (cid:132)n vad som kr(cid:132)vdes i den ursprungligen fastst(cid:132)llda tidsplanen p(cid:134) fem (cid:134)r p(cid:134) grund av att vissa av dessa skulder f(cid:148)rfallit till betalning p(cid:134) grund av att CDR:s bankfilialer f(cid:148)rlorat sina tillst(cid:134)nd. Till detta kommer att fallen blir alltmer komplicerade (de tillg(cid:134)ngar som var l(cid:132)ttast att rea- lisera har redan realiserats), vilket kommer att minska tak- ten p(cid:134) de avvecklingstransaktioner som kan v(cid:132)ntas inom kommande (cid:134)r och (cid:148)ka risken f(cid:148)r transaktionsf(cid:148)rluster. Att likvidationsinriktningen (cid:148)vergavs vid reformen av CDR under 1997 kan ocks(cid:134) resultera i (cid:148)kade driftskostnader f(cid:148)r avvecklingen och d(cid:132)rmed till en (cid:148)kning av de f(cid:148)rluster som (cid:148)verl(cid:132)mnas till staten via EPFR. F(cid:148)rseningarna i rea- liseringen av CDR:s tillg(cid:134)ngar har ingen direkt effekt p(cid:134) (16) Enligt CDR:s f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1996 (s. 35) ”utg(cid:148)r ka- pital(cid:148)kningarna i de dotterbolag som omfattas en fordran p(cid:134) EPFR, som inte kan inkr(cid:132)vas f(cid:148)rr(cid:132)n (cid:132)garandelarna i de ber(cid:148)r- da dotterbolagen likvideras eller realiseras”. (17) Kommissionen har inlett f(cid:148)rfaranden enligt f(cid:148)rdragets artikel 92. 3 betr(cid:132)ffande tv(cid:134) transaktioner: kapitaltillskott till och f(cid:148)r- s(cid:132)ljning av SDBO (EGT C 346, 16. 11. 1996, och EGT C 207, 8. 7. 1997) samt kapitaltillskotten till och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av Star- dust Marine (EGT C 111, 9. 4. 1998). L 221/54 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 CDR:s f(cid:148)rluster (f(cid:148)rutom (cid:148)kningen av dess driftskostnader som upptas som f(cid:148)rlust) men f(cid:134)r d(cid:132)remot till f(cid:148)ljd att os(cid:132)- kerheten f(cid:148)rl(cid:132)ngs och att den nominella avvecklingskost- naden (cid:148)kar f(cid:148)r EPFR. Erfarenheterna av detta slag av av- veckling st(cid:148)der slutsatsen att det efter en tid (cid:132)r de till- g(cid:134)ngar som (cid:132)r av mindre god kvalitet som finns kvar i portf(cid:148)ljen, och att realiseringen av dem blir allt sv(cid:134)rare. Dessutom kan de f(cid:148)retag som f(cid:148)rts (cid:148)ver till avvecklings- strukturen g(cid:148)ra betydande f(cid:148)rluster, som tas upp som f(cid:148)r- luster vid avvecklingen oberoende av v(cid:132)rdet p(cid:134) tillg(cid:134)ngen. Kommissionen har f(cid:148)r (cid:148)vrigt, trots tv(cid:134) skrivelser i detta (cid:132)rende till de franska myndigheterna (av den 1 december 1997 och 5 februari 1998) inte f(cid:134)tt n(cid:134)got svar betr(cid:132)ffande en m(cid:148)jlig tidsplan f(cid:148)r kapitaltillskott till EPFR fr(cid:134)n sta- ten, som kunde g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att r(cid:132)kna med en minsk- ning av omfattningen av CL:s l(cid:134)n till EPFR. Det skall i detta sammanhang p(cid:134)pekas att l(cid:134)nebeloppet, enligt en tidsplan som uppr(cid:132)ttats utifr(cid:134)n f(cid:148)rsiktiga hypoteser och (cid:148)verl(cid:132)mnats av CL till kommissionens r(cid:134)dgivande bank, skulle kunna forts(cid:132)tta att ligga i n(cid:132)rheten av 100 miljarder franc fram till utg(cid:134)ngen av l(cid:134)nets l(cid:148)ptid, dvs. (cid:134)r 2014. Finansieringskostnaderna ing(cid:134)r inte i ber(cid:132)kningen av CDR:s f(cid:148)rluster. De kommer (cid:132)ven att belasta EPFR och d(cid:132)rmed i sista hand statsbudgeten. De finansieringskost- nader som noteras av EPFR kommer att (cid:148)ka proportio- nellt med f(cid:148)rseningen av CDR:s (cid:134)terbetalningar till EPFR. I nominella tal (18) skulle dessa finansieringskostnader, om man utg(cid:134)r fr(cid:134)n att l(cid:134)net under hela perioden administre- ras enligt den tidsplan som CL (cid:148)verl(cid:132)mnat till kommis- sionens r(cid:134)dgivande bank (och utan n(cid:134)gon ytterligare hy- potes om EPFR:s l(cid:134)n) och beaktar den neutralisering av l(cid:134)net som de franska myndigheterna planerar, f(cid:148)r hela ti- den d(cid:134) mekanismen till(cid:132)mpas (1995–2014) uppg(cid:134) till ett nominellt totalbelopp p(cid:134) n(cid:132)ra 100 miljarder franc, varav 78 miljarder f(cid:148)r tiden fr(cid:134)n den 1 januari 1997. Dessa no- minella kostnader kommer till sist att belasta statsbudge- ten och skattebetalarna, vilket (cid:132)ven g(cid:132)ller f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen. Till detta kommer att de nominella finansi- eringskostnaderna (cid:132)ven (cid:132)r k(cid:132)nsliga f(cid:148)r r(cid:132)nteutvecklingen: en procents (cid:148)kning av marknadsr(cid:132)ntan medf(cid:148)r en (cid:148)kning p(cid:134) nominellt 13 miljarder franc. Denna r(cid:132)ntek(cid:132)nslighet, nominellt sett, skulle ha varit till f(cid:148)rdel f(cid:148)r EPFR sedan 1995 p(cid:134) grund av s(cid:132)nkningen av de korta r(cid:132)ntorna, om inte CL:s l(cid:134)n hade varit ”neutraliserat” under 1995–1996. Den kan dock fortfarande f(cid:134) effekter i motsatt riktning om r(cid:132)ntorna stiger (utan ”neutralisering” av l(cid:134)net). Os(cid:132)ker- heten om finansieringskostnadernas omfattning kan dock delvis skingras genom en ber(cid:132)kning av det diskonterade beloppet som inbegriper de diskonterade kostnaderna f(cid:148)r finansiering och de diskonterade f(cid:148)rlusterna (jfr nedan). skall ocks(cid:134) p(cid:134)pekas att Det finansieringskostnaderna redan har (cid:148)kat i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de ursprungliga uppskatt- ningarna fr(cid:134)n 1995 p(cid:134) grund av tv(cid:134) faktorer: CDR har ba- ra verkst(cid:132)llt en liten del av de ursprungligen planerade (cid:134)terbetalningarna p(cid:134) andelsl(cid:134)net fr(cid:134)n EPFR, och EPFR har d(cid:132)rf(cid:148)r i sin tur inte kunnat (cid:134)terbetala sitt l(cid:134)n hos CL s(cid:134) snabbt som det var avsett, och de l(cid:148)pande r(cid:132)ntorna (cid:148)verstiger f(cid:148)ljaktligen de planerade. Dessutom har statens kapitaltillskott till EPFR varit otillr(cid:132)ckliga, vilket medf(cid:148)rt en ackumulerad r(cid:132)nteskuld till CL som inneb(cid:132)r att de no- minella finansieringskostnaderna (cid:148)kar. F(cid:148)ljden av detta kan bli inte bara att EPFR inte kommer att kunna slut- amortera l(cid:134)net fr(cid:134)n CL f(cid:148)rr(cid:132)n efter m(cid:134)nga (cid:134)r, utan ocks(cid:134) att skulden kan komma att (cid:148)ka om dr(cid:148)jsm(cid:134)lsr(cid:132)ntorna ho- pas p(cid:134) varandra, som under de tv(cid:134) senaste (cid:134)ren, p(cid:134) grund av att kapitaltillskotten fr(cid:134)n staten blir f(cid:148)rsenade eller (cid:132)r otillr(cid:132)ckliga. I sin (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997 (19) sl(cid:134)r EPFR verkligen larm, n(cid:132)r man framh(cid:134)ller att man, om man uteslutande tillf(cid:148)rs (cid:134)terbetalningar p(cid:134) andelsl(cid:134)net till CDR och tillskott fr(cid:134)n staten som endast motsvarar dr(cid:148)jsm(cid:134)ls- r(cid:132)ntorna, kommer att bli tvungen att skulds(cid:132)tta sig f(cid:148)r att betala r(cid:132)ntorna p(cid:134) l(cid:134)net hos CL (eftersom dessa inte kan regleras med (cid:134)terstoden av det uppl(cid:134)nade beloppet). En- ligt EPFR ”skulle m(cid:148)jligheterna till uppl(cid:134)ning f(cid:148)r r(cid:132)nte- betalningar, f(cid:148)r vilka lagen av den 28 november 1995 f(cid:148)reskriver ett tak p(cid:134) 50 miljarder franc, kunna komma att utt(cid:148)mmas under tiden fram till (cid:134)r 2002–2004”. EPFR:s slutsats (20) (cid:132)r att ”det i vilket fall som helst vore (cid:148)nskv(cid:132)rt att undvika att finansiera f(cid:148)rluster som inte kan (cid:134)tervinnas genom en skulds(cid:132)ttning som endast skul- le (cid:148)ka slutnotan”. Detta visar att avvecklingskostnaderna kan komma att skjuta i h(cid:148)jden mycket p(cid:134)tagligt — inte bara f(cid:148)r CDR, p(cid:134) grund av f(cid:148)rluster p(cid:134) tillg(cid:134)ngarna och risker utanf(cid:148)r ba- lansr(cid:132)kningen, utan ocks(cid:134) f(cid:148)r EPFR genom skenande fi- nansieringskostnader. I sin (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997 beskriver EPFR denna utveckling som en ”sn(cid:148)bollseffekt”, som skulle kunna leda till att staten ut(cid:148)ver de ”prim(cid:132)ra” r(cid:132)n- torna (f(cid:148)r EPFR:s l(cid:134)n hos CL) (cid:132)ven skulle tvingas betala r(cid:132)ntorna p(cid:134) de kompletterande l(cid:134)nen f(cid:148)r att t(cid:132)cka r(cid:132)nte- kostnaderna p(cid:134) huvudl(cid:134)net. Om EPFR:s farh(cid:134)gor blir ver- klighet och detta organ tvingas l(cid:134)na upp n(cid:148)dv(cid:132)ndiga med- el f(cid:148)r att betala r(cid:132)ntorna p(cid:134) l(cid:134)net hos CL, skulle finansie- ringskostnaderna kunna komma att vidk(cid:132)nnas en ny uppg(cid:134)ng, s(cid:134) l(cid:132)nge som statens kapitaltillskott till EPFR (cid:132)r otillr(cid:132)ckliga, och detta s(cid:132)rskilt EPFR m(cid:134)ste ta upp l(cid:134)n med r(cid:132)ntesatser f(cid:148)r medell(cid:134)ng och l(cid:134)ng l(cid:148)ptid (i stor- leksordningen 4,5–5,5 % i b(cid:148)rjan av 1998), som (cid:132)r be- tydligt h(cid:148)gre (cid:132)n r(cid:132)ntan p(cid:134) EPFR:s l(cid:134)n hos CL (85 % av marknadsr(cid:132)ntan, dvs. cirka 3 % i b(cid:148)rjan av 1998. F(cid:148)r att ge en antydan om problemets omfattning: om EPFR:s nya l(cid:134)n under (cid:134)r 2003 uppg(cid:134)r till totalt 50 miljarder franc, kan den (cid:134)rliga finansieringskostnaden f(cid:148)r avvecklingen stiga fr(cid:134)n 2,9 miljarder franc (aktuell prognos f(cid:148)r kostnaderna f(cid:148)r l(cid:134)net hos CL utan neutralisering) till mellan 4,4 och 5,5 miljarder franc, beroende p(cid:134) om EPFR tar upp den nya finansieringen med korta eller l(cid:134)nga l(cid:134)n. (18) De f(cid:148)ljande nominella beloppen (cid:132)r inte diskonterade. Diskonterade belopp (cid:134)terfinns nedan i ber(cid:132)kningen av sta- tens uppskattade kostnader f(cid:148)r transaktionen. (19) S. 27 i EPFR:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997. (20) S. 29 i den tidigare citerade (cid:134)rsber(cid:132)ttelsen. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/55 Vidare planerar franska staten f(cid:148)r n(cid:132)rvarande att, som en f(cid:148)ljd av beslutet att (cid:148)verf(cid:148)ra CDR:s (cid:132)garandel i holdingbo- laget Artemis, som ursprungligen ingick bland CDR:s av- vecklingsbolag, till EPFR, ge detta organ en uppgift inom f(cid:148)rvaltningen av tillg(cid:134)ngarna, som inte f(cid:148)rekom i den plan som (cid:148)verl(cid:132)mnades till kommissionen 1995. D(cid:132)rige- nom kan EPFR komma att registrera v(cid:132)rdeminskningar i redovisningen eller f(cid:148)rluster vid (cid:148)verl(cid:134)telser. Dessa v(cid:132)rde- minskningar kommer rimligen inte l(cid:132)ngre att belasta CDR, vars uppskattade f(cid:148)rluster minskar med beloppet f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r Artemis, varf(cid:148)r denna (cid:148)verf(cid:148)ring inte b(cid:148)r p(cid:134)verka avvecklingskostnaderna som helhet. De franska myndigheterna antydde f(cid:148)r (cid:148)vrigt i den plan de presenterade i juli 1997 att de skulle kunna genomf(cid:148)ra ett nytt kapitaltillskott till CL, dock utan att beloppet f(cid:148)r detta angavs. Om s(cid:134) hade skett, skulle kommissionen ha tagit med kapitaltillskottet i ber(cid:132)kningen av det totala be- lopp som de aktuella st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna uppg(cid:134)r till. De fra- nska myndigheterna har dock inte g(cid:134)tt vidare med denna eventuella st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rd. I beslut 95/547/EG redovisas ett antal faktorer som min- skar omfattningen av st(cid:148)det. Finansieringskostnaden f(cid:148)r nollkupongsobligationen hade dragits av, vilket inte kan ske i den nya ber(cid:132)kningen av st(cid:148)det till CL, eftersom de franska myndigheterna klart har bekr(cid:132)ftat genom ekono- mi-, finans- och industriministerns skrivelse till kommis- sionsledamot Karel Van Miert att man avs(cid:134)g att upph(cid:132)va detta krav p(cid:134) finansiering av en nollkupongsobligation. Detta inneb(cid:132)r en (cid:148)kning i f(cid:148)rh(cid:134)llande till 1995 (cid:134)rs plan till f(cid:148)ljd av att banken befrias fr(cid:134)n detta krav med 7,8 miljarder franc av det kalkylerade st(cid:148)det till CL. Ytterliga- re en faktor, det diskonterade v(cid:132)rdet av int(cid:132)kterna till f(cid:148)ljd av l(cid:148)nsamhetsklausulen, hade dragits av tillsammans med CL:s (cid:134)terst(cid:134)ende v(cid:132)rde (efter avdrag enligt klausulen). I si- na skrivelser av den 31 mars och den 3 maj 1998 till kommissionsledamot Karel Van Miert hade ekonomi-, fi- att nans- och industriministern uttryckligen angivit Frankrike f(cid:148)rband sig att privatisera CL f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 1999, och att klausulen skulle bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r ”revision”. Med h(cid:132)nsyn till dessa (cid:134)taganden och till den n(cid:132)ra f(cid:148)rest(cid:134)- ende utg(cid:134)ngen av tidsfristen finner kommissionen att det (cid:132)r l(cid:132)mpligare att dra v(cid:132)rdet av statens (cid:132)garandel i banken (cirka 82 %) fr(cid:134)n bruttobeloppet f(cid:148)r st(cid:148)det (cid:132)n att, som kommissionen gjorde 1995, dra av summan av det belopp som skall betalas till f(cid:148)ljd av klausulen och bankens d(cid:132)ref- ter (cid:134)terst(cid:134)ende v(cid:132)rde. Till skillnad fr(cid:134)n kommissionen, som under 1995 hade ber(cid:132)knat att st(cid:148)det till CL skulle kunna komma att uppg(cid:134) till 45 miljarder franc, ans(cid:134)g de franska myndigheterna vid samma tidpunkt att den inf(cid:148)rda finansiella mekanis- men f(cid:148)r unds(cid:132)ttning av f(cid:148)retag skulle vara sj(cid:132)lvfinansie- rande p(cid:134) grund av int(cid:132)kterna till f(cid:148)ljd av l(cid:148)nsamhetsklau- sulen samt av privatiseringen av banken och kapitaliserin- gen av r(cid:132)ntorna p(cid:134) den ursprungligen planerade nollku- pongsobligationen, s(cid:134) att nettosaldot av transaktionen skulle bli noll i statsbudgeten och skattebetalarna inte skulle beh(cid:148)va st(cid:134) f(cid:148)r n(cid:134)gon kostnad. I sin rapport av den bokf(cid:148)rda 1 juli 1997 till ekonomi-, finans- och industriministern kommer EPFR till slutsatsen (21) att ”den finansiella ba- lans som ursprungligen hade f(cid:148)rutsetts f(cid:148)r perioden som helhet framst(cid:134)r som orealistisk mot bakgrund av de re- av dan prognoserna f(cid:148)r f(cid:148)rlusterna under de kommande (cid:134)ren”. De franska myndigheterna och kommissionen har dock trots detta skiljaktiga uppfattningar om arten och det be- r(cid:132)knade beloppet av de st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som skall beaktas i detta beslut. utvecklingen resultaten och Kommissionen hade bl. a. funnit att CDR:s samtliga f(cid:148)rlu- ster borde ing(cid:134) i st(cid:148)det till CL, medan de franska myndig- heterna v(cid:132)grade att godta att en s(cid:134)dan samlad post skulle tas upp i ber(cid:132)kningen. De h(cid:132)vdade detta vid sina kontak- ter med kommissionen och i tv(cid:134) skrivelser till denna av den 25 november 1997 och den 3 april 1998 med motive- ringen att CL, som inte (cid:132)r f(cid:148)retr(cid:132)tt i n(cid:134)got av CDR:s sty- relseorgan, efter det att de tillg(cid:134)ngar som skulle avvecklats f(cid:148)rts (cid:148)ver till den s(cid:132)rskilda avvecklingsstrukturen, inte l(cid:132)ngre hade n(cid:134)gon roll i f(cid:148)rvaltningen av dessa tillg(cid:134)ngar eller i besluten om (cid:148)verl(cid:134)telse eller likvidation av dem. Vidare skiljer sig redovisningsreglerna f(cid:148)r de tillg(cid:134)ngar som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avveckling fr(cid:134)n dem som g(cid:132)llde d(cid:134) samma tillg(cid:134)ngar ingick i bankr(cid:148)relsen. De regler som ha- de varit till(cid:132)mpliga vid fortsatt drift enligt olika hypoteser blir d(cid:132)rigenom delvis verkningsl(cid:148)sa, vilket har lett till en snabbare avskrivning av de v(cid:132)rdeskillnader som uppkom- mit vid f(cid:148)rv(cid:132)rvet av tillg(cid:134)ngarna och som tagits upp bland CDR:s f(cid:148)rluster. Enligt de franska myndigheterna kunde av denna anledning CL inte tillskrivas (cid:148)kningen av de be- r(cid:132)knade f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen med cirka 40 miljar- der franc (fr(cid:134)n de 60 miljarder som avsattes 1995 till be- r(cid:132)knade 100,2 miljarder den 31 december 1996). De st(cid:148)d till CL som skall beaktas vid ber(cid:132)kningen av det totala be- som loppet ursprungligen (cid:148)verf(cid:148)rdes vid avvecklingen. I en skrivelse av den 3 april 1998 f(cid:148)resl(cid:134)r dock de franska myndigheter- na en annan m(cid:148)jlig metod, n(cid:132)mligen att beakta CDR:s faktiska f(cid:148)rluster per den 1 januari 1997, dvs. 64,3 miljar- der franc, och att diskontera detta belopp (inklusive finan- sieringskostnader) med en l(cid:134)ngr(cid:132)ntesats, varigenom de kommer fram till ett v(cid:132)rde p(cid:134) 59 miljarder franc, ett be- lopp som n(cid:132)stan (cid:148)verensst(cid:132)mmer med deras resultat en- ligt den f(cid:148)rsta metoden. skulle s(cid:134)ledes begr(cid:132)nsas till de f(cid:148)rluster Kommissionen kan inte godta de argument som de fra- nska myndigheterna f(cid:148)r fram. Avvecklingen som helhet, b(cid:134)de under 1995 och under senare (cid:134)r, (cid:132)r betingad av und- s(cid:132)ttningsplanen f(cid:148)r CL, utan vilken banken hade m(cid:134)st f(cid:148)rs(cid:132)ttas i likvidation. Om inr(cid:132)ttandet av en avvecklings- struktur vore tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja varje koppling mellan ett f(cid:148)retag som befriats fr(cid:134)n sina d(cid:134)liga tillg(cid:134)ngar och de f(cid:148)rluster (i sin helhet eller till viss del) som uppst(cid:134)r i denna struktur, s(cid:134) att de inte l(cid:132)ngre s(cid:132)tts i samband med det skulle medlemsstaterna kunna kringg(cid:134) de f(cid:148)rpliktelser som f(cid:148)ljer av f(cid:148)rdragets ar- tikel 92 genom att skapa s(cid:134)dana finansiella redskap. I det st(cid:148)dmottagande f(cid:148)retaget, (21) S. 29 i EPFR:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997. L 221/56 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 aktuella fallet anses den utl(cid:148)sande faktorn f(cid:148)r f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen (om inte annat kan styrkas i enskilda fall, vilket (cid:134)terst(cid:134)r att utreda) vara (cid:148)verf(cid:148)ringen under (cid:134)r 1995 av CL:s os(cid:132)kra tillg(cid:134)ngar till CDR, som (cid:132)r ett hel(cid:132)gt dotterbolag till CL ((cid:132)ven om det inte ing(cid:134)r i den samman- st(cid:132)llda redovisningen, eftersom dess f(cid:148)rluster tillskrivs EPFR och inte moderbolaget). Kostnaderna f(cid:148)r att inleda avvecklingen, bl. a. f(cid:148)r konsekvenserna av de f(cid:148)r(cid:132)ndringar som n(cid:132)mns av de franska myndigheterna ((cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n vad som g(cid:132)ller f(cid:148)r bolag i drift och bolag under likvida- tion) (cid:132)r enligt kommissionen en av de specifika kostna- derna f(cid:148)r denna transaktion till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r banken och b(cid:148)r beaktas som en form av ”badwill” som (cid:132)r f(cid:148)renad med inledandet av avvecklingen. Kommissionen skulle endast kunna komma till slutsatsen att f(cid:148)rluster vid avvecklingen inte skall tillskrivas CL om det kan fastst(cid:132)llas att CDR in- te har handlat som en god f(cid:148)rvaltare med sikte p(cid:134) en (cid:148)verl(cid:134)telse av de avskilda tillg(cid:134)ngarna till b(cid:132)sta pris eller likvidation av dem med vederb(cid:148)rligt beaktande av de fi- nansiella konsekvenserna av s(cid:134)dana beslut. De franska myndigheterna har inte framf(cid:148)rt n(cid:134)gra argument av detta slag, och kommissionen kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte i detta skede, f(cid:148)r att garantera ett korrekt genomf(cid:148)rande av f(cid:148)rfarandet, be- trakta de samlade f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen som annat (cid:132)n st(cid:148)d till CL. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att hypotesen om en (cid:148)kning av st(cid:148)det (ut(cid:148)ver det ursprungligen godk(cid:132)nda beloppet) till f(cid:148)ljd av dessa avvecklingskostnader uttryckligen togs upp i beslut 95/547/EG, d(cid:132)r det i artikel 2 c f(cid:148)reskrivs att kommissio- nen skall g(cid:148)ra en f(cid:148)rnyad granskning av de kompenseran- de (cid:134)tg(cid:132)rder som beaktats i beslutet, om kostnaderna f(cid:148)r systemet (cid:148)kar. Kommissionen noterar att de franska myn- digheterna inte har gjort n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar mot denna best(cid:132)mmelse i beslut 95/547/EG, och att det d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r obefogat att de nu f(cid:148)r fram ett annat resonemang. Kom- missionen noterar ocks(cid:134) att det ”system” som avses i be- slut 95/547/EG uppenbarligen (cid:132)r hela avvecklingsmeka- nismen f(cid:148)r CL, och att man inte kan g(cid:148)ra en restriktiv tolkning, enligt vilken endast en del av denna skulle av- ses. En s(cid:134)dan tolkning f(cid:148)refaller dock vara en f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ning, om man, som i de franska myndigheternas skrivelse, ”neutraliseringen” beaktar men samtidigt utesluter (cid:148)kningen av samtliga (cid:148)vriga fi- nansieringskostnader och av f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen. finansieringskostnaderna f(cid:148)r F(cid:148)ljden av vad som nu redovisats (cid:132)r att kommissionen har grund f(cid:148)r att beakta samtliga f(cid:148)rluster vid avvecklingen, s(cid:134)v(cid:132)l f(cid:148)rluster som konstaterats i fr(cid:134)ga om CDR som de ytterligare f(cid:148)rluster som kan komma att uppst(cid:134) gradvis f(cid:148)r EPFR, huvudsakligen i form av (cid:148)kade finansieringskost- nader. Alla de n(cid:132)mnda faktorerna plus den mycket stora os(cid:132)kerheten kring statens slutliga totalkostnad f(cid:148)r unds(cid:132)tt- ningsoperationen till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r banken g(cid:148)r att kommis- sionen utg(cid:134)r fr(cid:134)n ett mycket brett intervall f(cid:148)r uppskatt- ningen av st(cid:148)dbeloppet och till de sannolika kostnaderna i detta skede (det l(cid:132)gsta beloppet i intervallet) l(cid:132)gger de kostnader som kan uppkomma vid olika hypoteser om utvecklingen f(cid:148)r avvecklingsmekanismen. 7. 2 Ber(cid:132)knat kostnadsintervall f(cid:148)r de planerade (cid:134)t- g(cid:132)rderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais Den mekanism som de franska myndigheterna har inr(cid:132)t- tat har till uppgift att finansiera den budgeterade kostna- den f(cid:148)r transaktionen, uppdelad p(cid:134) en l(cid:132)ngre tidsperiod som kan str(cid:132)cka sig fram till (cid:134)r 2014, och best(cid:134)r av ett l(cid:134)n (f(cid:148)r EPFR hos CL) till r(cid:132)ntesatser som fastst(cid:132)llts utifr(cid:134)n den korta marknadsr(cid:132)ntan, till vilket kan komma att EPFR tar upp betydande l(cid:134)n p(cid:134) marknaden, om kapital- tillskotten fr(cid:134)n staten inte t(cid:132)cker dess omedelbara likvidi- tetsbehov f(cid:148)r att klara av de (cid:134)rliga r(cid:132)ntebetalningarna p(cid:134) l(cid:134)net hos CL. De franska myndigheterna har inte beslutat om de framtida budgetl(cid:148)sningarna och har d(cid:132)rigenom l(cid:132)mnat betydande m(cid:148)jligheter till flexibilitet f(cid:148)r mekanis- men, d(cid:134) det g(cid:132)ller takten f(cid:148)r betalningarna (cid:148)ver budgeten f(cid:148)r att t(cid:132)cka kostnaderna f(cid:148)r transaktionen. F(cid:148)r att f(cid:148)r- enkla beskrivningen av denna mekanism och av kostnads- ber(cid:132)kningarna f(cid:148)r den kan man utg(cid:134) fr(cid:134)n att bindningen av tillg(cid:134)ngarna inom CDR har upph(cid:148)rt och att staten varje (cid:134)r har m(cid:148)jlighet att v(cid:132)lja mellan att betala en ers(cid:132)tt- ning (cid:148)ver budgeten som t(cid:132)cker samtliga EPFR:s kontosal- don, s(cid:134) att detta organ omedelbart kan betala det (cid:134)terst(cid:134)- ende l(cid:134)nebeloppet till CL eller att l(cid:134)ta detta l(cid:134)n l(cid:148)pa till korta r(cid:132)ntesatser enligt vad som fastst(cid:132)lldes 1995. och Eftersom CDR:s (cid:134)terbetalningar inte r(cid:132)cker till betalnin- gen av (cid:134)rsr(cid:132)ntorna f(cid:148)r l(cid:134)net hos CL, borde staten normalt ge kapitaltillskott till EPFR f(cid:148)r att s(cid:132)kra dess likviditets- fl(cid:148)de och f(cid:148)r att undvika att EPFR belastas med dr(cid:148)js- m(cid:134)lsr(cid:132)ntor. Om staten d(cid:132)remot, s(cid:134) som skedde under 1995 denna inte minimifinansiering f(cid:148)r EPFR, m(cid:134)ste detta organ skulds(cid:132)t- ta sig kraftigt p(cid:134) marknaden, s(cid:134) som anges i EPFR:s tidi- gare citerade (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1996. Kravet p(cid:134) kommande kapitaltillskott till EPFR (cid:148)ver statsbudgeten har dessutom (cid:148)kat kraftigt, sedan man (cid:148)vergivit planerna p(cid:134) den nollku- pongsobligation som EPFR skulle teckna med utnyttjande av 10 miljarder franc av l(cid:134)net fr(cid:134)n CL. s(cid:132)kerst(cid:132)ller 1996, De kassafl(cid:148)den som kommer att konstateras kommer till st(cid:148)rre delen att intr(cid:132)ffa i en n(cid:132)ra eller avl(cid:132)gsen framtid be- roende p(cid:134) de val staten tr(cid:132)ffar i fr(cid:134)ga om kapitaltillskotten till EPFR. Detta inneb(cid:132)r att de nominella finansierings- kostnaderna eller de nominella beloppen f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rlu- ster m(cid:134)ste diskonteras f(cid:148)r att man, vid den tid d(cid:134) varje kassafl(cid:148)de konstateras, skall kunna beakta penningv(cid:132)rdet per den 31 december 1997 inom ramen f(cid:148)r detta beslut. avvecklingsmekanismen Om staten hade genom ett l(cid:134)ngt l(cid:134)n, t. ex. genom 10- eller 15-(cid:134)riga stats- obligationer, hade det varit l(cid:132)mpligt att v(cid:132)lja en l(cid:134)ng diskonteringsr(cid:132)nta f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av de kommande (cid:134)ter- betalningarna p(cid:134) l(cid:134)net och f(cid:148)r justeringen av det nomi- nella beloppet av CDR:s ber(cid:132)knade samlade f(cid:148)rlust. Efter- som finansieringen av avvecklingen inom den granskade mekanismen skall ske till korta r(cid:132)ntesatser som fastst(cid:132)llts utifr(cid:134)n den korta marknadsr(cid:132)ntan, b(cid:148)r kommissionen i finansierat 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/57 av finansieringskostnaden st(cid:132)llet till(cid:132)mpa en kort diskonteringsr(cid:132)nta p(cid:134) f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen och deras finansiering. Det skall p(cid:134)pekas att eftersom kommissionen har valt att diskontera de kommande betalningsfl(cid:148)dena utifr(cid:134)n en kort r(cid:132)nta, blir n(cid:132)stan bed(cid:148)mningen oberoende av r(cid:132)nteutvecklingen. Kommissionen har d(cid:132)r- f(cid:148)r inte beaktat n(cid:134)gra hypoteser kring de korta r(cid:132)ntornas utveckling vid utarbetandet av bed(cid:148)mningsintervallet, och de ber(cid:132)knade totalkostnaderna f(cid:148)r transaktionen hamnar p(cid:134) samma belopp f(cid:148)r 1997 som f(cid:148)r 2014. D(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)refaller det inte vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt med ett scenario som bygger p(cid:134) risker till f(cid:148)ljd av r(cid:132)ntek(cid:132)nslighet, om man h(cid:134)ller sig till de nu till(cid:132)mpade hypoteserna f(cid:148)r bed(cid:148)mningen av den diskonterade kostnaden f(cid:148)r avvecklingsprogrammet (22) (trots de faktorer som redovisats tidigare i avsnitt 6. 1 be- tr(cid:132)ffande ”neutraliseringskostnadens” k(cid:132)nslighet f(cid:148)r varia- tioner i de r(cid:132)ntesatser som anv(cid:132)nts vid ber(cid:132)kningen). I ta- bell 15 visas den diskonterade kostnad per den 31 decem- ber 1997 som skulle bli f(cid:148)ljden av ett krav att reglera f(cid:148)r- lusterna vid avvecklingen per samma datum med ett tillskott (cid:148)ver budgeten f(cid:148)r att t(cid:132)cka varje kontosaldo. Utifr(cid:134)n denna grund kan man ber(cid:132)kna beloppen f(cid:148)r st(cid:148)- den till CL (i bruttov(cid:132)rde och utan antaganden om fakto- rer som skulle kunna minska beloppen) i fast penningv(cid:132)r- de per den 31 december 1997 med beaktande av CDR:s f(cid:148)rluster, finansieringskostnaderna, neutraliseringen av l(cid:134)- net till EPFR och det kapitaltillskott som staten beviljade (cid:134)r 1994 (och som redan ing(cid:134)r i det st(cid:148)dbelopp som god- k(cid:132)ndes 1995, dvs. 45 miljarder franc). Denna metod leder till resultat liknande dem som man skulle komma fram till om man diskonterade summan av statens kapitaltill- skott till CL och EPFR. Av sk(cid:132)l som tidigare angivits har det inte varit m(cid:148)jligt att f(cid:134) exakt k(cid:132)nnedom om dessa be- lopp och inte heller om den kommande tidsplanen, fr(cid:134)n vilken EPFR:s int(cid:132)kter skall dras (huvudsakligen, om man utg(cid:134)r fr(cid:134)n att l(cid:148)nsamhetsklausulen upph(cid:132)vs, de int(cid:132)kter fr(cid:134)n privatiseringen av CL som kommer att tilldelas EPFR). Att det inte (cid:132)r k(cid:132)nt vilket belopp f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster som skall beaktas (cid:132)r en f(cid:148)rsta os(cid:132)kerhetsfaktor vid ber(cid:132)kningen av st(cid:148)dbeloppet. CDR uppskattade per den 31 december 1996 dessa f(cid:148)rluster till 100,2 miljarder franc. Kommissio- nen har inte tillg(cid:134)ng till n(cid:134)gon uppdatering av detta be- lopp per den 31 december 1997 och m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:134) fr(cid:134)n detta belopp som avser slutet av (cid:134)r 1996 och l(cid:134)ta det ing(cid:134) i det l(cid:132)gsta v(cid:132)rdet i st(cid:148)dintervallet. Som tidigare angi- vits svarar EPFR f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster genom det andelsl(cid:134)n som man beviljat CDR, som inte ers(cid:132)tter EPFR f(cid:148)r dess f(cid:148)ljd av de f(cid:148)rluster som CDR vidk(cid:132)nns. utgifter till EPFR:s garanti f(cid:148)r CDR g(cid:134)r dock ut(cid:148)ver andelsl(cid:134)nebelop- pet p(cid:134) 145 miljarder franc (inklusive den kompletterande l(cid:134)nedelen p(cid:134) 10 miljarder franc, som CDR slutligen inte utnyttjade utan som i st(cid:132)llet omvandlades till en garanti fr(cid:134)n EPFR f(cid:148)r CDR:s externa l(cid:134)n p(cid:134) 10 miljarder franc), och den omfattar s(cid:132)rskilt alla faktorer utanf(cid:148)r balansr(cid:132)k- ningen, framf(cid:148)r allt de juridiska riskerna i samband med de m(cid:134)nga p(cid:134)g(cid:134)ende tvistem(cid:134)len kring de tillg(cid:134)ngar som (cid:148)verf(cid:148)rts till avvecklingsstrukturen. Den slutliga bed(cid:148)m- ningen av beloppet f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster (cid:132)r d(cid:132)rigenom syn- nerligen oviss. Vid sin ber(cid:132)kning av st(cid:148)dbeloppet till CL m(cid:134)ste kommis- sionen ta h(cid:132)nsyn till m(cid:148)jligheten av en ov(cid:132)ntad (cid:148)kning av CDR:s f(cid:148)rluster ut(cid:148)ver den uppskattade niv(cid:134)n p(cid:134) 100,2 miljarder franc fr(cid:134)n den 31 december 1996. Trots att den (cid:134)terst(cid:134)ende risken minskar i takt med att (cid:148)verl(cid:134)telsepro- grammet fortskrider, f(cid:148)refaller det v(cid:132)lbet(cid:132)nkt p(cid:134) detta sta- dium (och detta ocks(cid:134) f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till de ytterligare f(cid:148)rluster som skulle kunna uppkomma p(cid:134) andra omr(cid:134)den, som framh(cid:134)llits tidigare) att betrakta den risk som (cid:132)r f(cid:148)re- nad med andelsl(cid:134)net som helhet som utg(cid:134)ngspunkt f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av det h(cid:148)gre v(cid:132)rdet i intervallet f(cid:148)r uppskatt- ningen av CDR:s f(cid:148)rluster. Av detta sk(cid:132)l och med h(cid:132)nsyn till de franska myndigheternas tidigare ber(cid:132)kningsmissar samt f(cid:148)r att h(cid:134)lla en tillr(cid:132)cklig felmarginal finner kom- missionen att man b(cid:148)r v(cid:132)lja intervallet 100,2–145 miljar- der franc f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av det sammanlagda st(cid:148)det med anledning av de m(cid:148)jliga f(cid:148)rlusterna f(cid:148)r CDR. De h(cid:132)r redovisade finansieringskostnaderna har diskonte- rats per den 31 december 1997. Det har vidare f(cid:148)reskrivits att EPFR f(cid:148)r att underl(cid:132)tta sin likviditetsf(cid:148)rvaltning fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 skall kunna ta upp ett kom- pletterande l(cid:134)n p(cid:134) 10 miljarder franc hos CL. (cid:153)kningen av f(cid:148)rlusterna vid avvecklingen g(cid:148)r det (cid:132)n mer angel(cid:132)get att staten skjuter till kapital till EPFR, s(cid:134) att detta organ kan uppfylla sina r(cid:132)nte(cid:134)taganden f(cid:148)r l(cid:134)net fr(cid:134)n CL. I av- saknad av exakta uppgifter fr(cid:134)n franska staten om tid- punkter och belopp f(cid:148)r de kommande kapitaltillskotten och med h(cid:132)nsyn till EPFR:s likviditetsproblem, som tvin- fram f(cid:148)rseningar av r(cid:132)ntebetalningarna, vilket har gat medf(cid:148)rt straffavgifter, i dess reglering av l(cid:134)net hos CL bor- de man normalt ber(cid:132)kna det h(cid:148)gre v(cid:132)rdet i st(cid:148)dintervallet utifr(cid:134)n antagandet att EPFR fr(cid:134)n 1998 skulle beh(cid:148)va utnyttja ett l(cid:134)n p(cid:134) ytterligare 10 miljarder franc hos CL, f(cid:148)r vilket det samf(cid:148)rst(cid:134)ndsprotokoll mellan EPFR och CL. Om dessutom den pessimistiska hypotes som EPFR tar upp i sin (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997 blir verklig- het, skulle omfattningen av EPFR:s kompletterande l(cid:134)n p(cid:134) marknaden kring (cid:134)r 2003 kunna komma att n(cid:134) upp till det tak p(cid:134) 50 miljarder franc som fastst(cid:132)lls i lagen (EPFR anger perioden 2002–2004 som t(cid:132)nkbar tidpunkt f(cid:148)r detta), om inte staten tillf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kapitaltillskott. Enligt lagen av den 28 november 1995 om inr(cid:132)ttande av EPFR (23) har n(cid:132)mligen detta organ ”tillst(cid:134)nd att ta upp l(cid:134)n upp till ett belopp av 50 miljarder franc f(cid:148)r betal- ning av r(cid:132)nta p(cid:134) det l(cid:134)n som det beviljas av Cr(cid:130)dit Ly- onnais” (artikel 3). finns ett (22) D(cid:132)remot (cid:132)r, som tidigare p(cid:134)pekats, CL k(cid:132)nsligt f(cid:148)r risken f(cid:148)r en r(cid:132)ntenedg(cid:134)ng, som f(cid:148)r banken skulle kunna inneb(cid:132)ra en (cid:148)kning av finansieringskostnaden. (23) Se Franska republikens officiella tidning (J. O. R. F. ) av den 30 november 1995, lag 95-1251 av den 28 november 1995 om inom rekonstruktionsplanerna f(cid:148)r Cr(cid:130)dit statliga (cid:134)tg(cid:132)rder Lyonnais och Comptoir des entrepreneurs (artikel 3). L 221/58 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Med st(cid:148)d av de franska myndigheternas (cid:134)tagande att pri- vatisera CL under (cid:134)r 1999 har dock kommissionen inte beaktat dessa risker f(cid:148)r att kostnadstaket (cid:148)verskrids i sin ber(cid:132)kning av beloppet f(cid:148)r de ytterligare st(cid:148)den till CL: om CL verkligen privatiseras under 1999, skulle EPFR omedelbart kunna inkassera v(cid:132)rdet av statens (cid:132)garandel ef- ter f(cid:148)rs(cid:132)ljning, vilket skulle ge ett betydande lyft (cid:134)t EPFR:s likviditetssituation, s(cid:134) att en ny skulds(cid:132)ttning inte blir n(cid:148)dv(cid:132)ndig och att man till och med kan amortera av en del av l(cid:134)nebeloppet hos CL. Om man utg(cid:134)r fr(cid:134)n att staten beh(cid:134)ller 10 % av sin andel och s(cid:132)ljer 72 % av ban- kens aktiestock (statens innehav (cid:132)r cirka 82 %) skulle EPFR vid privatiseringen under (cid:134)r 1999 tillf(cid:148)ras cirka 25 miljarder franc i nytt kapital (24). Detta kommer dock inte att r(cid:132)cka f(cid:148)r att varaktigt s(cid:132)kra r(cid:132)ntebetalningarna till ban- ken, och det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r oundg(cid:132)ngligen n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att staten forts(cid:132)tter att ge regelbundna kapitaltillskott till EP- FR, om det scenario som beskrivs i EPFR:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse inte skall bli verklighet. De franska myndigheterna kommer troligen att anvisa medel (cid:148)ver budgeten under en l(cid:132)ngre period, dels f(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra betalning av (cid:134)rsr(cid:132)ntorna p(cid:134) EPFR:s l(cid:134)n hos CL, men dels ocks(cid:134) f(cid:148)r delamorteringar av detta l(cid:134)n, s(cid:134) att inte hela beloppet m(cid:134)ste amorteras genom en betalning under (cid:134)r 2014, och f(cid:148)rdela kostnaderna f(cid:148)r detta p(cid:134) flera budget(cid:134)r (de kan dock inte g(cid:148)ra n(cid:134)gra (cid:134)taganden i detta avseende, eftersom det skulle vara att (cid:134)sidos(cid:132)tta det franska parlamentets beh(cid:148)righet i budgetfr(cid:134)gor). F(cid:148)rutsatt att myndigheterna ger regelbundna och tillr(cid:132)ckliga kapi- taltillskott till EPFR f(cid:148)r att tillfredsst(cid:132)lla dess likviditets- behov och befria det fr(cid:134)n l(cid:134)nebehov, (cid:132)r ber(cid:132)kningen av st(cid:148)det inte beroende av den exakta tidsplanen f(cid:148)r statens kapitaltillskott. Den ber(cid:132)kning som redovisas h(cid:132)r bygger p(cid:134) denna f(cid:148)ruts(cid:132)ttning. Det skall framh(cid:134)llas att de tv(cid:134) scenarior f(cid:148)r bed(cid:148)mningen som ges i tabell 15 bygger p(cid:134) hypoteser som med n(cid:148)dv(cid:132)n- dighet inneh(cid:134)ller f(cid:148)renklingar: kommissionen har inte tillg(cid:134)ng till de uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att simulera en prognostiserad tabell f(cid:148)r EPFR:s resursutnyttjande, vilket (cid:132)r den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)ruts(cid:132)ttningen f(cid:148)r att n(cid:134) fram till pre- cision i ber(cid:132)kningen av den slutliga kostnaden f(cid:148)r trans- aktionen. Kommissionen anser dock att det mycket vida ber(cid:132)kningsintervall f(cid:148)r de slutliga kostnaderna f(cid:148)r avvec- klingsmekanismen som redovisas nedan ger den mest ob- jektiva bild som det (cid:132)r m(cid:148)jligt att (cid:134)stadkomma i detta ske- de av det intervall d(cid:132)r statens samlade kostnader f(cid:148)r trans- aktionen slutligen kommer att ligga. Tabell 15 Ber(cid:132)knat intervall f(cid:148)r st(cid:148)den till Cr(cid:130)dit Lyonnais (Sammanlagt st(cid:148)d enligt planen fr(cid:134)n juli 1997,inklusive de st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes 1995–96) St(cid:148)d 1995 Ytterligare st(cid:148)d Min. v(cid:132)rde 95–98 Totalt st(cid:148)d (1) Min. v(cid:132)rde 95–98 Ytterligare st(cid:148)d Max. v(cid:132)rde 95–98 Totalt st(cid:148)d Max. v(cid:132)rde 95–98 (miljarder FRF) 1. Ytterligare f(cid:148)rluster f(cid:148)r CDR (cid:153)kning med 60 till 100–145 mdr FRF 2. Ytterligare finansieringskostnader 1995–1997, j(cid:132)mf(cid:148)rt med planen 1995 3. Beg(cid:132)rd neutralisering Diskonterat belopp 1997–2014 4. Avgift p(cid:134) 15 % av korta marknadsr(cid:132)ntan f(cid:148)r CL Disk. belopp 1997–2014 5. Int(cid:132)kter till f(cid:148)ljd av klausulen FRF 1 miljard, betalt 1995–97 6. F(cid:148)r(cid:132)ndringar av CL:s v(cid:132)rde (2) (cid:153)kning med FRF 4 miljarder 7. Nollkupong V(cid:132)rde som dragits fr(cid:134)n st(cid:148)det 1995 40,2 4,6 20,3 –7,2 –1 –4 7,8 85 4,6 20,3 –7,2 –1 –4 7,8 Sammanlagt nettobelopp f(cid:148)r st(cid:148)den 41 61 102 106 147 (24) Ber(cid:132)kningen bygger p(cid:134) en v(cid:132)rdering av CL p(cid:134) cirka 35 miljarder franc. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/59 Bruttobelopp f(cid:148)r st(cid:148)den (exkl. avdrag f(cid:148)r statens (cid:132)garan- del i CL) Belopp godk(cid:132)nt 1995 Belopp godk(cid:132)nt 1996 (br(cid:134)dskande st(cid:148)d) Summa godk(cid:132)nt st(cid:148)d St(cid:148)d 1995 45 4 49 (miljarder FRF) Ytterligare st(cid:148)d Min. v(cid:132)rde 95–98 Totalt st(cid:148)d (1) Min. v(cid:132)rde 95–98 Ytterligare st(cid:148)d Max. v(cid:132)rde 95–98 Totalt st(cid:148)d Max. v(cid:132)rde 95–98 130 175 Ytterligare st(cid:148)dbelopp ut(cid:148)ver de st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes 1995–96 53 minimum 98 maximum Ber(cid:132)kning: Europeiska kommissionen (1) I denna kalkyl (cid:148)ver det totala st(cid:148)d adderas de ytterligare st(cid:148)den, diskonterade per den 31. 12. 1997, och st(cid:148)d enligt kommissionens bed(cid:148)mning 1995. Ber(cid:132)k- ningen syftar i f(cid:148)rsta hand till att identifiera ytterligare, ej godk(cid:132)nda, st(cid:148)d till CL. Ingen diskontering per den 31. 12. 1997 har gjorts av de st(cid:148)d som bed(cid:148)m- des 1995. En fullst(cid:132)ndig ber(cid:132)kning av de diskonterade st(cid:148)dbeloppen skulle ge ett n(cid:134)got h(cid:148)gre totalbelopp (med en skillnad p(cid:134) 3 till 4 miljarder franc), vil- ket inte p(cid:134)verkar den v(cid:132)rdering som gjorts av de ytterligare st(cid:148)den. (2) Det angivna beloppet, –4 miljarder franc, motsvarar i ber(cid:132)knad differens en (cid:148)kning fr(cid:134)n 1995 till 1998 av Cr(cid:130)dit Lyonnais v(cid:132)rde som dras fr(cid:134)n det ber(cid:132)k- nade st(cid:148)det. Utifr(cid:134)n dessa b(cid:134)da scenarior, som bygger p(cid:134) minimerade resp. maximerade hypoteser, kan st(cid:148)dbeloppet enligt pla- nen fr(cid:134)n juli 1997 brutto (dvs. f(cid:148)re varje avdrag av int(cid:132)kter till f(cid:148)ljd av l(cid:148)nsamhetsklausulen och av privatiseringen) till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r avvecklingsmekanismen (med till(cid:132)gg av den diskonterade kostnaden f(cid:148)r kapitaltillskottet 1994) uppskattas ligga mellan cirka 130 och 175 miljarder franc (diskonterat belopp). i CL fr(cid:134)n bruttobeloppet P(cid:134) grund av den mycket speciella modellen f(cid:148)r avvecklin- gen, d(cid:132)r int(cid:132)kterna fr(cid:134)n privatiseringen av banken kom- mer att tilldelas EPFR, r(cid:132)knar kommissionen av v(cid:132)rdet av statens (cid:132)garandel f(cid:148)r st(cid:148)det. Kommissionens r(cid:134)dgivande bank uppskattade i slutet av 1997 CL:s v(cid:132)rde till cirka 34–35 miljarder franc med st(cid:148)d av uppgifterna i den plan som presenterades i juli 1997 samt av information som CL l(cid:132)mnade i slutet av samma (cid:134)r. Kommissionen har f(cid:148)r (cid:148)vrigt f(cid:134)tt k(cid:132)nnedom om senare v(cid:132)rderingar som utf(cid:148)rts av oberoende k(cid:132)llor i april 1998 och som hamnar p(cid:134) en p(cid:134)tagligt h(cid:148)gre niv(cid:134) kring ett genomsnitt av 46 miljarder franc. Vissa av dessa v(cid:132)rderingar har dock gjorts utifr(cid:134)n en of(cid:148)r(cid:132)ndrad kon- cernomslutning och med hypotesen att l(cid:134)net neutraliseras fullst(cid:132)ndigt. Dessa uppskattningar gjordes f(cid:148)re besluten om (cid:148)verl(cid:134)telser av ytterligare tillg(cid:134)ngar som motprestation f(cid:148)r de st(cid:148)d som granskas i detta beslut. Enligt den revide- rade aff(cid:132)rsplan som banken meddelade kommissionen i b(cid:148)rjan av 1998 f(cid:134)r dessa (cid:148)verl(cid:134)telser betydande effekter p(cid:134) bankens verksamhetsgrad och resultat som 1999 kommer att yttra sig i en minskning av nettoint(cid:132)kterna av bankr(cid:148)- relsen med cirka 7 till 10 miljarder franc och av r(cid:148)relsere- sultet brutto med 3,3 till 6 miljarder franc (25) i f(cid:148)rh(cid:134)llande till prognoserna i planen fr(cid:134)n juli 1997. Om ett f(cid:148)retags v(cid:132)rde i f(cid:148)rsta hand framg(cid:134)r av det diskonterade totalbelop- (25) Sp(cid:132)nnvidden mellan l(cid:132)gsta och h(cid:148)gsta minskning beror p(cid:134) de olika hypoteserna om ”neutraliseringen” av l(cid:134)net (cid:134)r 1999 (se avsnitt 10. 4 nedan). pet av dess kassafl(cid:148)den, inneb(cid:132)r dessa minskningar en be- tydande (cid:132)ndring av bankens v(cid:132)rde som p(cid:134) detta stadium och med h(cid:132)nsyn till den senaste utvecklingen inte har kunnat beaktas fullst(cid:132)ndigt vare sig i de senaste v(cid:132)rderin- gar med olika upphovsm(cid:132)n som banken l(cid:134)tit g(cid:148)ra eller av marknaden. Mot denna bakgrund m(cid:134)ste kommissionen trots en kraftig os(cid:132)kerhetsmarginal av f(cid:148)rsiktighetssk(cid:132)l inom ramen f(cid:148)r detta beslut begr(cid:132)nsa sig till den utv(cid:132)rdering som gjordes i slutet av 1997 av den r(cid:134)dgivande banken. Om man antar att hela v(cid:132)rdet av statens (cid:132)garandel i CL (82 % av bolags- kapitalet), dvs. cirka 28 miljarder franc, dras fr(cid:134)n bruttobe- loppet f(cid:148)r st(cid:148)den, skulle statens nettokostnad f(cid:148)r transak- tionen till st(cid:148)d f(cid:148)r CL sjunka till intervallet 102–147 mi- ljarder franc. I vilket fall som helst kan int(cid:132)kterna av pri- vatiseringen, trots att de kan bli stora, inte (cid:132)ndra det fak- tum att de nu granskade ytterligare st(cid:148)den (cid:132)r av betydande omfattning. Kommissionen har p(cid:134) denna grund och med h(cid:132)nsyn till os(cid:132)kerheterna kring avvecklingsmekanismen och det exakta beloppet av int(cid:132)kterna av privatiseringen av CL slutligen fastst(cid:132)llt ett mycket brett intervall f(cid:148)r det utvid- gade st(cid:148)det, n(cid:132)mligen 102–147 miljarder franc, vilket ungef(cid:132)r motsvarar dubbla eller tredubbla v(cid:132)rdet av de st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes under 1995 och 1996. I sin skrivelse till kommissionen av den 3 april 1998 l(cid:132)g- ger de franska myndigheterna fram en annan ber(cid:132)kning av st(cid:148)den som utmynnar i intervallet 52,4–71,2 miljarder franc. Genom att, liksom kommissionen i dess beslut 95/ 547/EG, l(cid:132)gga en felmarginal p(cid:134) 10 % till det h(cid:148)gsta av dessa v(cid:132)rden kommer de fram till slutsatsen att det sam- manlagda st(cid:148)det till CL kan uppskattas till h(cid:148)gst 80 miljarder franc. L 221/60 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Kommissionen kan inte godta denna uppskattning av f(cid:148)- ljande sk(cid:132)l: i) F(cid:148)r det f(cid:148)rsta r(cid:132)knar inte de franska myndigheterna, som tidigare p(cid:134)pekats, samtliga f(cid:148)rluster vid avvecklin- gen som st(cid:148)d till CL utan endast de som utv(cid:132)rderades vid (cid:148)verf(cid:148)ringen av de avskilda tillg(cid:134)ngarna och fordringarna till CDR under 1995. Att f(cid:148)rlusterna tas med i ber(cid:132)kningen endast till en del leder till en minskning med cirka 40 miljarder franc i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det v(cid:132)rde f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster som kommissionen valt som l(cid:132)gsta v(cid:132)rde i ber(cid:132)kningsintervallet f(cid:148)r CDR:s f(cid:148)rluster. Av tidigare angivna sk(cid:132)l kan kommissionen inte godta att CDR:s f(cid:148)rluster p(cid:134) detta s(cid:132)tt tas med en- dast delvis, vilket (cid:132)r den viktigaste punkt d(cid:132)r de franska myndigheternas ber(cid:132)kning skiljer sig fr(cid:134)n kommissionens. Vid sammantr(cid:132)dena under slutet av (cid:134)r 1997, bl. a. vid ett sammantr(cid:132)de den 28 november 1997, med de franska myndigheterna och CL p(cid:134)peka- de kommissionen klart att samtliga (cid:148)kningar av CDR:s f(cid:148)rluster skulle tas upp som st(cid:148)d till CL. Kom- missionens f(cid:148)retr(cid:132)dare upprepade denna st(cid:134)ndpunkt f(cid:148)r myndigheterna vid en sammantr(cid:132)de i Bryssel i b(cid:148)rjan av maj 1998. ii) Den andra betydelsefulla skillnaden g(cid:132)ller beaktandet av de risker som (cid:132)r f(cid:148)renade med avvecklingssystemet. Kommissionen anser att den garanti som EPFR har givit CDR (p(cid:134) 145 miljarder franc) kan komma att utnyttjas till mycket stor del, ut(cid:148)ver den uppskattade f(cid:148)rlusten p(cid:134) 100,2 miljarder franc, eftersom den acce- leration av f(cid:148)rlusterna f(cid:148)r CDR som hittills konstate- rats kan komma att forts(cid:132)tta. D(cid:132)rf(cid:148)r m(cid:134)ste det h(cid:148)gre v(cid:132)rdet i intervallet f(cid:148)r uppskattningen av st(cid:148)dbeloppet fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn till alla risker som (cid:132)r f(cid:148)renade med l(cid:134)net (teoretiskt (cid:132)r riskerna (cid:132)nnu h(cid:148)gre, eftersom statens garanti (cid:132)r obegr(cid:132)nsad). Om ett s(cid:134)dant scenario blir verklighet kan de accelererande f(cid:148)rlusterna f(cid:148)r CDR (cid:134)tf(cid:148)ljas av likaledes accelererande ytterligare fi- nansieringskostnader som belastar EPFR och som kan komma att tvinga EPFR att utnyttja de l(cid:134)nem(cid:148)jlighe- ter p(cid:134) marknaden som man enligt lag har tillg(cid:134)ng till. Denna andra betydelsefulla divergerande faktor inne- b(cid:132)r att det h(cid:148)gsta v(cid:132)rdet i intervallet b(cid:148)r ligga 45 mi- ljarder franc (cid:148)ver det belopp som myndigheterna har valt. Kommissionen till(cid:132)mpar en metod som (cid:132)r mer (cid:148)vergripande (cid:132)n den de franska myndigheterna har valt och som syftar till att t(cid:132)cka samtliga m(cid:148)jliga f(cid:148)rlu- ster f(cid:148)r EPFR i samband med avvecklingen. iii) F(cid:148)r det tredje diskonterar de franska myndigheterna f(cid:148)rlusterna och finansieringskostnaderna (de grundl(cid:132)g- gande finansieringskostnaderna f(cid:148)r l(cid:134)net och dess ”neutralisering”) med en l(cid:134)ngr(cid:132)ntesats, r(cid:132)ntan p(cid:134) tio- (cid:134)riga statsobligationer (OAT, obligations assimilables du tr(cid:130)sor), dvs. cirka 5,7 %. Kommissionen (cid:132)r (cid:148)verens med de franska myndigheterna om metoden att diskontera de samlade beloppen f(cid:148)r f(cid:148)rlusterna och fi- nansieringskostnaderna. Den vill dock understryka att en l(cid:134)ng diskonteringsr(cid:132)nta med n(cid:148)dv(cid:132)ndighet leder till ett diskonterat belopp f(cid:148)r f(cid:148)rlusterna tillsammans med finansieringskostnaderna som (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:134)r 2014 (cid:132)n det nominella beloppet f(cid:148)r dessa f(cid:148)rluster (cid:134)r 1997 (el- ler med den valda metoden (cid:134)r 1995), eftersom finansi- eringskostnaderna fastst(cid:132)lls med en kort r(cid:132)nta (85 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan), som (cid:132)r mer (cid:132)n tv(cid:134) pro- centenheter l(cid:132)gre (cid:132)n den l(cid:134)nga diskonteringsr(cid:132)nta som de franska myndigheterna har valt. En s(cid:134)dan diskonte- ringsber(cid:132)kning med l(cid:134)nga r(cid:132)ntesatser, som de franska myndigheternas kalkyl bygger p(cid:134), ger om den till(cid:132)m- pas p(cid:134) en mekanism som g(cid:132)ller under s(cid:134) l(cid:134)ng tid (1995–2014) p(cid:134) grund av f(cid:148)rlusternas storlek och l(cid:134)- nets omfattning betydande kvantitativa effekter och le- der, om f(cid:148)rlusten regleras (cid:134)r 2014, till en minskning med (cid:148)ver 25 miljarder franc av de diskonterade f(cid:148)rlu- sterna vid avvecklingen. Denna kalkyl f(cid:148)ruts(cid:132)tter im- plicit att staten (cid:132)r i st(cid:134)nd till att omvandla en l(cid:134)nere- surs p(cid:134) 85 % av marknadsr(cid:132)ntan till ett l(cid:134)ngsiktigt utnyttjande till 5,7 % eller, med nu g(cid:132)llande r(cid:132)ntesat- ser, till en 2,7 % h(cid:148)gre r(cid:132)nta. Om det vore s(cid:134) att staten hade st(cid:132)llning som l(cid:134)ngivare skulle den kunna dra nytta av en omvandling av ett l(cid:134)n till kort r(cid:132)nta till ett l(cid:134)ngr(cid:132)ntel(cid:134)n (i ett s(cid:134)dant fall skulle dock den aktu- ella avvecklingen inte ha varit n(cid:148)dv(cid:132)ndig med de g(cid:132)l- lande villkoren). Staten befinner sig dock i en st(cid:132)llning som l(cid:134)ntagare och kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte utnyttja de m(cid:148)jligheter vid en omvandling som hade kunnat ges av CL:s l(cid:134)n, som i sin helhet har tilldelats CDR och som uteslutande leder till f(cid:148)rs(cid:148)k att utnyttja en s(cid:134)dan m(cid:148)jlighet att omvandla korta r(cid:132)ntor till l(cid:134)nga, nollkupongaren, som ursprungligen planera- des (cid:134)r 1995, misslyckades, och detta f(cid:148)r ett belopp p(cid:134) endast 10 miljarder franc som (cid:132)r betydligt l(cid:132)gre (cid:132)n de aktuella f(cid:148)rlusterna (och som dessutom skulle finansi- eras av CL — inte av staten). Kommissionen har d(cid:132)r- f(cid:148)r desto st(cid:148)rre anledning att inte dra slutsatsen att staten har f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar att utnyttja m(cid:148)jligheten att omvandla de r(cid:132)ntesatser som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r l(cid:134)net hos CL till korta r(cid:132)ntor f(cid:148)r det samlade f(cid:148)rlustbeloppet ((cid:134)t- minstone 100 miljarder franc). f(cid:148)rluster. Ett Om s(cid:134) vore fallet, hade staten under (cid:134)r 1997, i medve- tande om att f(cid:148)rlusten d(cid:134) ber(cid:132)knades till 100 miljarder franc, kunnat ansl(cid:134) tiotals miljarder i budgeten till EPFR, som i sin tur hade kunnat omplacera beloppet till en l(cid:134)ng r(cid:132)nta p(cid:134) 5,7 % fram till och med 2014 f(cid:148)r att utnyttja skillnaden mellan de korta och l(cid:134)nga r(cid:132)n- torna. Kommissionen kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte godta en diskon- teringsmodell som bygger p(cid:134) en l(cid:134)ng r(cid:132)ntesats och le- der till en minskning av avvecklingskostnaderna som saknar samband med det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket mekanismen i fr(cid:134)ga fungerar i praktiken. Som kompletterande argu- ment vill kommissionen framh(cid:134)lla att (cid:132)ven om staten skulle ha haft f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar att utnyttja n(cid:134)gra s(cid:134)dana m(cid:148)jligheter det fortfarande ha funnits en r(cid:132)nterisk (en risk f(cid:148)r att de r(cid:132)nteomvandling, skulle till 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/61 korta r(cid:132)ntorna skulle hinna i fatt de l(cid:134)nga, t. ex. vid en (cid:148)verhettad konjunktur) som hade beh(cid:148)vt tas med i be- r(cid:132)kningen och d(cid:132)rmed lett till ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart resultat. iv) F(cid:148)r det fj(cid:132)rde har kommissionen, som framh(cid:134)llits tidi- gare, i den ovan redovisade ber(cid:132)kningen inte tagit h(cid:132)nsyn till de risker f(cid:148)r att finansieringskostnaderna accelererar som p(cid:134)visades i EPFR:s (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1997. Om dessa risker tas med i kalkylen, borde det h(cid:148)gsta beloppet i kommissionens bed(cid:148)mningsintervall (cid:148)kas med r(cid:132)ntebetalningarna p(cid:134) de l(cid:134)n som EPFR skulle kunna teckna hos CL (en l(cid:134)nedel p(cid:134) ytterligare 10 miljarder franc) och p(cid:134) marknaden (tillst(cid:134)nd enligt lag att ta upp l(cid:134)n p(cid:134) h(cid:148)gst 50 miljarder franc). P(cid:134) grund av detta flertal avvikelser kan kommissionen inte godta den ber(cid:132)kning av st(cid:148)dbeloppet till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL som de franska myndigheterna har lagt fram. 7. 3 Ytterligare st(cid:148)d till Cr(cid:130)dit Lyonnais ut(cid:148)ver det belopp som kommissionen godk(cid:132)nde (cid:134)r 1995 Sammanfattningsvis best(cid:134)r de ytterligare st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna ut(cid:148)ver det belopp som kommissionen godk(cid:132)nt i sitt beslut 95/547/EG av f(cid:148)ljande: — CDR:s ytterligare f(cid:148)rluster som staten st(cid:134)r f(cid:148)r via me- kanismen med andelsl(cid:134)net fr(cid:134)n EPFR till CDR. — EPFR:s ytterligare finansieringskostnader, s(cid:132)rskilt f(cid:148)r ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n till EPFR f(cid:148)r tiden 1995 till 2014. — (cid:153)vergivandet av den nollkupongsobligation som in- gick i aff(cid:132)rsplanen 1995 och i beslut 95/547/EG och vars diskonterade int(cid:132)kter hade dragits fr(cid:134)n det god- k(cid:132)nda st(cid:148)dbeloppet. Kommissionen p(cid:134)minner om artikel 2 c i dess beslut 95/ 547/EG, i vilken f(cid:148)reskrivs f(cid:148)ljande: ”Om kostnaderna f(cid:148)r systemet, vilka uppskattas till 45 miljarder franska fra- nc, (cid:148)verskrids, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att p(cid:134) nytt utreda om- fattningen av minskningen av Cr(cid:130)dit Lyonnais kommer- siella n(cid:132)rvaro” s(cid:134) som den godtagits av de franska myn- digheterna. Av detta framg(cid:134)r att varje (cid:148)verskridande av det godk(cid:132)nda taket p(cid:134) 45 miljarder franc b(cid:148)r leda till en f(cid:148)r- nyad granskning inom ramen f(cid:148)r det h(cid:132)r beslutet f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om de ytterligare st(cid:148)den i fr(cid:134)ga (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. I vilket fall som helst (cid:132)r det uppskattade ytterligare st(cid:148)det betydande i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som godk(cid:132)n- des under 1995 och 1996. Enligt hypoteserna ligger det nominella beloppet f(cid:148)r det ytterligare st(cid:148)det, utifr(cid:134)n det utvidgade st(cid:148)dintervall p(cid:134) 102–147 miljarder franc som (cid:132)r resultatet av den f(cid:148)reg(cid:134)ende kalkylen, inom intervallet 53–98 miljarder ut(cid:148)ver det totalbelopp p(cid:134) 49 miljarder franc som kommissionen godk(cid:132)nde under 1995 och 1996. En s(cid:134)dan (cid:148)kning, som leder till ett st(cid:148)dbelopp som (cid:132)r unikt i gemenskapens historia, kan endast godk(cid:132)nnas om det g(cid:148)rs mycket betydande motprestationer. 8. KARAKT(cid:142)REN AV STATLIGT ST(cid:153)D HOS DE OF- FENTLIGA ST(cid:153)D(cid:143)TG(cid:142)RDERNA TILL F(cid:153)RM(cid:143)N F(cid:153)R CR(cid:144)DIT LYONNAIS Med till(cid:132)mpning av den s. k. privata marknadsinvesterar- principen har kommissionen, n(cid:132)r det g(cid:132)ller fall d(cid:134) de granskade (cid:134)tg(cid:132)rderna p(cid:134)verkar handelsutbytet och sned- vrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, i sitt (tidiga- re citerade) meddelande till medlemsstaterna (26) angivit att kapitaltillskott till offentliga f(cid:148)retag inneh(cid:134)ller inslag av statligt st(cid:148)d, om en privat investerare under j(cid:132)mf(cid:148)rbara f(cid:148)rh(cid:134)llanden inte skulle ha genomf(cid:148)rt kapitaltillskottet i fr(cid:134)ga efter en bed(cid:148)mning av den f(cid:148)rv(cid:132)ntade avkastningen p(cid:134) de medel som tillf(cid:148)rs. Man b(cid:148)r f(cid:148)rst av allt l(cid:132)gga m(cid:132)rke till att den unika om- fattningen av de finansiella medel som mobiliseras i den- na st(cid:148)doperation, som (cid:132)r den st(cid:148)rsta i gemenskapens hi- storia till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r ett och samma f(cid:148)retag, g(cid:148)r staten till den enda akt(cid:148)r som skulle kunna satsa s(cid:134)dana belopp p(cid:134) grund av dess n(cid:132)stan obegr(cid:132)nsade finansieringsm(cid:148)jligheter skattev(cid:132)gen eller via uppl(cid:134)ning p(cid:134) marknaden. Ingen pri- vat koncern i Europa, och troligen inte heller i v(cid:132)rlden, skulle ha haft finansiell f(cid:148)rm(cid:134)ga att skaffa fram ett s(cid:134)dant st(cid:148)dbelopp. F(cid:148)r det andra kommer de medel som s(cid:132)tts in, i diskonte- rat bruttov(cid:132)rde minst 130 miljarder franc, endast att ge en obetydlig avkastning som inte st(cid:134)r i n(cid:134)gon proportion till de beviljade finansiella insatserna. Av de investerade be- loppen kan staten endast (cid:134)tervinna v(cid:132)rdet av l(cid:148)nsamhets- klausulen tillsammans med int(cid:132)kterna fr(cid:134)n privatiseringen av CL. Eftersom staten inte kommer att (cid:134)tervinna sina sat- sade medel (cid:132)r avkastningen p(cid:134) de offentliga medel som tilldelats f(cid:148)r unds(cid:132)ttningen av CL ytterst negativ och kan under inga omst(cid:132)ndigheter j(cid:132)mf(cid:148)ras med den utdelning p(cid:134) investeringarna som en privat akt(cid:148)r skulle f(cid:148)rv(cid:132)nta sig av en riskutsatt finansiell transaktion och som i beslut 95/ 547/EG om Cr(cid:130)dit Lyonnais uppskattas till en (cid:134)rlig f(cid:148)r- r(cid:132)ntning p(cid:134) 12 % av det investerade kapitalet. Eftersom den privata marknadsinvesterarprincipen inte har f(cid:148)ljts b(cid:148)r slutsatsen bli att (cid:134)tg(cid:132)rderna i fr(cid:134)ga f(cid:148)r unds(cid:132)ttning och omstrukturering av den aktuella banken (cid:132)r st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)r- der. (26) EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. L 221/62 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Efter det f(cid:148)rsta kapitaltillskottet till CL under 1994 (cid:134)bero- pade de franska myndigheterna f(cid:148)rpliktelsen att iaktta det lagstadgade kravet p(cid:134) kapitalbas som inf(cid:148)rdes genom r(cid:134)- dets direktiv 89/647/EG av den 18 december 1989 om ka- pitalt(cid:132)ckningsgrad f(cid:148)r kreditinstitut (27). Vid anm(cid:132)lan av de br(cid:134)dskande st(cid:148)den under 1996 p(cid:134)pekade de vidare f(cid:148)r kommissionen att CL utan dessa st(cid:148)d riskerade att inte kunna n(cid:134) upp till den l(cid:132)gsta kapitalt(cid:132)ckningsgrad som f(cid:148)- reskrivs i detta direktiv. I detta avseende vill kommissio- nen framh(cid:134)lla, som den redan har p(cid:134)talat i sitt beslut 95/ 547/EG, att det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att ett lagstadgat krav f(cid:148)r bankernas kapitalt(cid:132)ckningsgrad har inf(cid:148)rts genom ett ge- menskapsdirektiv inte befriar ett tillskott av offentliga medel eller n(cid:134)gon annan (cid:134)tg(cid:132)rd med likv(cid:132)rdiga effekter i syfte att f(cid:148)lja best(cid:132)mmelserna i detta direktiv fr(cid:134)n karakt(cid:132)- ren av st(cid:148)d, om, under j(cid:132)mf(cid:148)rbara omst(cid:132)ndigheter en pri- vat investerare inte skulle ha funnit att en s(cid:134)dan investe- ring gav honom normala utsikter till avkastning. Iaktta- gandet av gemenskapsdirektivet skall endast ses i ett per- spektiv av kontinuitet i driften och fortsatt bankoktroj f(cid:148)r det f(cid:148)retag som tillf(cid:148)rts kapital. Direktivet f(cid:148)rbjuder d(cid:132)re- mot inte att ett kreditinstitut f(cid:148)rs(cid:132)tts i likvidation, om det visar sig att ett tillskott av bolagskapital inte skulle uppfyl- la den tidigare n(cid:132)mnda privata marknadsinvesterarprinci- pen och d(cid:132)rigenom utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d med utnyttjande av offentliga medel, vars f(cid:148)renlighet med det gemensamma intresset, liksom f(cid:148)r varje annat slag av st(cid:148)d, skall granskas utifr(cid:134)n best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rdraget. Myndigheterna kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte mot kravet p(cid:134) iakttagande av artikel 92 i f(cid:148)r- draget st(cid:132)lla det gemenskapsdirektiv som inf(cid:148)r ett lagstad- gat krav p(cid:134) kapitalt(cid:132)ckningsgrad. Det skall (cid:132)ven erinras om att kommissionen i sitt beslut 95/547/EG kom till slutsatsen att de granskade (cid:134)tg(cid:132)rder- na, som kommissionen d(cid:134) uppskattade till ett nettobelopp av 45 miljarder franc, utgjorde st(cid:148)d, vilket g(cid:132)llde s(cid:134)v(cid:132)l det f(cid:148)rsta kapitaltillskottet i maj 1994 som statens ansvarsta- gande f(cid:148)r de tv(cid:134) f(cid:148)rsta avvecklingstransaktionerna. Efter- som det h(cid:132)r beslutet avser (cid:148)kningen av f(cid:148)rlusterna och fi- nansieringskostnaderna i samband med avvecklingen (in- klusive ”neutraliseringen” av CL:s l(cid:134)n till EPFR) och (cid:148)ver- givandet av den nollkupongsobligation som drogs fr(cid:134)n st(cid:148)dbeloppet i beslut 95/547/EG, (cid:132)r de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r f(cid:148)- rem(cid:134)l f(cid:148)r bed(cid:148)mning inte av annan art (cid:132)n de tidigare, som p(cid:134) grund av sina accelererande kostnader f(cid:148)ranlett dessa nya (cid:134)tg(cid:132)rder. De st(cid:148)d som avses i detta beslut utg(cid:148)rs av v(cid:132)rde(cid:148)kningen p(cid:134) de st(cid:148)d som bed(cid:148)mdes av kommis- sionen i dess f(cid:148)reg(cid:134)ende beslut: de utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r statligt st(cid:148)d i p(cid:134) samma s(cid:132)tt som de st(cid:148)d som ursprungligen be- d(cid:148)mdes av kommissionen under (cid:134)r 1995. Kommissionen har s(cid:132)rskilt granskat best(cid:132)mmelserna i ar- tikel 52 i den franska banklagen av den 24 januari 1984 som ger den franska centralbankschefen tillst(cid:134)nd ”att (27) EGT L 336, 3. 12. 1989, s. 14. uppmana aktie(cid:132)garna och bolagsm(cid:132)nnen i ett kreditin- stitut att ge honom n(cid:148)dv(cid:132)ndigt st(cid:148)d n(cid:132)r situationen s(cid:134) kr(cid:132)ver”. Kommissionen konstaterar att de privata aktie(cid:132)- garna i kreditinstitut i sv(cid:134)righeter i flera nyligen intr(cid:132)ffade fall, trots att det r(cid:148)rt sig om belopp l(cid:134)ngt under vad som g(cid:132)ller f(cid:148)r den nu aktuella transaktionen, har v(cid:132)grat att f(cid:148)- lja den franska centralbankschefens uppmaning att l(cid:132)mna ett nytt kapitaltillskott (28). Kommissionen finner att den- na uppmaning till solidaritet hos aktie(cid:132)garna inte (cid:132)r av obligatorisk karakt(cid:132)r, och att det (cid:132)r ber(cid:132)ttigat att aktie(cid:132)gar- na unders(cid:148)ker l(cid:132)mpligheten av ett tillskott av nytt kapital utifr(cid:134)n utsikterna till avkastning p(cid:134) varje nytt kapitaltill- skott eller motsvarande (cid:134)tg(cid:132)rd med utg(cid:134)ngspunkt i sane- ringsplanen f(cid:148)r kreditinstitutet i fr(cid:134)ga och i enlighet med den tidigare n(cid:132)mnda privata marknadsinvesterarprincipen. Denna tolkning g(cid:148)rs f(cid:148)r (cid:148)vrigt av appellationsdomstolen i Paris, som den 13 januari 1998 meddelade en dom (29), en- ligt vilken artikel 52 inte kan ges en tvingande tolkning. Staten som aktie(cid:132)gare kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte med st(cid:148)d av artikel 52 h(cid:132)vda att dess ingripande f(cid:148)r unds(cid:132)ttning av banken kr(cid:132)vdes f(cid:148)r att f(cid:148)lja tvingande lagstiftning, oberoende av best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rdraget. Att marknadens spelregler iakttas, vilket bl. a. inneb(cid:132)r att det (cid:132)r m(cid:148)jligt att strukturellt ol(cid:148)nsamma kreditinstitut blir f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r sanktioner och i till(cid:132)mpliga fall st(cid:148)ts ut fr(cid:134)n marknaden genom likvidation, (cid:132)r en v(cid:132)sentlig faktor f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla f(cid:148)rtroendet hos de ekonomiska operat(cid:148)rer- na. Att p(cid:134) konstlad v(cid:132)g skapa fortlevnad f(cid:148)r institut med otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsamhet medf(cid:148)r d(cid:132)remot betydande sned- vridningar av konkurrensen och ett moraliskt tvivelaktigt godtycke samt resulterar i sista hand i en f(cid:148)rsvagning av de (cid:148)vriga institut som ing(cid:134)r i banksystemet. Dessutom framkallar det allvarliga snedvridningar i medelstilldelnin- gen och d(cid:132)rmed funktionsst(cid:148)rningar i ekonomin som hel- het. Kommissionen delar i detta avseende den franska bankkommissionens (cid:134)sikt, n(cid:132)r den i sin (cid:134)rsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r 1995 deklarerar ”att en ordnad omstrukturering av det franska banksystemet f(cid:148)ruts(cid:132)tter att kreditinstitut, som (cid:132)r f(cid:148)retag som alla andra och d(cid:132)rmed inte b(cid:148)r vara skyddade fr(cid:134)n marknadens sanktioner, kan f(cid:148)rsvin- na (30)”. Att bankinstitut f(cid:148)rsvinner b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte ses som ett tecken i sig p(cid:134) att de befintliga kontrollmekanismerna (cid:132)r otillr(cid:132)ckliga utan som ett uttryck f(cid:148)r att marknadskraf- terna verkar och att bankerna inte (cid:132)r mer skyddade (cid:132)n an- dra. Utifr(cid:134)n detta konstaterar kommissionen att man inte kan st(cid:132)lla m(cid:134)len f(cid:148)r konkurrenspolitiken mot m(cid:134)len f(cid:148)r f(cid:148)rsiktighetspolitiken i bankfr(cid:134)gor, eftersom syftet i b(cid:134)da fallen (cid:132)r gemensamt: att utveckla en konkurrenskraftig (28) I andra fall har de privata aktie(cid:132)gare som ingripit p(cid:134) uppma- ning av bank- och finansmyndigheterna s(cid:148)kt skydda sig fr(cid:134)n judiciella risker men inte agerat i syfte att f(cid:134) tillfredsst(cid:132)llande avkastning p(cid:134) det kapital de tillf(cid:148)rt. (29) M(cid:134)let Compagnie du BTP. (30) Bankkommissionen, (cid:134)rsber(cid:132)ttelse 1995, s. 13. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/63 och sund banksektor. Detta betyder att bankernas tillsyns- myndigheter m(cid:134)ste utforma en politik som g(cid:148)r det m(cid:148)j- ligt att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder mot f(cid:148)ljderna av att icke-konkur- renskraftiga banker f(cid:148)rsvinner fr(cid:134)n marknaden. CL:s avveckling som kommer att belasta statsbudgeten (cid:148)verstiger de kostnader som staten skulle st(cid:132)llts inf(cid:148)r om en annan l(cid:148)sning hade valts f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller likvida- tion av banken. I vilket fall som helst hade kostnaden va- rit mindre om staten hade ingripit innan krisen utl(cid:148)stes. N(cid:132)r de br(cid:134)dskande (cid:148)verg(cid:134)ngs(cid:134)tg(cid:132)rderna anm(cid:132)ldes i sep- tember 1996, h(cid:132)vdade f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r de franska myndig- heterna under sammantr(cid:132)dena med kommissionen att om banken blev insolvent fanns det en risk f(cid:148)r att en system- kris skulle kunna sprida sina verkningar till hela det fi- nansiella systemet och till ekonomin som helhet, beroen- de p(cid:134) vilka (cid:134)tg(cid:132)rder de franska myndigheterna i detta l(cid:132)ge skulle vidta mot f(cid:148)ljderna av ett likvidationsf(cid:148)rfarande. Kommissionen kunde vid denna tidpunkt inte utesluta att det under en kort period fanns risk f(cid:148)r att CL skulle bli insolvent och kan heller inte utesluta att det i ett s(cid:134)dant fall finns risk f(cid:148)r att en kris f(cid:148)r CL sprider sig till hela fi- nanssektorn. Kommissionen bestrider inte att en s(cid:134)dan risk kan finnas och har ocks(cid:134) beaktat den genom att god- k(cid:132)nna de br(cid:134)dskande (cid:134)tg(cid:132)rder som anm(cid:132)ldes till den vid det tillf(cid:132)llet i avvaktan p(cid:134) en ing(cid:134)ende granskning av hela (cid:132)rendet, d(cid:132)ribland (cid:132)ven av en ny omstruktureringsplan, vilket f(cid:148)reskrivs i kommissionens riktlinjer f(cid:148)r st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering. Kommissionen m(cid:134)ste dock p(cid:134)peka att staten inte st(cid:132)ndigt kan h(cid:132)nvisa till risken f(cid:148)r en s(cid:134)dan kris f(cid:148)r att undandra sig konsekvenserna av artikel 92 i f(cid:148)rdraget. Kommissionen anser, som den p(cid:134)pekade i sitt beslut 95/ 547/EG, att den exceptionella omfattningen av de f(cid:148)rlu- ster som uppkommit vid unds(cid:132)ttningen av CL till stor del f(cid:148)rklaras av avsaknaden av kontrollmedel (cid:148)ver f(cid:148)retaget f(cid:148)r staten som aktie(cid:132)gare och av f(cid:148)rseningen innan de f(cid:148)r- sta viktiga omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rderna vidtogs. Dessa kost- nader (cid:132)r ett resultat av ett beteende som ingen ansvarig aktie(cid:132)gare hade kunnat visa och visar p(cid:134) en allvarlig brist p(cid:134) f(cid:148)retagsledning, som har lett till ett flertal misslyckan- den som pr(cid:132)glas av den tidigare bankledningens oansvari- ga beslutsfattande, bristen p(cid:134) (cid:148)ppenhet om f(cid:148)retagets f(cid:148)r- valtning och r(cid:132)kenskaper samt av en rad beslut utan beak- tande av riskutvecklingen som normalt st(cid:134)r i centrum f(cid:148)r beslutsfattandet i en bank. Bristerna i bankens intern- och externkontroll, i f(cid:148)rening med bankens uppskruvade ex- pansionsstrategi i slutet av 80- och b(cid:148)rjan av 90-talet, (cid:132)r f(cid:148)rklaringen till att den finansiella katastrofen fick en s(cid:134)- dan omfattning i CL. Kommissionen vill framh(cid:134)lla att denna brist p(cid:134) f(cid:148)retagsledning ytterligare har f(cid:148)rv(cid:132)rrats p(cid:134) grund av den oklara gr(cid:132)nsdragningen mellan statens roller som aktie(cid:132)gare, f(cid:148)retagare, v(cid:132)lf(cid:132)rdsgivare och lagstiftare, en oklarhet som har lett till att staten som aktie(cid:132)gare har l(cid:134)tit en situation, vars allvar saknade tidigare motstycke, f(cid:148)rv(cid:132)rras ytterligare i strid med sina (cid:132)garintressen i bo- laget. Kommissionen f(cid:132)ster s(cid:132)rskild uppm(cid:132)rksamhet vid exem- plen p(cid:134) de franska domstolarnas praxis i tidigare fall, d(cid:132)r statens ansvar f(cid:148)r skuldsidan vid likvidation utstr(cid:132)cks ut(cid:148)- ver dess tillskott av kapital till f(cid:148)retaget. Kommissionen och EG-domstolen har i j(cid:132)mf(cid:148)rbara tidigare fall (31) redan avvisat argumentet att statens ansvar som aktie(cid:132)gare f(cid:148)r skuldsidan vid en likvidation skall str(cid:132)cka sig ut(cid:148)ver dess andel av bolagskapitalet med motiveringen att detta utvid- gade ansvar leder till att statens roll sm(cid:132)lter samman till ett konglomerat mellan dess roller som aktie(cid:132)gare och v(cid:132)lf(cid:132)rdsgivare. De franska domstolarnas praxis reducerar inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt karakt(cid:132)ren av st(cid:148)d hos en s(cid:134)dan opera- tion: staten som aktie(cid:132)gare borde, i k(cid:132)nnedom om den praxis som utvecklats betr(cid:132)ffande lagen (1985) om sane- ring och likvidation av f(cid:148)retag (32), l(cid:134)ngt innan de nu gran- skade (cid:134)tg(cid:132)rderna vidtogs ha beslutat om en f(cid:148)rst(cid:132)rkt risk- kontroll under bankens expansionsskede och d(cid:132)refter om omstrukturering eller likvidation av banken n(cid:132)r krisen var ett faktum. Staten har d(cid:132)rf(cid:148)r inte handlat som en ansvarig aktie(cid:132)gare eller investerare i en marknadsekonomi enligt den till(cid:132)mpliga princip som tidigare h(cid:132)nvisats till. Obero- ende av detta finner kommissionen dessutom att de franska myndigheterna inte har l(cid:132)mnat den bevisning som kr(cid:132)vs i 1985 (cid:134)rs lag f(cid:148)r att staten som aktie(cid:132)gare var j(cid:132)mst(cid:132)llbar med en ledare, r(cid:132)ttsligt och de facto, f(cid:148)r f(cid:148)re- taget. I ett s(cid:134)dant fall omfattas en f(cid:148)retagsledare med den- na st(cid:132)llning av ett ansvar f(cid:148)r skuldsidan vid f(cid:148)retagets likvidation, om fel beg(cid:134)tts i f(cid:148)rvaltningen, som str(cid:132)cker sig upp till och med de finansiella konsekvenserna av de beg(cid:134)ngna felen. Kommissionen vill slutligen p(cid:134)peka att, (cid:132)ven om en s(cid:134)dan bevisning skulle kunna uppr(cid:132)ttas, g(cid:148)r dessa best(cid:132)mmelser det inte m(cid:148)jligt f(cid:148)r franska staten att undandra sig till(cid:132)mpningen av artikel 92 i f(cid:148)rdraget utan att detta strider mot r(cid:132)ttsprincipen att ingen kan bygga sin argumentation p(cid:134) sina egna fel. Detta inneb(cid:132)r att (cid:132)ven om en likvidation av CL skulle ha medf(cid:148)rt direkta eller indirekta kostnader som betydligt hade (cid:148)verstigit kostnaderna f(cid:148)r de (cid:134)tg(cid:132)rder de franska myndigheterna har vidtagit, kan inte den uppkomna fr(cid:134)n situationen, staten som aktie(cid:132)gare, att (cid:134)tg(cid:132)rderna i fr(cid:134)ga inte utg(cid:148)r st(cid:148)d. Slutsatsen av vad som redovisats (cid:132)r att karakt(cid:132)ren av st(cid:148)d hos (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r und- som kan tillskrivas underl(cid:134)tenheter att h(cid:132)vda (cid:134)beropas f(cid:148)r Kommissionen har, som den p(cid:134)pekade i sitt beslut 95/ 547/EG, inte tillg(cid:134)ng till de kvantitativa uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla de ackumulerade kostnaderna f(cid:148)r 1994 (cid:134)rs kapitaltillskott, och de f(cid:148)rutsebara kostnader f(cid:148)r (31) Se bl. a. kommissionens beslut 94/1073/EG (Bull), EGT L 386, 31. 12. 94, s. 5, och domstolens dom i de f(cid:148)renade m(cid:134)len C 278/92, C 279/92 och C 280/92, HYTASA, 14. 9. 1994, REG 1994, s. I-4103, punkt 22 i domsk(cid:132)len. (32) Loi du 25 janvier 1985 relative au redressement et (cid:133) la li- quidation judiciaires des entreprises, artiklarna 179-180, J. O. R. F, 26. 1. 1985. L 221/64 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 s(cid:132)ttning och omstrukturering av banken inte kan bestridas med h(cid:132)nvisning till den betydligt h(cid:148)gre kostnad som en likvidation av banken hade medf(cid:148)rt, om den hade blivit aktuell, och (cid:132)ven om den hade skett i en situation som hade pr(cid:132)glats av finansiell kris och kris f(cid:148)r banksystemet som helhet. sin utlandsverksamhet via sitt kontorsn(cid:132)t utanf(cid:148)r Frankri- ke, komma att ge snedvridande effekter p(cid:134) handelsutbytet inom gemenskapen. St(cid:148)den i fr(cid:134)ga skulle bl. a. kunna g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r CL att omstrukturera ett antal av dess utl(cid:132)ndska verksamheter som (cid:132)r utsatta f(cid:148)r konkurrens fr(cid:134)n andra finansiella institut inom gemenskapen. 9. SNEDVRIDNING AV HANDELN MELLAN MED- LEMSSTATERNA Liberaliseringen av de finansiella tj(cid:132)nsterna och integre- ringen av finansmarknaderna f(cid:134)r till f(cid:148)ljd att handelsutby- tet inom gemenskapen blir allt k(cid:132)nsligare f(cid:148)r snedvrid- ningar av konkurrensen. Denna tendens kommer att bli (cid:132)nnu tydligare inom den ekonomiska och monet(cid:132)ra unio- nen (33). I och med inf(cid:148)randet av en gemensam valuta inom gemenskapen att kunna kommer handelsutbytet utvecklas utan valutarisker och v(cid:132)xlingskostnader. (cid:142)ven om de finansiella instituten i princip kan ut(cid:148)va sin verk- samhet utan gr(cid:132)nshinder, kommer de att st(cid:148)ta p(cid:134) hinder f(cid:148)r sin utlandsexpansion. Dessa hinder har ofta samband med skyddet av de nationella instituten mot verkningarna av konkurrensen, ett skydd som g(cid:148)r marknadsintr(cid:132)det mindre f(cid:148)rdelaktigt f(cid:148)r de utl(cid:132)ndska konkurrenterna. St(cid:148)d som syftar till att garantera fortlevnaden f(cid:148)r finansiella in- stitut trots deras l(cid:132)gre l(cid:148)nsamhet och f(cid:148)rm(cid:134)ga att st(cid:134) emot konkurrensen, som de st(cid:148)d som beviljats CL, riskerar d(cid:132)r- f(cid:148)r att snedvrida konkurrensen p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134), efter- som de f(cid:148)rsv(cid:134)rar intr(cid:132)det p(cid:134) de nationella marknaderna f(cid:148)r utl(cid:132)ndska finansiella institut. Utan st(cid:148)den i fr(cid:134)ga skulle CL ha m(cid:134)st likvideras eller s(cid:132)ljas, som en eller flera enheter, till ett eller flera mer so- lida institut, eventuellt inom ramen f(cid:148)r ett judiciellt f(cid:148)rfa- rande. I en s(cid:134)dan situation skulle institutet eller dess verk- samhet kunna komma att k(cid:148)pas upp av en utl(cid:132)ndsk kon- kurrent som vill etablera sig eller (cid:148)ka sin kommersiella n(cid:132)rvaro i Frankrike. Genom ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande skulle det bli l(cid:132)ttare att sprida CL:s tillg(cid:134)ngar och marknadsan- delar p(cid:134) ett stort antal potentiella k(cid:148)pare. Man skall l(cid:132)gga m(cid:132)rke till att den plan som de franska myndigheterna la- de fram i juli 1997 inte inneh(cid:134)ller n(cid:134)gon m(cid:148)jlighet till enskild (cid:148)verl(cid:134)telse av enstaka franska och utl(cid:132)ndska dot- terbolag till CL utan endast en b(cid:148)rsintroduktion av CL som helhet. Dessutom kan ett st(cid:148)d till ett institut med internationell verksamhet som CL, som tillhandah(cid:134)ller ett diversifierat urval finansiella produkter till f(cid:148)retag som konkurrerar p(cid:134) de internationella marknaderna och som erbjuder finansi- ella tj(cid:132)nster till privatpersoner i konkurrens med andra europeiska finansiella institut, samtidigt som det utvidgar (33) Se (cid:132)ven avsnitt 10. 2. Det skall p(cid:134)pekas att CL:s internationella verksamhet un- der 1997 svarade f(cid:148)r 810 miljarder franc av bankens sam- lade tillg(cid:134)ngar, eller 54 % av totalv(cid:132)rdet. Den europeiska verksamhetens andel av bankens samlade tillg(cid:134)ngar var 32 % i slutet av 1997, vilket motsvarar cirka 474 miljarder franska franc. Det nu granskade offentliga ingripandet m(cid:134)ste f(cid:148)ljaktligen anses omfattas av artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget, eftersom det utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d som snedvrider konkurrensen i en utstr(cid:132)ckning som kan p(cid:134)verka handeln mellan medlems- staterna. 10. UNDERS(cid:153)KNING AV F(cid:153)RENLIGHETEN MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN HOS ST(cid:153)- DEN TILL CR(cid:144)DIT LYONNAIS 10. 1 R(cid:132)ttslig ram, kriterier och metod f(cid:148)r gransk- ningen av f(cid:148)renligheten med den gemensam- ma marknaden hos st(cid:148)den till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Cr(cid:130)- dit Lyonnais Efter att ha fastst(cid:132)llt karakt(cid:132)ren av statligt st(cid:148)d hos de granskade (cid:134)tg(cid:132)rderna enligt artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget m(cid:134)ste kommissionen unders(cid:148)ka om dessa (cid:134)tg(cid:132)rder kan betraktas som f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 2–3 i f(cid:148)rdraget. I det aktuella fallet m(cid:134)ste man f(cid:148)rst konstatera att det inte r(cid:148)r sig om n(cid:134)got st(cid:148)d av social karakt(cid:132)r som ges till en- skilda konsumenter eller om st(cid:148)d som kan (och beviljas f(cid:148)r att) underl(cid:132)tta utvecklingen i vissa franska regioner. Det r(cid:148)r sig inte heller om st(cid:148)d som syftar till att avhj(cid:132)lpa en allvarlig st(cid:148)rning i ekonomin, eftersom st(cid:148)det (cid:132)r avsett att avhj(cid:132)lpa sv(cid:134)righeterna f(cid:148)r en enda mottagare, CL, och inte akuta sv(cid:134)righeter f(cid:148)r alla operat(cid:148)rer inom sektorn. F(cid:148)ljaktligen kan st(cid:148)det inte anses vara av gemensamt eu- ropeiskt intresse. Endast undantaget i punkt c i artikel 92. 3 kan tas i betraktande. Enligt denna punkt kan kom- missionen godk(cid:132)nna ”st(cid:148)d f(cid:148)r att underl(cid:132)tta utveckling av vissa n(cid:132)ringsverksamheter [. ] n(cid:132)r det inte p(cid:134)verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. I sin bed(cid:148)mning av st(cid:148)- dets f(cid:148)renlighet med det gemensamma intresset beaktar kommissionen omfattningen av snedvridningarna av kon- kurrensen, de motprestationer som planeras f(cid:148)r att be- gr(cid:132)nsa dessa snedvridningar, fr(cid:134)gan huruvida st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder- na begr(cid:132)nsats till ett n(cid:148)dv(cid:132)ndigt minimum och det st(cid:148)d- mottagande f(cid:148)retagets ekonomiska b(cid:132)rkraft. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/65 Kommissionen har formellt angivit villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mp- ningen av detta undantag i riktlinjerna f(cid:148)r omstrukture- ringsst(cid:148)d (34). Enligt dessa riktlinjer medf(cid:148)r omstrukture- ringsst(cid:148)d s(cid:132)rskilda problem i konkurrensh(cid:132)nseende, efter- som de kan leda till att en osk(cid:132)lig del av kostnaderna f(cid:148)r en strukturanpassning och de sociala och n(cid:132)ringslivsm(cid:132)s- siga problem som f(cid:148)ljer av den (cid:148)verf(cid:148)rs till andra produ- center som inte f(cid:134)tt tillg(cid:134)ng till n(cid:134)got st(cid:148)d samt till andra medlemsstater. Kommissionen anser att omstrukture- ringsst(cid:148)d kan bidra till utveckling av n(cid:132)ringsverksamheter utan att p(cid:134)verka handelsutbytet i en omfattning som stri- der mot det gemensamma intresset om f(cid:148)ljande villkor (cid:132)r uppfyllda: 1) Det finns en omstruktureringsplan som bygger p(cid:134) rea- listiska hypoteser och som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att inom rimlig tid (cid:134)terst(cid:132)lla den minsta l(cid:148)nsamhet som kr(cid:132)vs p(cid:134) de investerade medlen och d(cid:132)rigenom (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)- retagets b(cid:132)rkraft p(cid:134) l(cid:134)ng sikt. 2) Det har l(cid:132)mnats tillr(cid:132)ckliga motprestationer f(cid:148)r att kompensera st(cid:148)dets snedvridande verkningar p(cid:134) kon- kurrensen, s(cid:134) att st(cid:148)det kan anses inte strida mot det gemensamma intresset. 3) St(cid:148)det st(cid:134)r i proportion till de efterstr(cid:132)vade m(cid:134)len och (cid:132)r strikt begr(cid:132)nsat till det minimum som kr(cid:132)vs f(cid:148)r om- struktureringen, s(cid:134) att f(cid:148)retaget sj(cid:132)lvt st(cid:134)r f(cid:148)r st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga del av insatserna f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten. 4) Omstruktureringsplanen skall genomf(cid:148)ras i sin helhet, liksom (cid:132)ven varje annan f(cid:148)rpliktelse som f(cid:148)reskrivs i kommissionens slutliga beslut. 5) Ett system f(cid:148)r kontroll av det f(cid:148)reg(cid:134)ende villkoret skall uppr(cid:132)ttas. Om riktlinjerna f(cid:148)r omstruktureringsst(cid:148)d till(cid:132)mpas, skall s(cid:134)dant st(cid:148)d normalt endast beh(cid:148)va ges en g(cid:134)ng. Med h(cid:132)n- syn till att de nu granskade st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna i dubbel me- ning (cid:132)r ett till(cid:132)gg till de st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes under 1995 och 1996 samt till deras omfattning och snedvridande ef- fekt m(cid:134)ste granskningen av om de nu redovisade villkoren (cid:132)r uppfyllda vara s(cid:132)rskilt rigor(cid:148)s och ing(cid:134)ende. 10. 2 Konkurrenssituationen f(cid:148)r CL:s verksamhet och st(cid:148)dens snedvridande verkningar Banksektorn i Europa, och s(cid:132)rskilt i Frankrike, g(cid:134)r igenom en anpassningsperiod, som pr(cid:132)glas av h(cid:134)rd kon- kurrens, som en f(cid:148)ljd av liberaliseringen av kapitalmark- naderna, den h(cid:148)ga takten i den tekniska utvecklingen och det slutliga inf(cid:148)randet av den gemensamma valutan. Det definitiva (cid:148)ppnandet av marknaderna och f(cid:148)rlusten av in- t(cid:132)kterna p(cid:134) v(cid:132)xling mellan valutorna inom Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen kommer att (cid:148)ka konkurrenstrycket (34) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. inom gemenskapen. Denna situation kan p(cid:134)skynda en in- tegrering av utbudet i form av samg(cid:134)enden mellan bank- f(cid:148)retag, eller finansf(cid:148)retag i vidare mening, s(cid:132)rskilt p(cid:134) grund av den komplementaritet som finns mellan bank och f(cid:148)rs(cid:132)kring (under de senaste (cid:134)ren har bankernas di- stributionsn(cid:132)t blivit en av de fr(cid:132)msta leverant(cid:148)rerna av f(cid:148)rs(cid:132)kringsprodukter). N(cid:132)r en s(cid:134)dan integrering av utbu- det intr(cid:132)ffar, kommer det ofr(cid:134)nkomligen att framkalla yt- terligare omstruktureringar f(cid:148)r att de nya koncerner som bildas fullt ut skall kunna dra f(cid:148)rdel av de skapade sa- mordningsvinsterna och undanr(cid:148)ja den dubblering av verksamhet och (cid:148)vertalighet som f(cid:148)ljer av samg(cid:134)enden. Cr(cid:130)dit Lyonnais ut(cid:148)var s(cid:134)ledes sin finansiella verksamhet i ett ytterst konkurrensutsatt sammanhang. B(cid:134)de lokal och storskalig bankverksamhet och finansmarknadsverksam- het uts(cid:132)tts f(cid:148)r ett starkt konkurrenstryck. Inom aff(cid:132)rs- banksverksamheten i Europa har konkurrensen lett till f(cid:148)rmedling. Dessa minskade marginaler finansiell marginaler har minskat regelbundet i ett decennium. Bankerna f(cid:148)rs(cid:148)ker motverka denna f(cid:148)rlust av merv(cid:132)rde med hj(cid:132)lp av prestationer som ger kommissionsint(cid:132)kter, och dessas del av resultatet av bankr(cid:148)relse (cid:148)kar inom ett genomsnitt av franska finansiella institut. f(cid:148)r Som tidigare redovisats (cid:132)r de statliga st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL en f(cid:148)ljd av flera faktorer: en alltf(cid:148)r stor och okontrollerad exponering p(cid:134) fastighetsmarknaden, en of(cid:148)rsiktig expansion p(cid:134) utlandsmarknaderna, men ocks(cid:134) ett ineffektivt kontrollsystem fr(cid:134)n den ende aktie(cid:132)garens sida, som inte i tid kunde stoppa ledningens riskfyllda handlande. CL:s (cid:148)vergripande f(cid:148)retagsledningssystem har med andra ord visat sig vara otillr(cid:132)ckligt. Med h(cid:132)nsyn till CL:s sena reaktion p(cid:134) de (cid:132)ndrade kon- junkturerna och p(cid:134) de sv(cid:134)righeter som uppdagades f(cid:148)r banken (fastighetsmarknaden har k(cid:132)nt av en kontinuerlig nedg(cid:134)ng av hyror priser sedan 1990) samt till l(cid:134)ngsamhe- ten i saneringsprocessen (cid:132)r det uppenbart att de st(cid:148)d som nu uppg(cid:134)r till betydande belopp ocks(cid:134) (cid:132)r en f(cid:148)ljd av det f(cid:148)rtroende som CL:s ledning har haft f(cid:148)r staten som aktie- (cid:132)gare, som i vilket fall som helst skulle ha varit tvungen att reglera misstagen i det f(cid:148)rflutna, vilket framg(cid:134)r tydligt av de argument som de franska myndigheterna har l(cid:132)m- nat d(cid:134) det g(cid:132)ller kostnaderna f(cid:148)r alternativa l(cid:148)sningar. CL var sj(cid:132)lvfallet inte den enda koncern som kastade sig in i en ytterst spekulativ politik, men det var endast de offent- liga f(cid:148)retagen som kunde r(cid:132)kna med statligt st(cid:148)d, medan de privata instituten tvingades av marknaderna att om- strukturera sig eller underkasta sig ett judiciellt f(cid:148)rfarande f(cid:148)r att i villkoren f(cid:148)r de offentliga och privata bankinstituten, vil- ket utg(cid:148)r en allvarlig st(cid:148)rning av de normala marknads- villkoren. I det aktuella fallet har man anledning anta att CL inte skulle ha kastat sig in i den riskfyllda politik man f(cid:148)rde, om man inte hade haft statens, underf(cid:148)rst(cid:134)dda eller uttryckliga, totala st(cid:148)d, eller att man i alla fall skulle ha inlett saneringen tidigare och med st(cid:148)rre beslutsamhet. reglera aff(cid:132)rerna. Detta skapar oj(cid:132)mlikhet L 221/66 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Ett s(cid:134)dant offentligt st(cid:148)d, som i grunden (cid:132)r ett slags ”(cid:148)ver- levnadsf(cid:148)rs(cid:132)kring” f(cid:148)r institut som r(cid:134)kar i sv(cid:134)righeter, ska- par ocks(cid:134), som framh(cid:134)lls i franska senatens informations- rapport nr 52 (35), ett skydd f(cid:148)r dessas fordrings(cid:132)gare. Ge- nom detta skydd f(cid:148)rlorar dock fordrings(cid:132)garna sitt incita- ment f(cid:148)r att kontrollera sina g(cid:132)lden(cid:132)rers handlande. Insti- tuten ber(cid:148)rs inte l(cid:132)ngre av marknadernas kontroll och sanktioner. Ett s(cid:134)dant skydd (cid:132)r inte endast otillb(cid:148)rligt och osk(cid:132)ligt utan har ocks(cid:134) verkningen att ”uppmuntra till osund ekonomisk f(cid:148)rvaltning av kreditinstitut”, som Euro- paparlamentet och Europeiska unionens r(cid:134)d h(cid:132)vdar i di- rektiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system f(cid:148)r ga- ranti av ins(cid:132)ttningar (36). Aktie(cid:132)garens st(cid:148)d, som i sin tur skapade st(cid:148)d fr(cid:134)n marknaderna, fick till f(cid:148)ljd att de n(cid:148)d- v(cid:132)ndiga korrigeringarrna f(cid:148)rsenades och att det slutliga beloppet f(cid:148)r det statliga st(cid:148)det (cid:148)kade. Kommissionen st(cid:132)l- ler sig d(cid:132)rf(cid:148)r, och helt i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med r(cid:134)dets och Europaparlamentets uttalanden, helt bakom det argument som etablerats i den akademiska v(cid:132)rlden och genom bankkriser i flera l(cid:132)nder, n(cid:132)mligen att detta problem med snedvridande effekter och moralisk risk (”moral hazard”) (cid:132)r en stor del av f(cid:148)rklaringen av krisen i CL. Det skall ocks(cid:134) understrykas att st(cid:148)dens snedvridande ef- fekter p(cid:134) konkurrensen inte bara g(cid:132)ller den tidigare f(cid:148)rda politiken i CL och i andra offentlig(cid:132)gda banker som f(cid:134)tt st(cid:148)d utan att s(cid:134)dana st(cid:148)d ocks(cid:134) kan f(cid:148)ranleda inteckningar i framtiden. Som de brittiska myndigheterna framh(cid:148)ll i de synpunkter de l(cid:132)mnade under detta f(cid:148)rfarande, kan upprepade st(cid:148)d skapa f(cid:148)rv(cid:132)ntningar om framtida st(cid:148)d hos bankens ledning, vilket kan ge upphov till nya snedvri- dande effekter p(cid:134) konkurrensen. Dessutom f(cid:134)r statligt st(cid:148)d till de svagaste instituten ett olyckligt inflytande och bidrar till att s(cid:132)nka marginalerna inom sektorn. Statligt st(cid:148)d utg(cid:148)r, s(cid:132)rskilt n(cid:132)r det (cid:132)r av repetitiv karakt(cid:132)r, som i CL:s fall, en ineffektivitetsbonus och strider mot spelreg- lerna p(cid:134) marknaden. Det (cid:132)r av detta sk(cid:132)l som det i riktlin- jerna f(cid:148)r st(cid:148)d f(cid:148)r unds(cid:132)ttning och omstrukturering h(cid:132)vdas att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna normalt endast b(cid:148)r vara n(cid:148)dv(cid:132)ndiga vid ett tillf(cid:132)lle. En s(cid:134)dan situation, som yttrar sig i ett n(cid:132)stan systematiskt st(cid:148)d fr(cid:134)n staten till offentliga inr(cid:132)ttningar som hamnat i sv(cid:134)righeter (CL, GAN-CIC, Cr(cid:130)dit Foncier de France, Marseillaise de Cr(cid:130)dit, Comptoir des Entrepreneurs), och den repetitiva karakt(cid:132)ren hos de flesta av dessa unds(cid:132)tt- ningsaktioner resulterar i f(cid:148)rsv(cid:134)rade konkurrensvillkor f(cid:148)r franska banker och banker fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder i Europa in- om Frankrikes gr(cid:132)nser. Den f(cid:148)rv(cid:132)rrar sv(cid:134)righeterna f(cid:148)r he- la finanssektorn och motverkar s(cid:132)rskilt de privat(cid:132)gda ban- kernas l(cid:148)nsamhet, vilket inneb(cid:132)r en allvarlig snedvridning av konkurrensen, och detta ocks(cid:134) f(cid:148)r banker fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder som (cid:132)r verksamma i Frankrike eller som m(cid:148)ter hinder n(cid:132)r de s(cid:148)ker bygga upp verksamhet d(cid:132)r. Som framh(cid:134)lls i en rapport fr(cid:134)n det franska plankommissariatet (Commissariat G(cid:130)n(cid:130)ral au Plan) (37), (cid:132)r bristen p(cid:134) propor- tion mellan villkoren f(cid:148)r intr(cid:132)de och uttr(cid:132)de inom bank- sektorn, som (cid:132)r en f(cid:148)ljd av denna situation, av en s(cid:134)dan natur att den kan skapa en artificiell (cid:148)veretablering inom den franska banksektorn. I st(cid:132)llet borde normalt det fria fritt uttr(cid:132)de. intr(cid:132)det Denna inkongruens (cid:132)r en av de viktigaste orsakerna, kan- ske den allra viktigaste, sv(cid:134)righeterna inom den till franska banksektorn (38). I den tidigare citerade rapporten fr(cid:134)n senatens finanskommission h(cid:132)vdas att ”regeringarna, genom att systematiskt avvisa alternativen likvidation eller f(cid:148)rs(cid:132)ljning, endast har f(cid:148)rdyrat dessa [= sina egna] alter- nativ, n(cid:132)r v(cid:132)l den bristande effektiviteten i (cid:148)veretable- ringen har visat sig. Cr(cid:130)dit Lyonnais (cid:132)r olyckligtvis en il- lustration av denna sanning: kostnaderna f(cid:148)r att skjuta upp till morgondagen (cid:132)r stora” (39). i andra (cid:132)ndan motsvaras av ett Tabell 16 St(cid:148)d till franska offentlig(cid:132)gda bankkoncerner Mottagare Anal st(cid:148)dprogram sedan 1992 Totalt, ej diskonterat, st(cid:148)d (1992–1998) (i miljarder FRF) Cr(cid:130)dit Lyonnais Soci(cid:130)t(cid:130) Marseillaise de Cr(cid:130)dit (1) Comptoir des entrepreneurs GAN-CIC Cr(cid:130)dit Foncier de France (2) Summa 4 4 4 2 1 102 (minimum) 2,1 15,2 23,76 25 168 (1) Ett nytt kapitaltillskott, vars belopp inte (cid:132)r best(cid:132)mt, planeras under 1998. (2) 25 miljarder franc motsvarar beloppet i den budgetpost som beviljats av staten. Andra, ej kvantifierbara, inslag planeras (obegr(cid:132)nsad statlig garanti och (cid:134)tagande fr(cid:134)n statens sida att vidta alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att CFF skall kunna forts(cid:132)t- ta sin verksamhet efter 31. 7. 1996). (35) Se franska senatens rapport : Banques: votre sant(cid:130) nous int(cid:130)- resse. Rapport d’information fait par M. Alain Lambert (S(cid:130)- nateur, Rapporteur g(cid:130)n(cid:130)ral) au nom de la commission des fi- nances, du contr(cid:147)le budg(cid:130)taire et des comptes (cid:130)conomiques de la Nation sur la situation et les perspectives du syst(cid:138)me ban- caire fran(cid:135)ais, nr 52, 1996–1997. (36) EGT L 135, 31. 5. 1994, s. 5. (37) ”Le syst(cid:138)me bancaire fran(cid:135)ais, Octobre 1996”, bidrag fr(cid:134)n Commissariat G(cid:130)n(cid:130)ral au Plan till senatens finanskommis- sions finansgrupp, rapport nr 52 fr(cid:134)n senatens finanskommis- sion (se s(cid:132)rskilt s. 86). (38) Se s. 56 i den tidigare citerade rapporten (”Lambertrappor- ten”). (39) Se s. 60 i den tidigare citerade Lambertrapporten. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/67 Varje h(cid:134)llbar l(cid:148)sning f(cid:148)r CL och det offentlig(cid:132)gda banksy- stemet i Frankrike m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r inneh(cid:134)lla en reform av det (cid:148)vergripande systemet f(cid:148)r kontroll av verksamheten (”corporate governance”) inom koncernen och ett svar p(cid:134) problemet med den moraliska risk som framkallas av att staten i sista hand alltid ger sitt st(cid:148)d. I det aktuella fallet finner kommissionen att de (cid:134)taganden den franska rege- ringen gjort om privatisering och drastisk nedsk(cid:132)rning av koncernen kommer att ge en varaktig l(cid:148)sning p(cid:134) de bri- ster i f(cid:148)retagsledningen som tidigare konstaterats. Det b(cid:148)r i detta sammanhang p(cid:134)pekas att den tolkning av artikel 52 i den franska banklagen fr(cid:134)n 1984 som de franska myndigheterna f(cid:148)rt fram i ett flertal fall (och som citerats tidigare, se avsnitt 9 ovan) inf(cid:148)r ytterligare ett snedvridande inslag i de konkurrensvillkor som g(cid:132)ller in- om den franska banksektorn. Enligt de franska myndighe- terna skulle aktie(cid:132)garna vara f(cid:148)rpliktade att ge sitt st(cid:148)d till ett institut i sv(cid:134)righeter, om finansmyndigheterna uppma- nar dem till detta. Det skall h(cid:132)rvid framh(cid:134)llas att detta medf(cid:148)r oj(cid:132)mlika f(cid:148)rh(cid:134)llanden mellan privat och offentligt (cid:132)gda banker, eftersom de senares aktie(cid:132)gare f(cid:148)rfogar (cid:148)ver obegr(cid:132)nsade resurser, samt att en s(cid:134)dan tolkning framkal- lar irrationella ekonomiska beteenden vid resurstilldelnin- gen och snedvrider marknadens normala funktion och de r(cid:134)dande konkurrensvillkoren inom den franska banksek- torn. Denna tvingande tolkning av lagen, som nyligen av- visades i ett utslag fr(cid:134)n appellationsdomstolen i Paris, har s(cid:132)kerligen varit en varaktig bidragande faktor till att led- ningarna i de franska offentlig(cid:132)gda bankf(cid:148)retagen handlat of(cid:148)rsiktigt, f(cid:148)rlitande sig p(cid:134) det n(cid:132)stan systematiska st(cid:148)det fr(cid:134)n sin aktie(cid:132)gare. Genom att framkalla s(cid:134)dana f(cid:148)rv(cid:132)nt- ningar har denna lagtolkning f(cid:148)rv(cid:132)rrat de redan befintliga snedvridningarna av konkurrensen. Att de franska myn- flertal (cid:132)renden som g(cid:132)ller digheterna fortfarande i ett som de bankkriser (cid:134)beropar den tvingande karakt(cid:132)r tillm(cid:132)ter artikel 52 visar att staten som aktie(cid:132)gare (cid:132)nnu in- te l(cid:132)rt sig l(cid:132)xorna av de upprepade kriserna i de franska offentlig(cid:132)gda bankinstituten och (cid:132)r beredd att upprepa vissa misstag fr(cid:134)n det f(cid:148)rflutna. ver inte endast att de ansvariga myndigheterna klart de- klarerar offentligt att kreditinstitut normalt skall kunna omfattas av sanktioner fr(cid:134)n marknaden, och att banker in- te (cid:132)r mer skyddade fr(cid:134)n likvidation (cid:132)n andra f(cid:148)retag (som den franska bankkommissionen p(cid:134)pekar i sin tidigare ci- terade rapport fr(cid:134)n 1995). Det kr(cid:132)vs ocks(cid:134) att staten som aktie(cid:132)gare handlar i enlighet d(cid:132)rmed i sin behandling av bankkriser och inte inf(cid:148)r n(cid:134)gon diskriminering mellan privat(cid:132)gda och offentlig(cid:132)gda banker. En s(cid:134)dan politik m(cid:134)- ste (cid:134)tf(cid:148)ljas av skydds(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r sm(cid:134)spararna genom in- strument som fonder f(cid:148)r ins(cid:132)ttningsgaranti (40). Den kr(cid:132)ver ocks(cid:134) kompletterande strategier f(cid:148)r ett ordnat likvida- tionsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r banker p(cid:134) obest(cid:134)nd i syfte att begr(cid:132)nsa kriserna och f(cid:148)rhindra att de sprids till resten av finans- sektorn och till ekonomin som helhet. Kommissionen anser att medlemsstaterna har tillg(cid:134)ng till instrument, t. ex. tidsbegr(cid:132)nsade skuldgarantier, som kan styra s(cid:134)dana ord- nade likvidationsf(cid:148)rfaranden och i till(cid:132)mpliga fall g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att undvika att en systemkris utvecklas. Kommis- sionen har r(cid:134)dfr(cid:134)gat en grupp ”vise m(cid:132)n”, best(cid:134)ende av f. d. centralbankschefer fr(cid:134)n medlemsstaterna, som har medde- lat att den inst(cid:132)mmer i denna synpunkt. 10. 3 Unders(cid:148)kning av Cr(cid:130)dit Lyonnais ekonomiska b(cid:132)rkraft utifr(cid:134)n hypoteserna i den plan som (cid:148)verl(cid:132)mnades till kommissionen i juli 1997 Det skall erinras om att enligt den allm(cid:132)nna princip som fastsl(cid:134)s i riktlinjerna f(cid:148)r omstruktureringsst(cid:148)d b(cid:148)r ”st(cid:148)d endast godk(cid:132)nnas i de fall d(cid:134) godk(cid:132)nnandet ligger i ge- menskapens intresse”. Kommissionen har f(cid:148)rst, med st(cid:148)d av den r(cid:134)dgivande banken, utf(cid:148)rt en analys av den plan som de franska myndigheterna (cid:148)verl(cid:132)mnat med avseende p(cid:134) den inb(cid:148)rdes f(cid:148)renligheten mellan hypoteserna i den- na plan. En s(cid:134)dan granskning av planen utesluter inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt att den kan komma att beh(cid:148)va tillf(cid:148)ras (cid:132)ndrin- gar med h(cid:132)nsyn till gemenskapens politik i fr(cid:134)ga om stat- ligt st(cid:148)d. Kommissionen anser s(cid:134)ledes inte att dessa hypo- teser (cid:132)r oantastliga. I st(cid:132)llet f(cid:148)r att ge s(cid:134)dant st(cid:148)d n(cid:132)stan utan villkor, och framf(cid:148)r allt eftersom de franska myndigheterna sj(cid:132)lva f(cid:148)r fram argumentet om risken f(cid:148)r att en systemkris sprids till resten av finansv(cid:132)rlden, n(cid:132)r det g(cid:132)ller stora banker som CL (det s. k. ”too big to fail”-argumentet), borde de franska myndigheterna enligt kommissionens uppfattning i det gemensamma intresset till(cid:132)mpa en annan strategi f(cid:148)r l(cid:148)sningen av bankkriser, s(cid:134) att de snedvridande effekterna p(cid:134) konkurrensen minskas. Den politik kommissionen f(cid:148)- respr(cid:134)kar best(cid:134)r i att uppmuntra ett ansvarigt handlande i bankf(cid:148)retagens (offentliga och privata) ledning. Detta kr(cid:132)- Enligt de franska myndigheternas plan skulle CL med en ”fullst(cid:132)ndig neutralisering” av l(cid:134)net uppn(cid:134) kontinuerligt f(cid:148)rb(cid:132)ttrade resultat, fr(cid:134)n 0,2 miljarder franc (cid:134)r 1996 till 3,2 miljarder franc (cid:134)r 2000 (nettoresultat koncernens andel, efter utbetalning enligt l(cid:148)nsamhetsklausulen). Efter (cid:134)r 2000 skulle enligt kommissionens r(cid:134)dgivande bank den uppn(cid:134)dda h(cid:148)ga resultatniv(cid:134)n medf(cid:148)ra att resultaten stabi- liseras och endast visar l(cid:134)ngsammare tillv(cid:132)xt. (40) Enligt direktiv 94/14/EG om system f(cid:148)r garanti av ins(cid:132)ttnin- gar skall medlemsstaterna inr(cid:132)tta s(cid:134)dana instrument (EGT L 135, 31. 5. 1994, s. 5). L 221/68 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Tabell 17 Resultatutveckling f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais enligt planen fr(cid:134)n juli 1997 1996 1997 1998 1999 2000 (i miljarder franc) Finansiell effekt av ”neutraliseringen” Med ”neutralisering” Nettoresultat, koncernens andel (efter utl(cid:148)sande av l(cid:148)nsamhetsklausulen) 3,0 0,2 3,3 1,0 3,0 1,7 2,7 2,2 2,4 3,2 OBS! 1996 och 1997 enligt redovisade resultat. Uppgifterna f(cid:148)r (cid:134)ren 1998-2000 efter f(cid:148)rnyad diskontering (cid:148)verl(cid:132)mnades till de franska myndigheterna i mars 1998. En ny diskontering av dem har sedan gjorts i maj 1998 (jfr tab. 19). Efter de omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder som inletts betr(cid:132)ffande det franska bankn(cid:132)tet skulle den viktigaste inkomstk(cid:132)llan f(cid:148)r CL n(cid:132)r planen slutf(cid:148)rts vara bankn(cid:132)tet p(cid:134) det franska fastlandet, som skulle generera cirka 57 % av CL:s netto- resultat (41) fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2000. Kommissionens r(cid:134)dgivande banks arbete utmynnar, med CL:s uppsatta m(cid:134)l (progressiv b(cid:148)rsintroduktion fram till (cid:134)r 2000, strategin att vara helbank i Frankrike och f(cid:148)retags- bank i resten av v(cid:132)rlden) (cid:148)vertagna of(cid:148)r(cid:132)ndrade, i flera slutsatser. fr(cid:134)ga (f(cid:148)rutom i om konsumentkrediter Vad g(cid:132)ller Frankrike (DCAF) finner kommissionens r(cid:134)d- givande bank CL:s prognoser rimliga. Dessa bygger p(cid:134) en uttalad strategi att f(cid:148)rsvara de befintliga marknadsandelar- na och minska driftskostnaderna. Planen bygger p(cid:134) ett lyckligt genomf(cid:148)rande av programmen f(cid:148)r kostnads- minskning och f(cid:148)rb(cid:132)ttring av kvaliteten p(cid:134) tillg(cid:134)ngarna. Eftersom CL inte har ambitionen att (cid:134)terta marknadsan- delar i partnerskap med Cetelem) f(cid:148)refaller de uppst(cid:132)llda m(cid:134)len ligga inom r(cid:132)ckh(cid:134)ll f(cid:148)r banken. Kommissionens r(cid:134)dgivan- de bank har utf(cid:148)rt en k(cid:132)nslighetsanalys som visar att (cid:132)ven om CL skulle minska sina allm(cid:132)nna omkostnader och sin r(cid:148)relsekoefficient i betydligt l(cid:134)ngsammare takt (cid:132)n planerat inte (cid:132)ventyras. D(cid:132)remot skulle skulle dess l(cid:148)nsamhet tillv(cid:132)xten av det egna kapitalet ske betydligt l(cid:134)ngsammare och kapitalt(cid:132)ckningsgraden (”tier one”) skulle inte (cid:148)versti- ga 5 % f(cid:148)rr(cid:132)n fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2000. En 20-procentig (cid:148)k- ning av avs(cid:132)ttningarna i f(cid:148)rh(cid:134)llande till planen skulle inte p(cid:134)verka resultatet och skulds(cid:132)ttningsgraden i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning. Kommissionens r(cid:134)dgivande bank fann att eftersom hypoteserna i aff(cid:132)rsplanen i fr(cid:134)ga om aff(cid:132)rsvolym och resultat av bankr(cid:148)relsen var ganska f(cid:148)rsiktiga kr(cid:132)vdes inte n(cid:134)gon analys av k(cid:132)nsligheten f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)mrade resultat av bankr(cid:148)relsen. (41) DCAF med dotterbolag. Kommissionens r(cid:134)dgivande bank har unders(cid:148)kt CL:s an- dra verksamheter. Den framh(cid:134)ller att CL:s resultat i Euro- pa under den tid planen omfattar i stor utstr(cid:132)ckning (cid:132)r beroende av resultaten i BfG (som enligt planen inte skall (cid:148)verl(cid:134)tas f(cid:148)rr(cid:132)n omkring (cid:134)r 2000) som b(cid:148)r komma att sta- biliseras till f(cid:148)ljd av dess omstrukturering och (cid:132)ndrade strategiska m(cid:134)l. Eftersom planen inneh(cid:134)ller betydande (cid:148)verl(cid:134)telser inom Europa, kommer bankens resultat d(cid:132)r att p(cid:134)verkas av extraordin(cid:132)ra faktorer beroende p(cid:134) (cid:148)verl(cid:134)- telserna sker med vinst eller f(cid:148)rlust. Kommissionens r(cid:134)d- givande bank p(cid:134)pekar att n(cid:132)r CL har avvecklat sin privat- kundsverksamhet runt om i v(cid:132)rlden och slutf(cid:148)rt den p(cid:134)g(cid:134)- ende integreringen mellan marknads- och aff(cid:132)rsbanks- verksamheterna kan betydande samordningsvinster g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att f(cid:148)rb(cid:132)ttra den globala t(cid:132)ckningen f(cid:148)r ban- kens storkunder och f(cid:148)rs(cid:132)tta banken i en gynnsam posi- tion f(cid:148)r att uppn(cid:134) sina m(cid:134)l. S(cid:132)rskilt Cr(cid:130)dit Lyonnais Ame- ricas, en av de f(cid:134) banker i USA som har oktroj som han- delsbank och som aff(cid:132)rsbank, och Cr(cid:130)dit Lyonnais Securi- ties Asia, som (cid:132)r en mycket specialiserad m(cid:132)klarbank p(cid:134) marknaden, (cid:132)r tv(cid:134) starka inslag i koncernen. Dessa b(cid:134)da fasta st(cid:148)djepunkter talar f(cid:148)r att den bankens internationel- la strategi och finansiella prognoser (cid:132)r rimliga. Med st(cid:148)d av den r(cid:134)dgivande bankens arbete har kommis- sionen dragit slutsatsen att den aff(cid:132)rsplan som f(cid:148)relades den i juli 1997 som helhet (cid:132)r realistisk med h(cid:132)nsyn till de valda hypoteserna, bygger p(cid:134) rimliga tillv(cid:132)xtprognoser och inte inneh(cid:134)ller alltf(cid:148)r ambiti(cid:148)sa m(cid:134)l som kan leda CL till en aggressiv prispolitik. Denna strukturellt sammanh(cid:132)n- gande plan pekar mot tillfredsst(cid:132)llande l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134)er kring (cid:134)r 2000, vilket inneb(cid:132)r att CL f(cid:148)refaller b(cid:132)rkraftigt p(cid:134) l(cid:134)ng sikt utifr(cid:134)n de hypoteser f(cid:148)r st(cid:148)d och motpresta- tioner som de franska myndigheterna lade fram i juli 1997. CL:s resultat under 1997 f(cid:148)refaller i stort bekr(cid:132)fta denna analys. Man skall l(cid:132)gga m(cid:132)rke till att CL:s resultat av bankr(cid:148)relsen (cid:148)versteg 1996 (cid:134)rs, medan det i planen f(cid:148)ruts(cid:134)gs en betydande minskning av detta. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/69 Dessa slutsatser m(cid:134)ste v(cid:132)gas mot flera faktorer. CL:s resul- tat m(cid:134)ste granskas i relation till resultaten f(cid:148)r de institut som (cid:132)r mest j(cid:132)mf(cid:148)rbara med banken. Med h(cid:132)nsyn till CL:s olika aff(cid:132)rsomr(cid:134)den (cid:132)r en s(cid:134)dan j(cid:132)mf(cid:148)relse inte okomplicerad och den f(cid:148)ruts(cid:132)tter att ett betydande antal institut och marknader granskas utifr(cid:134)n ett flertal kriterier som g(cid:132)ller storlek, struktur, organisation, l(cid:148)nsamhet, di- stributionsn(cid:132)t, n(cid:132)rvaro p(cid:134) den nationella och den interna- tionella marknaden osv. Unders(cid:148)kningen har utf(cid:148)rts av kommissionens r(cid:134)dgivande bank och omfattar inte bara j(cid:132)mf(cid:148)relser med de franska banker som ligger n(cid:132)rmast CL, t. ex. Soci(cid:130)t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)rale och B. N. P. , utan tar (cid:132)ven h(cid:132)n- syn till den p(cid:134)g(cid:134)ende utvecklingen p(cid:134) de andra bank- marknaderna i Europa och i resten av v(cid:132)rlden. Att allm(cid:132)nna avsev(cid:132)rda kostnader. Det framg(cid:134)r av denna analys att de omstruktureringsinsat- ser som CL har inlett (cid:132)r betydande, men att de i detta skede fortfarande (cid:132)r oavslutade. CL har fortfarande stor personalt(cid:132)thet och en stor m(cid:132)ngd kontor, vilket yttrar sig i tillg(cid:134)ngar motsvarande 190 miljarder franc har (cid:148)verf(cid:148)rts till av- vecklingsstrukturen har f(cid:148)rb(cid:132)ttrat bruttoavkastningen p(cid:134) portf(cid:148)ljen (m(cid:132)tt som kvoterna mellan r(cid:132)ntemarginalerna p(cid:134) genomsnittet av tillg(cid:134)ngarna och r(cid:148)relseresultatet brut- to p(cid:134) genomsnittet av tillg(cid:134)ngarna), medan nettol(cid:148)nsam- hetskvoterna f(cid:148)r CL (avkastning p(cid:134) tillg(cid:134)ngar och egna medel) fortfarande (cid:132)r klart l(cid:132)gre (cid:132)n de j(cid:132)mf(cid:148)rbara konkur- renternas. Niv(cid:134)n p(cid:134) r(cid:148)relsekoefficienten (76 % under 1997) (cid:132)r fortfarande f(cid:148)r h(cid:148)g j(cid:132)mf(cid:148)rt med CL:s konkurren- ters i Frankrike (med en kvot p(cid:134) cirka 70 %) och i utlan- det (cirka 60 %). Inf(cid:148)r den sista etappen av ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen kommer ytterligare minskningar av denna kvot med st(cid:148)rsta sannolikhet att bli n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r de flesta europeiska banker, vilket g(cid:132)ller CL i (cid:132)nnu h(cid:148)gre grad. Vad g(cid:132)ller kvaliteten p(cid:134) tillg(cid:134)ngarna har avvecklingen s(cid:132)- kerligen medgivit en betydande f(cid:148)rb(cid:132)ttring, och t(cid:132)ck- ningsgraden f(cid:148)r de tvivelaktiga fordringarna har (cid:134)terst(cid:132)llts till mer tillfredsst(cid:132)llande niv(cid:134)er. Med h(cid:132)nsyn till att risk- kontrollen har varit den kritiska faktor som f(cid:148)rklarar de flesta av CL:s problem m(cid:134)ste man dock p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt kontrollera den kapacitet som banken kommer att tillf(cid:148)- ras genom sina nya system f(cid:148)r riskf(cid:148)rvaltning i fr(cid:134)ga om att f(cid:148)rutse, f(cid:148)rebygga och f(cid:148)rvalta st(cid:148)rre risker p(cid:134) medel- l(cid:134)ng sikt och (cid:132)ven i fr(cid:134)ga om att med egna medel kunna st(cid:134) emot of(cid:148)rutsedda h(cid:132)ndelser. Man skall slutligen l(cid:132)gga m(cid:132)rke till att CL:s storlek och s(cid:132)rskilt dimensionen p(cid:134) dess v(cid:132)gda (cid:134)taganden i f(cid:148)rh(cid:134)llan- de till den strategi som f(cid:148)rs i fr(cid:134)ga om geografisk omfatt- ning och bredd p(cid:134) verksamheten leder till l(cid:132)gre kapitali- seringsgrad (cid:132)n konkurrenternas, vilket bl. a. f(cid:134)r till f(cid:148)ljd h(cid:148)gre finansieringskostnader p(cid:134) marknaderna p(cid:134) grund av bankens svaga kreditv(cid:132)rdighetsbetyg och begr(cid:132)nsade tillv(cid:132)xtm(cid:148)jligheter. Utan tillg(cid:134)ng till st(cid:148)det skulle CL ha tvingats till en kraftig minskning av sina marknadsandelar i Frankrike, som nu fortfarande ligger i n(cid:132)rheten av dess viktigaste konkurrenters. CL kan inte p(cid:134) nytt ta upp en strategi f(cid:148)r tillv(cid:132)xt (i absoluta tal och i marknadsandelar), f(cid:148)rr(cid:132)n banken har byggt upp en niv(cid:134) p(cid:134) det egna kapitalet som ligger betydligt (cid:148)ver den nuvarande, vilket, om inga kapitaltillskott ges, f(cid:148)ruts(cid:132)tter att den regelbundet noterar positiva resultat under en f(cid:148)ljd av (cid:134)r. Slutsatsen blir d(cid:132)rf(cid:148)r att CL (cid:132)r b(cid:132)rkraftigt, om den anm(cid:132)l- da planen genomf(cid:148)rs, men att det fortfarande (cid:134)terst(cid:134)r be- tydande insatser f(cid:148)r att bef(cid:132)sta den p(cid:134)g(cid:134)ende saneringens resultat. F(cid:148)r sina slutsatser om CL:s ekonomiska b(cid:132)rkraft m(cid:134)ste kommissionen (cid:132)ven ta h(cid:132)nsyn till de mycket bety- dande modifieringar som m(cid:134)ste g(cid:148)ras av den anm(cid:132)lda planen p(cid:134) grund av kraven p(cid:134) minimering av st(cid:148)det och p(cid:134) motprestationer f(cid:148)r att kompensera snedvridningen av konkurrensen enligt gemenskapens konkurrensregler (se avsnitt 10. 4 och 10. 5 nedan). 10. 4 St(cid:148)dets proportionalitet i f(cid:148)rh(cid:134)llande till kost- naderna och f(cid:148)rdelarna med omstrukturerin- gen. (cid:142)ndring av prognoserna i den anm(cid:132)lda planen. Det skall erinras om att de i riktlinjerna f(cid:148)r st(cid:148)d till und- s(cid:132)ttning och omstrukturering f(cid:148)reskrivs att man f(cid:148)r att be- gr(cid:132)nsa snedvridningen av konkurrensen m(cid:134)ste undvika att st(cid:148)det beviljas i en form som leder till att f(cid:148)retaget f(cid:148)rfo- gar (cid:148)ver likviditets(cid:148)verskott som det kan anv(cid:132)nda till ag- gressiv verksamhet som kan framkalla snedvridningar p(cid:134) marknaden och som saknar samband med omstrukture- ringsprocessen. F(cid:148)r bed(cid:148)mningen av om st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna st(cid:134)r i proportion till det efterstr(cid:132)vade m(cid:134)let och om CL bidrar i hela den utstr(cid:132)ckning som dess resurser till(cid:134)ter till den omstruktureringsplan som (cid:148)verl(cid:132)mnats till kommis- sionen, i enlighet med riktlinjerna f(cid:148)r omstrukturerings- st(cid:148)d, har kommissionen uppr(cid:132)ttat en (cid:134)tskillnad mellan det st(cid:148)d som orsakats av CDR:s f(cid:148)rluster och det som g(cid:132)l- ler de (cid:132)ndrade villkoren f(cid:148)r EPFR:s l(cid:134)n hos CL. St(cid:148)det till CL med anledning av CDR:s och EPFR:s f(cid:148)rlu- ster betingas i huvudsak av samma faktorer som de som ledde till avvecklingen under (cid:134)r 1995, och det (cid:132)r sv(cid:134)rt f(cid:148)r myndigheterna att modifiera st(cid:148)dbeloppet utan att rubba grundprinciperna f(cid:148)r avvecklingen, s(cid:132)rskilt att CDR:s f(cid:148)r- luster skall (cid:148)vertas av EPFR. Dessa f(cid:148)rluster kan (s(cid:134)vida inte CDR beg(cid:134)r misstag i sin f(cid:148)rvaltning, vilket m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas f(cid:148)r varje enskilt fall) tillskrivas CL, eftersom CDR har (cid:148)vertagit bankens d(cid:134)liga tillg(cid:134)ngar och fordrin- gar. Eftersom CDR (cid:132)r ett dotterbolag till CL som inte in- g(cid:134)r i den sammanst(cid:132)llda redovisningen f(cid:148)r koncern (och i vilket CL inte l(cid:132)ngre har n(cid:134)gra beslutsbefogenheter i en- lighet med beslut 95/547/EG), p(cid:134)verkar dessa f(cid:148)rluster in- te l(cid:132)ngre CL:s finansiella situation, eftersom de inte f(cid:148)rs upp p(cid:134) bankens r(cid:132)kning utan (cid:148)vertas av staten i form av kapitaltillskott till EPFR. L 221/70 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 D(cid:132)remot p(cid:134)verkar villkoren f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR direkt CL:s l(cid:148)nsamhet. Som framg(cid:134)r av tabell 13 ovan f(cid:148)r(cid:132)ndrar ”neutraliseringen” av nettofinansieringskostnaderna f(cid:148)r detta l(cid:134)n mycket p(cid:134)tag- ligt CL:s resultat. Detta ger en m(cid:148)jlig handlingsvariabel f(cid:148)r staten, som redan har (cid:134)stadkommit s(cid:134)dana f(cid:148)r(cid:132)ndringar genom de br(cid:134)dskande st(cid:148)den 1995 och 1996 f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra CL:s finansiella situation. Kommissionen har d(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kt proportionaliteten i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de efterstr(cid:132)va- de m(cid:134)len hos de ytterligare st(cid:148)d som bygger p(cid:134) neutralisering av l(cid:134)net till EPFR och tillbakadra- gandet av nollkupongaren, vilket inneb(cid:132)r en betydande (cid:148)kning av EPFR:s kostnader f(cid:148)r att fi- nansiera operationen, en (cid:148)kning som sker p(cid:134) statens bekostnad. ”Neutraliseringen” av l(cid:134)net till EPFR skulle endast kunna betraktas som n(cid:148)dv(cid:132)ndig, om CL inte (cid:132)r i st(cid:134)nd att sj(cid:132)lvt finansiera sina avgifter f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR (ut(cid:148)ver ers(cid:132)ttningen p(cid:134) 85 % av korta marknadsr(cid:132)ntan). Det skall erinras om att denna konstruktion (cid:132)r en form av bidrag fr(cid:134)n CL till saneringsplanen som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att begr(cid:132)nsa st(cid:148)det. Det skall ocks(cid:134) framh(cid:134)llas att ”neu- traliseringen” inte kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med en investeringstransaktion (kombinerad med st(cid:148)d) som p(cid:134)- verkar bankens balansr(cid:132)kning utan (cid:132)r en int(cid:132)kt som ing(cid:134)r i dess resultatr(cid:132)kning. Av detta sk(cid:132)l m(cid:134)ste n(cid:148)dv(cid:132)ndigheten av neutraliseringen bed(cid:148)mas utifr(cid:134)n CL:s finansiella situation. CL utf(cid:148)rde i b(cid:148)rjan av maj 1998 nya resultatprognoser som bygger p(cid:134) de motprestationer i form av (cid:148)verl(cid:134)telse av tillg(cid:134)ngar som beaktas i detta beslut. Dessa uppdaterade uppgifter visar att grundhypoteserna f(cid:148)r planen har f(cid:148)r(cid:132)ndrats kraftigt och att CL, under tiden 1997–1999, inte kan n(cid:134) positivt resultat utan neutralisering av l(cid:134)net med ett h(cid:148)gre belopp f(cid:148)r vart och ett av dessa (cid:134)r (cid:132)n det resultat (f(cid:148)re till(cid:132)mpningen av l(cid:148)nsamhetsklausulen) som CL noterar. Skillnaden (cid:132)r s(cid:132)r- skilt p(cid:134)taglig under 1999, d(cid:134) CL f(cid:148)rutser ett nettoresultat som (cid:132)r 2 miljarder franc l(cid:132)gre (cid:132)n prog- nosen fr(cid:134)n juli 1997. Kommissionen kan inst(cid:132)mma i att det utan n(cid:134)gon ”neutralisering” av l(cid:134)net till EPFR under tiden 1997-1999 skulle kunna uppst(cid:134) allvarliga p(cid:134)frestningar till f(cid:148)ljd av f(cid:148)rlu- ster med h(cid:132)nsyn till CL:s d(cid:134)liga kreditv(cid:132)rdighetsbetyg och till att banken i b(cid:148)rjan av 1998 sattes under observation av ratingbolaget Moody’s, vilket skulle kunna (cid:132)ventyra den p(cid:134)g(cid:134)ende omstruk- tureringen. Kommissionen medger att omstruktureringskostnaderna i den plan f(cid:148)r nedl(cid:132)ggnin- gar och (cid:148)verl(cid:134)telser som den franska regeringen har (cid:134)tagit sig (cid:132)r betungande under (cid:134)ren 1998 och 1999, som (cid:132)r tv(cid:134) strategiskt viktiga (cid:134)r f(cid:148)r koncernen med tanke p(cid:134) privatiseringen som skall vara avslutad i oktober 1999. Tabell 18 Reviderade hypoteser 1996–2000 1997 1998 1999 2000 (i miljarder FRF) Finansiell effekt av de ”neutraliseringen” Nettoresultat, koncernens andel hetsklausul) (f(cid:148)re l(cid:148)nsam- — Nya kalkyler — Planen fr(cid:134)n juli 1997 3,3 1,9 2,3 Resultatavvikelse i f(cid:148)rh(cid:134)llande till planen fr(cid:134)n juli 1997 –0,4 3,0 2,7 [. ] 2,7 [. ] [. ] 4,5 [. ] 2,4 3,6 6,6 –3,0 OBS! De uppgifter denna tabell bygger p(cid:134) l(cid:132)mnades av CL till kommissionen i maj 1998. De (cid:132)r baserade p(cid:134) bankens resul- tat (1996–1997) och prognoser, som uppdaterats i maj f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till effekten av (cid:148)verl(cid:134)telserna av tillg(cid:134)ngar p(cid:134) bankens aff(cid:132)rsvolym och resultat. Som f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r CL framh(cid:148)ll vid ett sammantr(cid:132)de den 7 maj 1998, f(cid:148)rutser CL att man, n(cid:132)r v(cid:132)l omstruktureringarna i samband med de genomf(cid:148)rda (cid:148)verl(cid:134)telserna har genomf(cid:148)rts, fr(cid:134)n och med (cid:134)r 2000 skall vara i st(cid:134)nd att finansiera sin utveckling utan den totala ”neutralisering” av l(cid:134)- net som de franska myndigheterna ursprungligen f(cid:148)reslog i juli 1997. Det skall framh(cid:134)llas att de m(cid:134)nga kostnadsinslag som (cid:132)r f(cid:148)renade med omstruktureringarna till f(cid:148)ljd av detta beslut inte (cid:134)terkommer efter (cid:134)r 2000, eftersom (cid:148)verl(cid:134)telserna av tillg(cid:134)ngar enligt tidsplanen skall vara avslu- tade den 31 december 2000. D(cid:132)rigenom b(cid:148)r CL:s utsikter p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt vara betydligt gynn- sammare vid dess privatisering under 1999, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att banken forts(cid:132)tter de interna omstruktureringsinsatser som den inlett och som bl. a. syftar till att f(cid:134) ned r(cid:148)relsekoefficienten till en niv(cid:134) p(cid:134) cirka 70 %. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/71 Kommissionen anser att villkoren f(cid:148)r bankens verksam- het kommer att f(cid:148)r(cid:132)ndras i grunden genom privatiserin- gen av CL och genom att de os(cid:132)kerheter som (cid:132)r f(cid:148)renade med st(cid:148)dplanen upph(cid:148)r. Bankens tillg(cid:134)ng till marknaden f(cid:148)r att (cid:148)ka sina egna medel kommer att underl(cid:132)ttas. CL b(cid:148)r kunna uppn(cid:134) en gradvis s(cid:132)nkning av kostnaden f(cid:148)r si- na l(cid:134)neresurser, som nu (cid:132)r mer betungande (cid:132)n konkurren- ternas p(cid:134) grund av CL:s d(cid:134)liga kreditv(cid:132)rdighetsbetyg. Ban- kens r(cid:132)ntemarginaler b(cid:148)r d(cid:132)rigenom (cid:134)ter hamna i niv(cid:134) med de viktigaste konkurrenternas. De f(cid:148)rb(cid:132)ttrade r(cid:132)nte- marginalerna skulle st(cid:148)dja den inledda saneringen av r(cid:148)- relsen och medf(cid:148)ra en minskning av r(cid:148)relsekoefficienten. Efter privatiseringen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r de samlade villkoren ha uppn(cid:134)tts f(cid:148)r att CL skall hamna i en best(cid:134)ende ”god cir- kel”. Kommissionen noterar f(cid:148)r (cid:148)vrigt att CL:s problem blev s(cid:132)rskilt akuta under ogynnsam omsv(cid:132)ngningsfas i konjunkturer under (cid:134)ren 1992 och 1993. En bank (cid:132)r s(cid:132)r- skilt k(cid:132)nslig f(cid:148)r konjunkturutvecklingen, inte bara f(cid:148)r att den direkt p(cid:134)verkar dess tillv(cid:132)xt (i det aktuella fallet skulle CL:s tillv(cid:132)xt ha f(cid:148)rblivit svag p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt p(cid:134) grund av att en (cid:134)terh(cid:134)llande mekanism, l(cid:148)nsamhetsklausulen, bi- beh(cid:134)lls), utan ocks(cid:134) f(cid:148)r att kundriskerna och andelen oreglerade fordringar (cid:132)r betydligt l(cid:132)gre vid en god makro- ekonomisk konjunktur. Med h(cid:132)nsyn till de goda utsikter- na p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt f(cid:148)r den europeiska ekonomin tack vare den ram av tillv(cid:132)xt och stabilitet som skapas av den ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen finner kommissionen att den fortsatta saneringen av CL b(cid:148)r kunna ske i ett gynnsamt ekonomiskt sammanhang, som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r banken att slutf(cid:148)ra de p(cid:134)g(cid:134)ende omstruktureringar och den drastiska nedsk(cid:132)rning av dess balansomslutning som f(cid:148)ljer av detta beslut, (cid:132)ven med beaktande av de begr(cid:132)ns- ningar som inf(cid:148)rs f(cid:148)r dess tillv(cid:132)xt genom beslutet. Med st(cid:148)d av detta finner kommissionen med beaktande av CL:s nya kalkyler att den l(cid:148)nsamhetsdiagnos som gjordes utifr(cid:134)n den ursprungliga planen fr(cid:134)n 1997 fortfarande (cid:132)r v(cid:132)lgrundad. Kommissionens slutsats (cid:132)r att CL kan beviljas en fullst(cid:132)n- dig neutralisering av l(cid:134)net f(cid:148)r (cid:134)ren 1997, 1998 och 1999 och att banken d(cid:132)refter kan klara av refinansieringen av de l(cid:134)nga l(cid:134)n som tagits mot garanti av l(cid:134)net till EPFR utan att dess l(cid:148)nsamhet (cid:132)ventyras. Denna begr(cid:132)nsning p(cid:134)verkar inte st(cid:148)dbeloppet enligt den kalkyl (se tabell 15) som bygger p(cid:134) en fullst(cid:132)ndig neutrali- sering av l(cid:134)net hos CL. Det staten f(cid:148)rlorar i v(cid:132)rdef(cid:148)r(cid:132)nd- ring f(cid:148)r banken motsvarar minskningen av st(cid:148)det, varf(cid:148)r effekten p(cid:134) nettobeloppet av st(cid:148)det (cid:132)r f(cid:148)rsumbar om man ser till statens kapitalbalans (42). Med denna utg(cid:134)ngspunkt uppskattas de ytterligare st(cid:148)d, vilkas f(cid:148)renlighet granskas i detta beslut, ligga inom ett intervall fr(cid:134)n 53 till 98 miljarder franc ut(cid:148)ver de st(cid:148)d som kommissionen godk(cid:132)nde under 1995 och 1996. Kommissionen och den franska regeringen har vidare (cid:148)verenskommit att en finansiell mekanism kan inr(cid:132)ttas, vars effekt motsvarar den (cid:134)terh(cid:134)llande effekten av CL:s f(cid:148)rpliktelse att finansiera l(cid:134)net till EPFR till 85 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan, dvs. under dess refinansieringsr(cid:132)nta som (cid:132)r lika med den korta marknadsr(cid:132)ntan. Ers(cid:132)ttnings- mekanismen b(cid:148)r i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi inte omfatta n(cid:134)gra nya st(cid:148)d till CL (se avsnitt 10. 6 nedan) och kommer att inne- b(cid:132)ra en h(cid:148)jning till 100 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan av r(cid:132)ntan p(cid:134) l(cid:134)net till EPFR. P(cid:134) grund av detta finner kommissionen att tillbakadragan- det av CL:s l(cid:134)n p(cid:134) 10 miljarder franc till EPFR i syfte att finansiera EPFR:s tecknande av en nollkupongsobligation visserligen inneb(cid:132)r en utebliven inkomst f(cid:148)r staten (som kommissionen beaktat vid sin ber(cid:132)kning av st(cid:148)dbeloppet och de f(cid:148)rpliktelser att g(cid:148)ra motprestationer som f(cid:148)ljer av detta), eftersom EPFR saknar m(cid:148)jlighet att omvandla en resurs till kort r(cid:132)ntesats s(cid:134) att den utnyttjas till l(cid:134)ng r(cid:132)nte- sats, inte f(cid:134)r n(cid:134)gra direkta effekter p(cid:134) Cr(cid:130)dit Lyonnais, som helt enkelt befrias fr(cid:134)n en f(cid:148)rpliktelse till in- och utl(cid:134)ning av 10 miljarder franc till kort marknadsr(cid:132)nta utan att detta f(cid:134)r n(cid:134)gon effekt p(cid:134) dess resultatr(cid:132)kning och kapitalt(cid:132)ckningsgrad (43) 10. 5 Motprestationer som st(cid:134)r i proportion till snedvridningen av konkurrensen p(cid:134) grund av st(cid:148)den till Cr(cid:130)dit Lyonnais. I den helhetsanalys som kommissionen g(cid:148)r betr(cid:132)ffande omstruktureringsst(cid:148)d till ett f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn (cid:134) ena sidan tas till det gemensamma intresset att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla verksamheten i det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget med be- aktande av konkurrenssituationen inom sektorn och (cid:134) an- f(cid:148)r(cid:132)ndringen av konkurrensvillkoren p(cid:134) dra sidan till grund av detta st(cid:148)d. Snedvridningen av konkurrensen kan minskas genom att st(cid:148)det begr(cid:132)nsas till vad som (cid:132)r abso- lut n(cid:148)dv(cid:132)ndigt, men (cid:132)ven genom att f(cid:148)retaget (cid:134)l(cid:132)ggs att g(cid:148)ra kompenserande motprestationer. Om kommissionen p(cid:134) det s(cid:132)ttet (cid:132)r i st(cid:134)nd att uppn(cid:134) en p(cid:134)taglig minskning av snedvridningen av konkurrensen kan st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r- klaras f(cid:148)renliga med det gemensamma intresset, om inte annat f(cid:148)ljer av (cid:148)vriga villkor som f(cid:148)reskrivs inom ramen f(cid:148)r omstruktureringen. (42) Enligt konventionella hypoteser som utg(cid:134)r fr(cid:134)n att den skat- tem(cid:132)ssiga effekten av en f(cid:148)r(cid:132)ndring av r(cid:148)relseint(cid:132)kterna kom- penseras av en multiplikatorkoefficient som bygger p(cid:134) skill- naden mellan v(cid:132)rderingen av banken och dess egna medel. (43) Risken p(cid:134) l(cid:134)n till staten (cid:132)r lika med noll och tas d(cid:132)rf(cid:148)r inte upp vid ber(cid:132)kningen av bankens kapitalt(cid:132)ckningsgrad (effek- ten p(cid:134) de v(cid:132)gda tillg(cid:134)ngarna (cid:132)r lika med noll). L 221/72 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 a) Inslag i bed(cid:148)mningen av snedvridningen av konkur- rensen en del kompenserar den snedvridande effekten av st(cid:148)det (jfr nedan avsnitt 10. 6). Man b(cid:148)r f(cid:148)rst erinra om att utan det st(cid:148)d som CL har er- h(cid:134)llit skulle f(cid:148)retaget ha f(cid:148)rsatts i konkurs. Enligt kom- missionens riktlinjer om unds(cid:132)ttningsst(cid:148)d och omstruktu- reringst(cid:148)d (44) (cid:132)r syftet med motprestationerna till st(cid:148)det att minska den snedvridning av konkurrensen som orsa- kats av st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna p(cid:134) de viktigaste marknaderna d(cid:132)r f(cid:148)retaget som mottagit st(cid:148)det konkurrerar med liknande f(cid:148)retag. Genom den kapacitet eller de marknadsandelar som d(cid:132)rmed frig(cid:148)rs erh(cid:134)ller konkurrenterna ett slags kompensation, och den snedvridning av konkurrensen som f(cid:148)rorsakats av st(cid:148)det kan minskas i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ckning. Det b(cid:148)r till(cid:132)ggas att de motprestationer i form av en avyt- tring av CL:s tillg(cid:134)ngar, vilket inneb(cid:132)r en minskning av balansomslutningen, som hade planerats av de franska myndigheterna mot bakgrund av det f(cid:148)reg(cid:134)ende beslutet 95/547/EG ger CL m(cid:148)jlighet att anv(cid:132)nda avkastningen fr(cid:134)n avyttringen till finansiering av omstruktureringspla- nen och medf(cid:148)r att f(cid:148)retaget bidrar till denna i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga omfattning. Omfattande motprestationer kan i detta fall (cid:132)ven bidra till att st(cid:148)det begr(cid:132)nsas till vad som (cid:132)r absolut n(cid:148)dv(cid:132)ndigt. Kommissionen (cid:132)r dock medveten om de marknadsbegr(cid:132)nsningar som i vissa fall kan f(cid:148)rsv(cid:134)ra en full v(cid:132)rdering av de tillg(cid:134)ngar som avyttrats fr(cid:134)n CL. Inom banksektorn medf(cid:148)r soliditetskravet i de europeiska bankbest(cid:132)mmelserna (den bundna delen av det egna kapi- talet (cid:132)r fastst(cid:132)lld till l(cid:132)gst 4 % av de sammanv(cid:132)gda till- g(cid:134)ngarna och det egna kapitalet i vid bem(cid:132)rkelse skall utg(cid:148)ra minst 8 % d(cid:132)rav) en skyldighet som begr(cid:132)nsar kre- ditinstitutens tillv(cid:132)xtkapacitet. Ett s(cid:134)dant kapitaliserings- krav finns i och f(cid:148)r sig f(cid:148)r alla typer av f(cid:148)retag p(cid:134) medel- l(cid:134)ng och l(cid:134)ng sikt, men inom banksektorn (cid:132)r kravet per- manent, och omedelbart, direkt kvantifierbart och det kan inte mjukas upp tillf(cid:132)lligt inom ramen f(cid:148)r ett kreditinsti- tuts tillv(cid:132)xtstrategi. Ett kreditinstitut som enbart strikt uppfyller soliditetskravet har ingen marginal f(cid:148)r tillv(cid:132)xt s(cid:134) l(cid:132)nge som det inte (cid:132)r i st(cid:134)nd att dra till sig nytt eget kapi- tal eller att (cid:148)ka sitt eget kapital med hj(cid:132)lp av en h(cid:148)g vinstniv(cid:134). F(cid:148)r ett ineffektivt kreditinstitut d(cid:132)mpas d(cid:132)rf(cid:148)r tillv(cid:132)xten omedelbart, medan en bank som g(cid:134)r med bety- dande vinst har en tillv(cid:132)xtmarginal i f(cid:148)rh(cid:134)llande till sin l(cid:148)nsamhet. Denna d(cid:132)mpning av de mindre effektiva insti- tutens tillv(cid:132)xt p(cid:134) grund av soliditetskravet avspeglar myc- ket direkt hur den f(cid:148)rebyggande tillsynspolitiken och konkurenspolitiken kompletterar varandra. Vid gransk- ningen av de motprestationer som f(cid:148)reslagits av de franska myndigheterna tog kommissionen (cid:132)ven h(cid:132)nsyn till de (cid:134)taganden fr(cid:134)n regeringen som ger m(cid:148)jlighet att vidmakth(cid:134)lla (cid:134)terh(cid:134)llande effekter p(cid:134) banken, vilket till (44) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. Av soliditetskravet f(cid:148)ljer att en teoretisk uppskattning som ger en indikation om snedvridningen av konkurrensen (cid:132)r m(cid:148)jlig n(cid:132)r det g(cid:132)ller st(cid:148)d till kreditinstitut. Om st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)r- derna (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara med kapitaltillskott kan snedvrid- ningen av konkurrensen uppskattas i termer av samman- v(cid:132)gda tillg(cid:134)ngar. Ett kapitaltillskott p(cid:134) 1 miljard franska franc, eller andra (cid:134)tg(cid:132)rder med motsvarande effekt, g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r en bank att (cid:148)ka de sammanv(cid:132)gda tillg(cid:134)ngarna i balansr(cid:132)kningen (med h(cid:132)nsyn tagen till det lagstadgade kravet p(cid:134) en soliditet p(cid:134) 4–8 %) och d(cid:132)rmed dess verk- samhetsniv(cid:134). Denna transaktion medf(cid:148)r en potentiell snedvridning av konkurrensen i storleksordningen 12,5 till 25 miljarder franska franc (utan det aktuella st(cid:148)det skulle banken inte ha kunnat (cid:148)ka sina sammanv(cid:132)gda tillg(cid:134)ngar med 12,5 till 25 miljarder franska franc). Om st(cid:148)det till ett kreditinstitut (cid:148)verstiger det egna kapitalet inneb(cid:132)r ett s(cid:134)dant f(cid:148)rh(cid:134)llande ocks(cid:134) att snedvridningen av konkurrensen (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n kreditinstitutets totala samman- v(cid:132)gda tillg(cid:134)ngar. I detta sammanhang (cid:132)r syftet med mot- prestationerna att begr(cid:132)nsa den snedvridning av konkur- rensen som p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt uppskattats mycket prelimin(cid:132)rt. I det aktuella fallet har CL kunnat dra f(cid:148)rdel av st(cid:148)d till ett sammanlagt belopp som (cid:132)r dubbelt, eller till och med tre g(cid:134)nger s(cid:134) stort, som det nuvarande egna kapitalet (44 miljarder franska franc (cid:134)r 1997), s(cid:134) att den teoretiska snedvridningen av konkurrensen som uppskattats med hj(cid:132)lp av ovann(cid:132)mnda indikativa metod och i termer av tillg(cid:134)ngar i balansr(cid:132)kningen har motsvarat bankens totala sammanv(cid:132)gda tillg(cid:134)ngar (den kan inte (cid:148)verstiga detta be- lopp). St(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna, utan vilka det hade varit n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att avveckla CL, m(cid:148)jliggjorde s(cid:134)ledes inte bara f(cid:148)retagets (cid:148)verlevnad utan (cid:132)ven uppr(cid:132)tth(cid:134)llandet av en verksamhets- niv(cid:134) som f(cid:148)retaget skulle ha tvingats minska avsev(cid:132)rt (cid:132)ven om st(cid:148)det hade varit mindre frikostigt (l(cid:134)ngt ut(cid:148)ver de minskningar som redan gjorts) f(cid:148)r att uppfylla soliditets- kravet, s(cid:134) att CL i alla h(cid:132)ndelser med s(cid:132)kerhet inte skulle ha kunnat beh(cid:134)lla sina marknadsandelar i Frankrike s(cid:134)som det lyckades g(cid:148)ra under de senaste tv(cid:134) (cid:134)ren (jfr ta- bell 5, avsnitt 3). D(cid:132)mpningen av tillv(cid:132)xten genom solidi- tetskravet har s(cid:134)ledes endast delvis haft den begr(cid:132)nsande effekt som den borde ha haft utan alla eller en del av des- sa st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder. F(cid:148)ljden av detta f(cid:148)rh(cid:134)llande (cid:132)r att CL:s franska och euro- peiska konkurrenter p(cid:134) grund av st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rdernas omfatt- ning har drabbats av en ovanligt kraftig snedvridning av konkurrensen. F(cid:148)r att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna skall kunna godk(cid:132)n- nas (cid:132)r det f(cid:148)r det gemensamma intresset av vikt att de franska myndigheterna f(cid:148)resl(cid:134)r mycket omfattande mot- prestationer, som i tillr(cid:132)ckligt h(cid:148)g grad kompenserar kon- kurrenterna f(cid:148)r den snedvridning som f(cid:148)rorsaktas av de franska myndigheternas v(cid:132)gran att l(cid:134)ta marknadsmekanis- merna fungera. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/73 b) Motprestationer i Europa och i resten av v(cid:132)rlden som innebar att CL skulle minska Som motprestation f(cid:148)r st(cid:148)dplanen fr(cid:134)n 1995 och f(cid:148)r ett godk(cid:132)nt st(cid:148)dbelopp (netto) p(cid:134) 45 miljarder franska franc (cid:134)tog sig de franska myndigheterna att g(cid:148)ra betydande motprestationer. Som tidigare n(cid:132)mnts (jfr avsnitt 4) gjorde Alain Madelin, som d(cid:134) var ekonomi- och finansminister, i en skrivelse av den 18 juli 1995 till kommissionen ett (cid:134)ta- gande sin kommersiella n(cid:132)rvaro utanf(cid:148)r Frankrike med 35 % av ba- lansomslutningen, vilket motsvarar omkring 50 % av ban- kens tillg(cid:134)ngar i Europa utanf(cid:148)r Frankrike. Denna minsk- ning avser internationella tillg(cid:134)ngar som v(cid:132)rderades till to- talt 959 miljarder franska franc den 31 december 1994, dvs. en minskning av tillg(cid:134)ngarna i storleksordningen 335 miljarder franska franc (cid:148)ver hela v(cid:132)rlden, varav 310 miljar- der i Europa. CL har en tidsfrist fram till och med den 31 december 1998 f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra en avyttring av tillg(cid:134)n- garna som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att uppfylla detta (cid:134)tagande. I slutet av oktober 1997 hade CL avyttrat internationella tillg(cid:134)ngar till ett v(cid:132)rde av ca 171 miljarder franska franc, varav 136 miljarder franska franc i Europa, dvs. omkring h(cid:132)lften av de (cid:134)taganden betr(cid:132)ffande en minskning som f(cid:148)retaget hade gjort, vilket motsvarar 17,9 % av koncer- nens internationella tillg(cid:134)ngar per den 31 december 1994. F(cid:148)r att f(cid:148)lja beslut 95/547/EG m(cid:134)ste CL avyttra ytterligare tillg(cid:134)ngar p(cid:134) 174 miljarder franska franc i Europa f(cid:148)re den 31 december 1998. ut(cid:148)ver st(cid:148)dbeloppet som godk(cid:132)ndes F(cid:148)r det andra konstaterar kommissionen att i den plan som lades fram i juli 1997 var de franska myndigheternas (cid:134)taganden om motprestationer i fr(cid:134)ga om det ytterligare st(cid:148)d av kommissionen (cid:134)r 1995 mycket otillr(cid:132)ckliga. Dessa (cid:134)tagan- den h(cid:132)nf(cid:148)r sig till avyttrandet av ”bankens dotterbolag som huvudsakligen (cid:132)r verksamma p(cid:134) detaljbanksomr(cid:134)det utanf(cid:148)r Frankrike”. I planen fr(cid:134)n juli 1997 ville de franska myndigheterna ha en l(cid:132)ttnad i det krav betr(cid:132)ffande tids- plan som anges i beslut 95/547/EG, enligt vilket alla avyt- tringar av internationella tillg(cid:134)ngar som motprestation f(cid:148)r st(cid:148)det skall ske f(cid:148)re den 31 december 1998. De franska myndigheterna hade i juli 1997 f(cid:148)reslagit att denna tids- frist skulle flyttas fram till (cid:134)r 2000 genom att strategiska minskningar av investeringarna g(cid:148)rs under planens hela tidsl(cid:132)ngd. Som kommissionen meddelade de franska myndigheterna i en skrivelse fr(cid:134)n ledamoten av kommis- sionen Karel Van Miert till ekonomi-, finans- och indus- triminister Dominique Strauss-Kahn anser den att de vill- kor som f(cid:148)reskrivs i beslut 95/547/EG skall iakttas och att alla de motprestationer som fastst(cid:132)lldes (cid:134)r 1995 skall ha genomf(cid:148)rts inom den f(cid:148)reskrivna tidsfristen, p(cid:134) de villkor som anges i beslut 95/547/EG. Av den totala balansomslutningen per den 31 december 1994 (den bas som anv(cid:132)nts av kommissionen f(cid:148)r ber(cid:132)k- ning av motprestationerna f(cid:148)r planen fr(cid:134)n 1995) svarar dessutom enligt uppgifter fr(cid:134)n CL den lokala bankverk- samheten i Europa utanf(cid:148)r Frankrike f(cid:148)r tillg(cid:134)ngar p(cid:134) 438 miljarder franska franc, dvs. ca. 45 % av bankens interna- tionella tillg(cid:134)ngar och 70 % av CL:s verksamhet i Europa utanf(cid:148)r Frankrike (p(cid:134) grundval av balansr(cid:132)kningen den 31 (335 miljarder december 1994). De franska myndigheternas (cid:134)taganden fr(cid:134)n 1995 i fr(cid:134)ga om avyttring av tillg(cid:134)ngar avs(cid:134)g emeller- tid redan 35 % av bankens internationella tillg(cid:134)ngar, dvs. 335 miljarder franska franc, av vilket huvuddelen skulle genomf(cid:148)ras i form av avyttring inom den lokala ban- kverksamheten i Europa. De nya motprestationer som f(cid:148)- reslogs av myndigheterna i juli 1997 utgjorde s(cid:134)ledes i b(cid:132)- sta fall en (cid:148)kning med endast 30 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med motpre- stationerna fr(cid:134)n 1995, dvs. en skillnad p(cid:134) ca 100 miljarder franska franc mellan den tidigare niv(cid:134)n f(cid:148)r avyttring av tillg(cid:134)ngar franska franc) och den nya, s(cid:134)som den kunde uppskattas p(cid:134) grundval av planen fr(cid:134)n juli 1997 (dvs. totala avyttringar p(cid:134) 438 miljarder franska franc), medan det sammanlagda st(cid:148)det till CL enligt ovan beskrivna hypotes var mer (cid:132)n tre g(cid:134)nger s(cid:134) stort som det belopp som godk(cid:132)ndes (cid:134)r 1995. Dessutom hade de franska myndigheterna skapat en os(cid:132)kerhet p(cid:134) det omr(cid:134)de som t(cid:132)cks av ”dotterbolag som huvudsakligen (cid:132)r verksam- ma inom lokal bankverksamhet utanf(cid:148)r Frankrike”. Det var framf(cid:148)r allt oklart om CL Belgien, som i slutet av 1997 vid sidan om BfG var Credit Lyonnais st(cid:148)rsta dotter- bolag i Europa med sammanlagda tillg(cid:134)ngar p(cid:134) n(cid:132)ra 70 miljarder franska franc, ur de franska myndigheternas syn- vinkel omfattades av (cid:134)tagandet. Om s(cid:134) inte var fallet var de nya motprestationerna f(cid:148)r (cid:148)kningen av st(cid:148)den n(cid:132)stan obefintliga, reducerade till n(cid:134)gra tiotals miljarder i till- g(cid:134)ngar inom den lokalt inriktade bankverksamheten i Eu- ropa. De franska myndigheterna angav i planen fr(cid:134)n juli 1997 att man eventuellt kommer att flytta tidpunkten f(cid:148)r ge- nomf(cid:148)randet av den fr(cid:132)msta motprestationen, n(cid:132)mligen f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av BfG, som ensamt st(cid:134)r f(cid:148)r tillg(cid:134)ngar p(cid:134) n(cid:132)ra 220 miljarder (45) franska franc. Som tidigare n(cid:132)mnts innehar CL 50 % (+1 aktie) av aktiekapitalet i BfG. De andra aktie(cid:132)garna i banken (cid:132)r Aachener & M(cid:129)nchener (den n(cid:132)st st(cid:148)rsta f(cid:148)rs(cid:132)kringskoncernen i Tyskland) med 25 % av aktiekapitalet (+ 1 aktie) och ett fackf(cid:148)renings- (cid:132)gt finansbolag med 25 % (- 2 aktier). Vid tidpunkten f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rvet av aktiemajoriteten i BfG beviljade CL de andra aktie(cid:132)garna en s(cid:132)ljoption f(cid:148)r deras innehav till ett i f(cid:148)rv(cid:132)g fastlagt pris, vilket skulle g(cid:132)lla till och med 1999, liksom en garanterad utdelning. BfG har d(cid:134)lig l(cid:148)nsamhet och de omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder som vidtogs i slutet av 1997, ef- ter det att f(cid:148)retagsledningen hade bytts ut, hade som fr(cid:132)- msta syfte att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla l(cid:148)nsamheten trots en f(cid:148)rutsedd minskning av resultatet av bankr(cid:148)relsen. Med tanke p(cid:134) dotterbolagets f(cid:148)rb(cid:132)ttrade vinst 1997 f(cid:148)refaller dessa (cid:134)tg(cid:132)r- der redan ha b(cid:148)rjat ge resultat. BfG motsvarar ungef(cid:132)r 35 % av CL:s tillg(cid:134)ngar i Europa utanf(cid:148)r Frankrike (av 1994 (cid:134)rs koncernomslutning) och utg(cid:148)r d(cid:132)rmed en myc- ket betydande potentiell motprestation f(cid:148)r att minska storleken p(cid:134) koncernen. P(cid:134) grund av denna os(cid:132)kerhet kunde det dock inte med s(cid:132)kerhet fastst(cid:132)llas att motpre- stationerna f(cid:148)r st(cid:148)den i planerna fr(cid:134)n 1995 och 1997 ver- kligen kommer att ha genomf(cid:148)rts vid planperiodens slut i december (cid:134)r 2000. (45) Liksom f(cid:148)r (cid:148)vriga motprestationer baseras v(cid:132)rdet p(cid:134) CL:s ba- lansr(cid:132)kning av den 31 december 1994. L 221/74 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 Med beaktande av den avsev(cid:132)rda (cid:148)kningen av st(cid:148)dbelop- pen och p(cid:134) grundval av en s(cid:134) f(cid:148)ga tvingande tidsplan och en s(cid:134) liten (cid:148)kning av motprestationerna kunde kommis- sionen allts(cid:134) inte under n(cid:134)gra omst(cid:132)ndigheter godk(cid:132)nna den plan som l(cid:132)mnades i juli 1997. Kommissionen har unders(cid:148)kt andra m(cid:148)jliga kriterier f(cid:148)r att bed(cid:148)ma och definiera de motprestationer som skall (cid:134)l(cid:132)ggas CL genom detta beslut, men har kommit fram till att avyttrandet av s(cid:134)dana tillg(cid:134)ngar som dotterbolag eller filialkontor eller s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder som leder till nedl(cid:132)gg- ningar, vilka leder till en minskning av bankens balans- omslutning och som medf(cid:148)r en minskning av dess fakti- ska kommersiella n(cid:132)rvaro, var det mest tillf(cid:148)rlitliga kriteri- et f(cid:148)r att bed(cid:148)ma karakt(cid:132)ren och niv(cid:134)n p(cid:134) de viktigaste motprestationerna som hade kr(cid:132)vts, i likhet med det krite- rium som redan till(cid:132)mpades 1995. Kommissionen anser att det ligger i det gemensamma in- tresset att de viktigaste motprestationerna f(cid:148)r st(cid:148)dplanen till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r CL ber(cid:148)r EU, antingen det g(cid:132)ller den stor- skaliga eller den lokalt inriktade bankverksamheten, efter- som det (cid:132)r genom denna verksamhet som CL konkurrerar mest direkt med andra banker inom gemenskapen, inbe- gripet de andra franska banker som siktar p(cid:134) att utvidga sin verksamhet i Europa. Det (cid:132)r med sina dotterbolag och filialkontor runt om i Europa som banken genomf(cid:148)r en stor del av sin handel med kapital inom gemenskapen. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att under CL:s intensiva expansionsskede i slutet av 1980-talet och (cid:132)nda fram till b(cid:148)rjan av 1990-ta- let koncentrerades bankens tillv(cid:132)xtstrategi fr(cid:132)mst p(cid:134) dess internationella n(cid:132)t och huvudsakligen p(cid:134) det n(cid:132)t som den byggde upp i Europa. D(cid:132)rf(cid:148)r har bankens europeiska n(cid:132)t en central roll n(cid:132)r det g(cid:132)ller de snedvridningar av handeln som har uppst(cid:134)tt genom st(cid:148)den. P(cid:134) grund av st(cid:148)dens unikt stora omfattning anser kom- missionen att CL:s hela verksamhet i Europa (utanf(cid:148)r Frankrike) skall avvecklas, vilket skulle motsvara 620 mi- ljarder franska franc (enligt bankens balansr(cid:132)kning per den 31 december 1994 (referensdatum)). Mot bakgrund av de motprestationer p(cid:134) 310 miljarder franska franc som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r Europa enligt beslut 95/547/EG (vilket mot- svarar 50 % av bankens tillg(cid:134)ngar i Europa), inneb(cid:132)r detta att CL avyttrar tillg(cid:134)ngar motsvarande ett belopp p(cid:134) ytter- ligare 310 miljarder franska franc i Europa (definierat p(cid:134) samma s(cid:132)tt som i beslut 95/547/EG enligt v(cid:132)rdet i ban- kens balansr(cid:132)kning fr(cid:134)n den 31 december 1994). Kom- missionsledamoten Karel Van Miert meddelade i sin skri- velse till Frankrikes ekonomi- och finansminister Domi- nique Strauss-Kahn den 2 april att (cid:132)ven om tillg(cid:134)ngar i storleksordningen 80 miljarder av de 310 miljarderna fra- nska franc skulle kunna tas fr(cid:134)n l(cid:132)nder utanf(cid:148)r Europa, s(cid:132)rskilt Nordamerika och Asien, s(cid:134) (cid:132)r denna niv(cid:134) p(cid:134) mot- prestationerna absolut n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att st(cid:148)det till CL skall kunna f(cid:148)rklaras som f(cid:148)renligt med f(cid:148)rdraget. Vid den aktuella ber(cid:132)kningen av de motprestationer som kr(cid:132)vs i form av avyttring av internationella tillg(cid:134)ngar har kommissionen h(cid:134)llit sig under vad som skulle kr(cid:132)vas om den beaktade: — en strikt proportionalitet i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de motpre- stationer som kr(cid:132)vdes 1995, vilken mot bakgrund av det h(cid:148)ga ber(cid:132)knade st(cid:148)dbeloppet skulle ha inneburit h(cid:148)gre motprestationer, och — resultatet av den v(cid:132)gledande ber(cid:132)kningen av den teo- retiska snedvridningen av konkurrensen p(cid:134) grundval av bankens kapitalt(cid:132)ckningsgrad, som anger att om st(cid:148)dbeloppet (cid:148)verskrider CL:s eget kapital skulle snedvridningen av konkurrensen bli st(cid:148)rre (cid:132)n bankens hela balansomslutning. Kommissionen anser att den niv(cid:134) p(cid:134) motprestationer som anges ovan (cid:132)r ett absolut minimum f(cid:148)r att den skall kun- na f(cid:148)rklara st(cid:148)det f(cid:148)renligt med den gemensamma mark- naden. Kommissionen framh(cid:134)ller att den niv(cid:134) p(cid:134) motpre- stationer som den har fastlagt dock (cid:132)r avsev(cid:132)rd och kom- mer att m(cid:148)jligg(cid:148)ra att snedvridningen av konkurrensen minskar i betydande omfattning. Motprestationer i form av (cid:148)verl(cid:134)telse eller nedl(cid:132)ggning av bankens internationella tillg(cid:134)ngar Tabell 19 Motprestationer Belopp i balansr(cid:132)kningen 31. 12. 1994 (miljarder FRF) 1. Motprestationer Europa 1995 Redan genomf(cid:148)rda (slutet av 1997): Woodchester Credito Bergamasco (+CLIAM Italie) Cr(cid:130)dit Lyonnais Gr(cid:138)ce CL Bank Sverige BPI Iberagentes CL Bank Netherlands Bankhaus W(cid:148)lbern (cid:143)terst(cid:134)r att genomf(cid:148)ra i Europa i enlighet med beslutet 1995 2. Nya krav p(cid:134) motprestationer (1) 310 136,1 15,9 41,0 i. u. 0,5 0,6 0,1 76,6 1,5 173,9 310 (1) Varav 12,4 miljarder FRF fr(cid:134)n Latinamerika. (cid:143)terst(cid:134)ende avyttringar i denna region f(cid:148)ljer av beslutet 1995. 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/75 Kommissionen noterar (cid:132)ven att den inte kan st(cid:148)dja Soci(cid:130)- t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)rale (Jfr avsnitt 5. 1 ovan) som har f(cid:148)reslagit att de franska myndigheterna skall tvingas avsluta hela CL:s utl(cid:132)ndska verksamhet, samt en del av verksamheten inom det franska n(cid:132)tet. En s(cid:134)dan l(cid:148)sning (cid:132)r inte f(cid:148)renlig med f(cid:148)retagets b(cid:132)rkraft i slutet av perioden f(cid:148)r omstrukture- ringsplanen. Kommissionen anser att de snedvridningar av konkurrensen som fastst(cid:132)llts kan minskas i mycket be- tydande omfattning genom de motprestationer som den har f(cid:148)reskrivit, utan att den beh(cid:148)ver ta till en s(cid:134) extrem l(cid:148)sning. enlighet med det gemensamma intresset 86 % av regerin- gens (cid:134)taganden Europa, varav 82 % Europa utanf(cid:148)r Fra- nkrike. Mot denna bakgrund, och oavsett andra faktorer som skall beaktas inom ramen f(cid:148)r detta beslut, anser kommissionen att de motprestationer som framlagts av de franska myn- digheterna m(cid:148)jligg(cid:148)r en mycket betydande minskning av de snedvridningar av konkurrensen som uppst(cid:134)r till f(cid:148)ljd av st(cid:148)det. Efter de m(cid:148)ten som (cid:132)gde rum mellan kommissionen och de franska myndigheterna riktade minister Dominique Strauss-Kahn tv(cid:134) skrivelser till kommissionsledamoten Karel Van Miert, den 3 och den 13 maj 1998, i vilka han sammanfattar de nya erbjudanden om motprestationer som de franska myndigheterna skulle vara beredda att (cid:134)ta sig inf(cid:148)r det f(cid:148)rhandenvarande beslutet. Dessa motpresta- tioner inbegriper Europa och (cid:148)vriga v(cid:132)rlden, i form av avyttring eller nedl(cid:132)ggning av dotterbolag eller filialkon- tor motsvarande f(cid:148)ljande belopp: — I Europa skulle dessa nedl(cid:132)ggningar och avyttringar omfatta 556 miljarder franska franc, varav 529 miljar- der utanf(cid:148)r Frankrike och 27 miljarder i form av avyt- tringar i Frankrike (utanf(cid:148)r kontorsn(cid:132)tet). — I (cid:148)vriga v(cid:132)rlden skulle dessa nedl(cid:132)ggningar eller avyt- tringar omfatta tillg(cid:134)ngar som (cid:132)r v(cid:132)rderade till 64 miljarder franska franc. Den konfidentiella f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver dessa (cid:134)taganden (cid:148)verl(cid:132)mnades av de franska myndigheterna i en skrivelse st(cid:132)lld till kommissionsledamoten Karel Van Miert den 13 maj 1998. Den st(cid:148)rsta delen av de avyttringar som sammanh(cid:132)nger med det nya st(cid:148)det skall genomf(cid:148)ras f(cid:148)re privatiseringen av banken, dvs. f(cid:148)re den 1 oktober 1999. Om det finns marknadsm(cid:132)ssiga sk(cid:132)l som vederb(cid:148)rligen p(cid:134)visas och god- k(cid:132)nns av kommissionen, kan de avyttringar som inte har kunnat ske f(cid:148)re privatiseringen genomf(cid:148)ras senast i okto- ber 2000. Kommissionen anser att nedl(cid:132)ggningar av bankkontor el- ler dotterbolag, liksom avyttringar av tillg(cid:134)ngar, leder till att den kommersiella n(cid:132)rvaron minskar och d(cid:132)rf(cid:148)r kan r(cid:132)knas som motprestationer. D(cid:132)rmed uppfyller banken fullst(cid:132)ndigt kommissionens krav p(cid:134) 620 miljarder franska franc i avyttringar eller nedl(cid:132)ggningar (eller 645 miljarder franska franc inbegripet ytterligare 25 miljarder i motpre- stationer i (cid:148)vriga v(cid:132)rlden som f(cid:148)reskrevs 1995). Dessa motprestationer, tillsammans med dem fr(cid:134)n beslut 95/547/EG, leder till en minskning av CL:s balansomslut- ning med mer (cid:132)n en tredjedel av v(cid:132)rdet den 31 december 1994. De nedl(cid:132)ggningar och avyttringar som planeras kommer att frig(cid:148)ra marknadsandelar f(cid:148)r CL:s konkurren- ter. Kommissionen p(cid:134)pekar att f(cid:148)r samtliga motprestatio- ner som avtalats i denna form 1995 och 1998 omfattar i c) Ytterligare motprestationer inom det franska bank- kontorsn(cid:132)tet Mot bakgrund av att det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett f(cid:148)rnyat st(cid:148)d och med h(cid:132)nsyn till storleken p(cid:134) de nya st(cid:148)dbeloppen, som potentiellt (cid:132)r mycket h(cid:148)gre (cid:132)n de belopp som beviljades 1995, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att banken g(cid:148)r en ytterligare an- str(cid:132)ngning inom sitt franska n(cid:132)t f(cid:148)r att frig(cid:148)ra marknads- andelar f(cid:148)r CL:s inhemska konkurrenter, som (cid:132)r s(cid:132)rskilt drabbade av de snedvridningar av konkurrensen som har uppst(cid:134)tt till f(cid:148)ljd av st(cid:148)det. I den plan som l(cid:132)mnades i juli 1997 framgick av de upplysningar som l(cid:132)mnades av CL till kommissionens r(cid:134)dgivande bank att antalet f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsst(cid:132)llen i Frankrike (inbegripet alla typer av bankkon- tor som tillhandah(cid:134)ller tj(cid:132)nster till privatpersoner, yr- kesverksamma eller f(cid:148)retag) skulle minskas till 2 146 (cid:134)r 2000, vilket inneb(cid:132)r en minskning med 6,6 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med antalet f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:132)llen 1996. Kommissionsleda- moten Karel Van Miert beg(cid:132)rde i en skrivelse till Domini- que Strauss-Kahn den 2 april att CL skulle g(cid:148)ra en ytterli- gare anstr(cid:132)ngning f(cid:148)r att minska antalet f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:132)llen i Frankrike till 1 850 (cid:134)r 2000, vilket kommissionens r(cid:134)d- givande bank ans(cid:134)g vara f(cid:148)renligt med bankens l(cid:148)nsam- hetskrav. Denna ytterligare minskning med ungef(cid:132)r 300 f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:132)llen utg(cid:148)r en betydande motprestation f(cid:148)r CL:s konkurrenter och inneb(cid:132)r en sammanlagd nedsk(cid:132)r- ning av CL:s franska n(cid:132)t i storleksordningen 20 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1996 (cid:134)rs niv(cid:134). Kommissionen noterar de synpunkter, som Soci(cid:130)t(cid:130) G(cid:130)n(cid:130)- rale har l(cid:132)mnat inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande (avsnitt 5. 1), att vissa (cid:134)tg(cid:132)rder i syfte att (cid:148)ka CL:s l(cid:148)nsamhet och inte kan betraktas som f(cid:148)rb(cid:132)ttra dess konkurrenskraft motprestationer f(cid:148)r st(cid:148)dets snedvridande effekt p(cid:134) kon- kurrensen. Kommissionen vill framh(cid:134)lla att de ytterligare motprestationer som har kr(cid:132)vts av CL, s(cid:132)rskilt inom dess franska n(cid:132)t men (cid:132)ven inom dess internationella verksam- het, (cid:132)r mycket mer omfattande (cid:132)n de omstrukturerings(cid:134)t- g(cid:132)rder som anges av CL i planen fr(cid:134)n juli 1997. I sin skrivelse av den 3 maj 1998 till Karel Van Miert (cid:134)tar sig Dominique Strauss-Kahn att minska antalet bankkon- tor i Frankrike till 1 850 i enlighet med kommissionens krav. Kommissionen anser mot denna bakgrund att de motpre- stationer som skall genomf(cid:148)ras i Frankrike (ut(cid:148)ver 27 miljarder i form av avyttringar) skall g(cid:132)lla alla typer av kontor som koncernen driver i Frankrike (med inriktning L 221/76 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 p(cid:134) privatpersoner, yrkesverksamma eller f(cid:148)retag). De skul- le inneb(cid:132)ra en mycket betydande kompensation i form av en minskning av CL:s kommersiella n(cid:132)rvaro, som dess franska och europeiska konkurrenter kan utnyttja f(cid:148)r att utvidga sin verksamhet p(cid:134) den franska marknaden. Dessa nedl(cid:132)ggningar skall genomf(cid:148)ras senast f(cid:148)re den 31 de- cember 2000. 10. 6 Mekanism f(cid:148)r begr(cid:132)nsning av bankens tillv(cid:132)xt Kommissionen vill framh(cid:134)lla att den l(cid:148)nsamhetsklausul som de franska myndigheterna inf(cid:148)rde 1995 utg(cid:148)r en form av begr(cid:132)nsning av CL:s tillv(cid:132)xt p(cid:134) grund av att den belastar resultatet och f(cid:148)ljaktligen det egna kapitalet och p(cid:134) grund av det soliditetskrav som redovisas ovan. I den plan som lades fram i juli 1997 p(cid:134)pekade de franska myn- digheterna att de planerade en ompr(cid:148)vning av l(cid:148)nsam- hetsklausulen i en form som de d(cid:134) inte preciserade. I sin skrivelse av den 31 mars 1998 f(cid:148)reslog de franska myn- digheterna att CL skulle (cid:134)terk(cid:148)pa klausulen i utbyte mot en emission av aktier som f(cid:148)rbeh(cid:134)lls staten. Kommissionen medger att uppr(cid:132)tth(cid:134)llandet till och med 2014 av en l(cid:148)nsamhetsklausul som tilldelar staten upp till 60 % av CL:s vinst (cid:132)r sv(cid:134)r att f(cid:148)rena med de nya aktie(cid:132)- garnas anspr(cid:134)k med tanke p(cid:134) privatiseringen av banken. F(cid:148)r att minimera kostnaderna f(cid:148)r de statliga (cid:134)tg(cid:132)rderna och f(cid:148)r st(cid:148)det understryker kommissionen att klausulen b(cid:148)r s(cid:132)ljas till marknadspris p(cid:134) grundval av ett utl(cid:134)tande fr(cid:134)n en oberoende expert s(cid:134) att staten fram till och med 2014 f(cid:134)r det g(cid:132)llande v(cid:132)rdet p(cid:134) de int(cid:132)kter som avses i klausulen och s(cid:134) att transaktionen inte inneb(cid:132)r ytterligare st(cid:148)d till CL. Expertutl(cid:134)tandet skall godk(cid:132)nnas av kommis- sionen. De franska myndigheterna underr(cid:132)ttade vidare i maj 1998 kommissionen om sin (cid:148)nskan att (cid:132)ndra mekanismen f(cid:148)r CL:s l(cid:134)n till EPFR s(cid:134) att den (cid:134)terh(cid:134)llande effekt som 85 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan inneb(cid:132)r vidmakth(cid:134)lls av en annan mekanism. De franska myndigheterna f(cid:148)re- slog att det g(cid:132)llande v(cid:132)rdet p(cid:134) den f(cid:148)rlust som CL belastas av till f(cid:148)ljd av den l(cid:134)ga r(cid:132)nta banken f(cid:134)r p(cid:134) l(cid:134)net till EPFR (av kommissionen v(cid:132)rderad till 7,2 miljarder franc f(cid:148)r perioden 1997–2000, med avdrag f(cid:148)r st(cid:148)den, jfr tabell 15) skall omvandlas av CL f(cid:148)r perioden 2000–2014. Om- vandlingen skall ske i form av en (cid:132)ndring av definitionen av l(cid:148)nsamhetsklausulen, i vilken inneh(cid:134)llandet av vinster skall (cid:148)kas s(cid:134) att effekten f(cid:148)r statskassan, med beaktande av (cid:148)kningen av klausulens v(cid:132)rde (46) och det (cid:148)verskjutande v(cid:132)rdet p(cid:134) statens andel i bankens kapital motsvarar det (ca 5,5 miljarder g(cid:132)llande v(cid:132)rdet franc f(cid:148)r perioden 2000–2014, enligt kommissionens uppskattningar) p(cid:134) EPFR:s avst(cid:134)ende fr(cid:134)n 15 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan f(cid:148)r CL:s utest(cid:134)ende l(cid:134)nefordringar. L(cid:148)nsamhetsklausulen, som d(cid:132)rmed skulle f(cid:134) ett h(cid:148)gre v(cid:132)r- de, skulle (cid:134)terk(cid:148)pas av CL genom en emission av aktier som f(cid:148)rbeh(cid:134)lls staten (med EPFR:s samtycke). EPFR skall s(cid:132)lja sina aktier inom ramen f(cid:148)r privatiseringen, s(cid:134) att de tv(cid:134) transaktionerna, dvs. (cid:132)ndringen av v(cid:132)rdet p(cid:134) klausulen och (cid:148)verl(cid:134)telsen av denna, f(cid:134)r en (cid:134)tminstone neutral ef- fekt p(cid:134) statskassan, med beaktande av att staten avst(cid:134)r fr(cid:134)n gottg(cid:148)relsen av l(cid:134)net till EPFR p(cid:134) 15 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan och fr(cid:134)n int(cid:132)kterna av klausulen. Med detta som utg(cid:134)ngspunkt skall det statliga st(cid:148)det till CL, med avdrag f(cid:148)r int(cid:132)kterna av privatiseringen, inte (cid:132)ndras genom dessa (cid:132)ndringar av avvecklingsmekanismen. Ut(cid:148)ver denna transaktion, och f(cid:148)r att vidmakth(cid:134)lla en (cid:134)terh(cid:134)llande effekt p(cid:134) CL, har de franska myndigheterna gjort f(cid:148)ljande (cid:134)taganden: i) 58 % av bolagets nettoresultat till och med r(cid:132)kenska- ps(cid:134)ret 2003 skall f(cid:148)rdelas i form av utdelning p(cid:134) akti- erna. ii) Dess uppskov med betalning av upplupna skatter skall upph(cid:132)vas s(cid:134) snart l(cid:148)nsamhetsklausulen har (cid:134)terk(cid:148)pts. iii) Tillv(cid:132)xten av CL:s sammanst(cid:132)llda balansomslutning omfattande samma ing(cid:134)ende bolag och vid of(cid:148)r(cid:132)ndrad v(cid:132)xelkurs skall f(cid:134) uppg(cid:134) till h(cid:148)gst 3,2 % per (cid:134)r mellan utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 1998 och utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2001, och bankens kapitalt(cid:132)ckningsgrad (47) skall fram till och med (cid:134)r 2014 under varje (cid:134)r vara minst lika med den niv(cid:134) som uppn(cid:134)ddes i slutet av (cid:134)r 2001, s(cid:134)vida inte ex- ceptionella omst(cid:132)ndigheter intr(cid:132)ffar som vederb(cid:148)rli- gen skall redovisas f(cid:148)r kommissionen och godk(cid:132)nnas av denna. Kommissionen kan tillstyrka mekanismen, som omfattar en h(cid:148)jning av l(cid:134)ner(cid:132)ntan fr(cid:134)n 85 % till 100 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan fr(cid:134)n 2000 till 2014, en (cid:132)ndring av definitionen p(cid:134) klausulen, en f(cid:148)rs(cid:132)ljning av klausulen och det alternativa (cid:134)terh(cid:134)llandet av CL:s tillv(cid:132)xt, f(cid:148)rutsatt att f(cid:148)ljande villkor uppfylls: — Utv(cid:132)rderingen av det diskonterade v(cid:132)rdet av CL:s kost- nader f(cid:148)r refinansiering av sitt l(cid:134)n till EPFR till 15 % under den korta marknadsr(cid:132)ntan under perioden 2000–2014, uppdateringen av l(cid:148)nsamhetsklausulen och v(cid:132)rderingen av den skall genomf(cid:148)ras p(cid:134) grundval av ett utl(cid:134)tande fr(cid:134)n en oberoende expert. (46) Klausulen skulle (cid:148)ka i v(cid:132)rde genom den dubbla effekten av (cid:148)kningen av bankens resultat (med 15 % av den korta mark- nadsr(cid:132)ntan p(cid:134) det utest(cid:134)ende l(cid:134)net) och en (cid:132)ndring av niv(cid:134)n p(cid:134) kvarh(cid:134)llningen av resultatet genom klausulen. (47) Kommissionens tolkning (cid:132)r att detta (cid:134)tagande g(cid:132)ller andelen bundet eget kapital (”tier one”) och kapitalt(cid:132)ckningsgraden (Cooke-kvoten). 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/77 — Expertens rapport skall (cid:148)verl(cid:132)mnas till kommissionen, som skall godk(cid:132)nna slutsatserna i rapporten innan n(cid:134)- gon (cid:132)ndring av v(cid:132)rderingen av klausulen kan ske och f(cid:148)re den planerade transaktionen i form av en emis- sion av aktier i CL som f(cid:148)rbeh(cid:134)lls staten. — Kommissionen skall, om det beh(cid:148)vs, kunna mots(cid:132)tta sig denna transaktion om den anser att den fulla uppr(cid:132)kningen av den kostnad som g(cid:132)ller refinansie- ringen av CL f(cid:148)r dess l(cid:134)n till EPFR till kort marknads- r(cid:132)nta nedsatt med 15 % under perioden 2000–2014 och l(cid:148)nsamhetsklausulen inte (cid:132)r garanterade, med f(cid:148)lj- den att nya inslag av st(cid:148)d sannolikt kommer att uppst(cid:134). fullt F(cid:148)rutsatt att den granskning som kommissionen skall utf(cid:148)ra leder till ett tillfredsst(cid:132)llande resultat, kan kommissionen dra slutsatsen att den (cid:134)terh(cid:134)llande meka- nismen i fr(cid:134)ga inte inneb(cid:132)r n(cid:134)got ytterligare inslag av st(cid:148)d och att den vidmakth(cid:134)ller en betydande (cid:134)terh(cid:134)llande ef- fekt p(cid:134) CL, som g(cid:134)r ut(cid:148)ver omstruktureringsplanens r(cid:132)c- kvidd. 10. 7 De franska myndigheternas privatiserings(cid:134)ta- ganden Som ett komplement till granskningen av villkoren f(cid:148)r de ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden noterar kommissionen regeringens (cid:134)taganden f(cid:148)r att privatisera banken i linje med de m(cid:134)l som fastst(cid:132)ll- des n(cid:132)r beslut 95/547/EG antogs. I en skrivelse av den 13 maj 1998 (cid:134)tog sig ekonomi-, finans- och industriminister- na att privatisera CL under tiden fram till och med okto- ber 1999 enligt ett (cid:148)ppet, (cid:148)verblickbart och icke diskrimi- nerande f(cid:148)rfarande. Staten kommer att f(cid:148)rlora sin roll som tongivande aktie(cid:132)gare, och statens (cid:132)garandel skall ned- bringas till h(cid:148)gst 10 % av bankens kapital. En privatise- ringsf(cid:148)rordning skall antas f(cid:148)re slutet av 1998, och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsf(cid:148)rfarandet skall inledas f(cid:148)re den 1 mars 1999. Kommissionen noterar dessa (cid:134)taganden och p(cid:134)minner om att den i den tjugotredje rapporten om konkurrenspo- litiken f(cid:148)r 1993 (48) fastst(cid:132)llde allm(cid:132)nna principer, som den till(cid:132)mpar p(cid:134) privatiserings(cid:132)renden f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om transaktionerna inneh(cid:134)ller inslag av st(cid:148)d. Kommissionen anser att privatiseringen b(cid:148)r leda till en slutlig l(cid:148)sning p(cid:134) det ovan konstaterade problemet med f(cid:148)retagsledningen och till att CL i framtiden v(cid:132)nder sig till sina privata ak- tie(cid:132)gare och till marknaden f(cid:148)r att skaffa de till(cid:132)ggsresur- ser som beh(cid:148)vs. 10. 8 Andra villkor som skall iakttas med tanke p(cid:134) de ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet (48) Jfr XXIII:e rapporten om konkurrenspolitiken, avsnitt 403, s. 276. Generaldirekt(cid:148)ren f(cid:148)r konkurrensfr(cid:134)gor underr(cid:132)ttade i f(cid:148)rv(cid:132)g genom en skrivelse av den 14 juli 1993 de franska myndigheterna om de principer som kommissionen till(cid:132)mpar f(cid:148)r att unders(cid:148)ka om en privatisering i till(cid:132)mpliga fall inne- b(cid:132)r statligt st(cid:148)d. fransk i) Kommissionen understryker att (cid:148)verl(cid:134)telserna av dot- terbolag och bankkontor skall leda till en nettominsk- ning av bankens koncernomslutning och vara o(cid:134)ter- kalleliga. (cid:153)verl(cid:134)telserna skall genomf(cid:148)ras enligt (cid:148)ver- blickbara f(cid:148)rfaranden och st(cid:134) (cid:148)ppna f(cid:148)r varje potenti- ell, Krav- specifikationerna f(cid:134)r inte inneh(cid:134)lla klausuler som p(cid:134) ett osk(cid:132)ligt s(cid:132)tt kan begr(cid:132)nsa antalet potentiella kandi- dater och vara s(cid:132)rskilt anpassade till n(cid:134)gon eller n(cid:134)gra av de potentiella kandidaterna. Valet av potentiella k(cid:148)- pare skall ske med sikte p(cid:134) att optimera int(cid:132)kterna av (cid:148)verl(cid:134)telserna. Dessa int(cid:132)kter skall i sin helhet ansl(cid:134)s f(cid:148)r att finansiera omstruktureringsplanen f(cid:148)r CL. utl(cid:132)ndsk, k(cid:148)pare. eller ii) Iakttagande av detta beslut a) De franska myndigheterna skall l(cid:132)gga fram en del- rapport varje kvartal till och med den 31 december 2000. Dessa delrapporter skall innefatta en detalje- rad redovisning av de (cid:148)verl(cid:134)telser och nedl(cid:132)gg- ningar av verksamheter som (cid:148)verenskommits inom ramen f(cid:148)r detta beslut, med uppgift om dag f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse, det bokf(cid:148)rda v(cid:132)rdet p(cid:134) tillg(cid:134)ngarna per den 31 december 1994, v(cid:132)rde vid (cid:148)verl(cid:134)telsen samt realisationsvinsterna vid (cid:148)verl(cid:134)telsen. Den f(cid:148)rsta kvartalsrapporten skall l(cid:132)mnas den 1 oktober 1998. De f(cid:148)ljande datumen f(cid:148)r rapporterna har fastst(cid:132)llts till den 1 januari 1999, den 1 april 1999 och den 1 juli 1999 osv. I delrapporterna f(cid:148)r 1999 skall noggrant anges hur privatiseringen fortskrider. -f(cid:148)rlusterna respektive b) CL:s halv(cid:134)rs- och (cid:134)rsrapporter skall (cid:148)vers(cid:132)ndas till kommissionen s(cid:134) snart de har godk(cid:132)nts av bankens styrelse tillsammans med en redog(cid:148)relse f(cid:148)r hur genomf(cid:148)randet f(cid:148)retaget framskrider. aff(cid:132)rsplanen f(cid:148)r av c) Kommissionen skall ha obegr(cid:132)nsad tillg(cid:134)ng till in- formation. Den skall, med de franska myndigheter- nas samtycke, kunna v(cid:132)nda sig direkt till CL f(cid:148)r att f(cid:134) de f(cid:148)rklaringar och n(cid:132)rmare upplysningar som kr(cid:132)vs. De franska myndigheterna och CL skall samarbeta fullt ut vid alla kontroller som kommis- sionen, eller i f(cid:148)rekommande fall en konsult med dennas uppdrag, kan komma att beg(cid:132)ra. d) Kommissionen skall h(cid:134)llas n(cid:132)ra underr(cid:132)ttad om formerna f(cid:148)r privatiseringen av banken. Myndighe- terna skall i f(cid:148)rv(cid:132)g f(cid:148)rse kommissionen med all in- formation som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla att privatise- ringen sker under (cid:148)ppna, (cid:148)verblickbara och icke diskriminerande former. Kommissionen kommer att granska dessa former med beaktande av de ovan n(cid:132)mnda principer som den till(cid:132)mpar p(cid:134) privatise- rings(cid:132)renden. iii) Beslut 95/547/EG De franska myndigheterna skall fullg(cid:148)ra de (cid:134)taganden som anges i artikel 4 i beslut 95/547/EG fram till dess att avvecklingen (cid:132)r avslutad. L 221/78 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 11. SLUTSATSER 11. 1 De ytterligare st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rdernas f(cid:148)renlighet med h(cid:132)nsyn till de belopp som tidigare har god- k(cid:132)nts av kommissionen Kommissionens slutsats (cid:132)r att de (cid:134)tg(cid:132)rder som granskats under detta f(cid:148)rfarande och som g(cid:132)ller (cid:148)kningen av f(cid:148)rlu- sterna f(cid:148)r CDR och finansieringskostnaderna f(cid:148)r EPFR samt upph(cid:132)vandet av kravet p(cid:134) att CL skall finansiera EPFR:s tecknande en emitterad nollkupongobligation omfattar ytterligare st(cid:148)d i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det st(cid:148)d som godk(cid:132)ndes i kommissionens beslut 95/547/EG (p(cid:134) 45 miljarder franc) och i dess beslut av den 25 september franc). Detta ytterligare st(cid:148)d 1996 (cirka 4 miljarder uppskattas till cirka 53–98 miljarder franc (49) i diskonte- rat v(cid:132)rde. v) En (cid:134)terh(cid:134)llande mekanism, som motsvarar kostnaden p(cid:134) 15 % av den korta marknadsr(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)net till EPFR och uttaget fr(cid:134)n CL:s resultat och egna medel till f(cid:148)ljd av l(cid:148)nsamhetsklausulen, kan inf(cid:148)ras i st(cid:132)llet f(cid:148)r dessa b(cid:134)da (cid:134)tg(cid:132)rder under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att den inte inneh(cid:134)ller inslag av ytterligare st(cid:148)d till CL. Regeringens samtliga (cid:134)taganden har bekr(cid:132)ftats genom tre skrivelser av den 13 maj 1998. I enlighet med kommissionens riktlinjer f(cid:148)r omstrukture- ringsst(cid:148)d kan kommissionen dra slutsatsen, under f(cid:148)rut- s(cid:132)ttning att de franska myndigheterna fullf(cid:148)ljer de (cid:134)tagan- den som anges i artikel 1. 2 nedan och iakttar de villkor som kommissionen f(cid:148)reskrivit i artikel 1. 3, att de ytterli- gare st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna i fr(cid:134)ga kan omfattas av undantaget i artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget (f(cid:148)rsta delen av f(cid:148)rsta meningen) och att de (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknade- n. Kommissionens slutsats (cid:132)r, p(cid:134) grundval av vad som tidiga- re redovisats, f(cid:148)ljande: 11. 2 St(cid:148)d som godk(cid:132)nts av kommissionen i dess be- slut 95/547/EG i) Den omstruktureringsplan som de franska myndighe- terna har lagt fram har visat p(cid:134) CL:s ekonomiska b(cid:132)r- kraft. Denna b(cid:132)rkraft har bekr(cid:132)ftats av slutsatserna fr(cid:134)n kommissionens r(cid:134)dgivande bank och av den nya af- f(cid:132)rsplan som de franska myndigheterna (cid:148)verl(cid:132)mnade i maj 1998. De st(cid:148)d som kommissionen godk(cid:132)nde i sitt beslut 95/ 547/EG (cid:132)r fortfarande f(cid:148)renliga med f(cid:148)rdraget under f(cid:148)r- uts(cid:132)ttning att de franska myndigheterna och CL fullt ut uppfyller de f(cid:148)rpliktelser som f(cid:148)ljer av beslut 95/547/EG med undantag av de (cid:132)ndringar som godk(cid:132)nns i detta be- slut. ii) St(cid:148)det (cid:132)r, med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r att ”neutraliseringen” av l(cid:134)net till EPFR begr(cid:132)nsas till tiden 1997–1999, trots sin unika omfattning begr(cid:132)nsat till vad som (cid:132)r strikt n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att skapa l(cid:148)nsamhet f(cid:148)r banken. iii) Det mycket omfattande program f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telser och nedl(cid:132)ggningar som de franska myndigheterna har (cid:134)ta- git sig att genomf(cid:148)ra samt det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att st(cid:148)det begr(cid:132)nsas strikt till ett n(cid:148)dv(cid:132)ndigt minimum kommer att leda till att CL i all den utstr(cid:132)ckning som dess di- sponibla medel medger finansierar en betydande del av omstruktureringsplanen. Kommissionen erinrar om att, n(cid:132)r de franska myndighe- terna och CL till(cid:132)mpar beslut 95/547/EG, skall de s(cid:132)rskilt se till att fullt ut utf(cid:148)ra de motprestationer som f(cid:148)reskrivs i beslut 95/547/EG, n(cid:132)mligen en minskning av Cr(cid:130)dit Lyonnais kommersiella n(cid:132)rvaro utanf(cid:148)r Frankrike med 35 % av balansomslutningen, vilket motsvarar 50 % av dess tillg(cid:134)ngar i Europa utanf(cid:148)r Frankrike. Denna minsk- ning skall bed(cid:148)mas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till bankens samlade tillg(cid:134)ngar per den 31 december 1994 och skall ha slutf(cid:148)rts f(cid:148)re den 31 december 1998. i mycket iv) De franska myndigheterna har lagt fram motprestatio- ner som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att dra slutsatsen att CL i linje med det gemensamma intresset kommer att minska sin kommersiella n(cid:132)rvaro betydande utstr(cid:132)ckning, s(cid:134) att dess balansomslutning d(cid:134) omstruk- tureringsplanen avslutats kommer att ha minskat med en tredjedel i f(cid:148)rh(cid:134)llande till l(cid:132)get den 31 december 1994 samt som (cid:132)r kopplade till de ytterligare st(cid:148)den, omfattande ned- l(cid:132)ggningar och (cid:148)verl(cid:134)telser till ett v(cid:132)rde av 310 miljar- der och en minskning av kontorsn(cid:132)tet i Frankrike till 1 850 kontor (cid:134)r 2000 kommer att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att f(cid:148)rhindra alltf(cid:148)r stora snedvridningar av konkurrensen. att motprestationer s(cid:132)rskilt (49) Se tabell 15. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som anm(cid:132)ldes till kommissionen i sep- tember 1996 och (cid:134)tg(cid:132)rderna i den omstruktureringsplan f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyonnais som (cid:148)verl(cid:132)mnades till kommissionen i juli 1997, best(cid:134)ende av en neutralisering av l(cid:134)net till EPFR, upph(cid:132)vandet av en nollkupongsobligation samt statens (cid:148)vertagande av de ytterligare f(cid:148)rlusterna i CDR och EPFR utg(cid:148)r efter (cid:132)ndring av de franska myndigheter- na p(cid:134) det s(cid:132)tt som redovisas i detta beslut statligt st(cid:148)d en- ligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avta- 8. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 221/79 let. Detta ytterligare st(cid:148)d i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder som kommissionen godk(cid:132)nde i sitt beslut 95/547/EG och i sitt beslut av den 25 september 1996 ber(cid:132)knas ligga inom intervallet 53 till 98 miljarder franska franc. Det yt- terligare st(cid:148)det i fr(cid:134)ga kan f(cid:148)rklaras f(cid:148)renligt med den ge- mensamma marknaden och EES-avtalet enligt artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet under f(cid:148)rut- s(cid:132)ttning att Frankrike iakttar de (cid:134)taganden som avses i punkt 2 och de villkor som avses i punkt 3. 2. Frankrike skall (cid:134)ta sig f(cid:148)ljande: a) Frankrike skall (cid:134)ta sig att (cid:148)verf(cid:148)ra Cr(cid:130)dit Lyonnais till den privata sektorn senast i oktober 1999 under (cid:148)ppna, genomblickbara och icke-diskriminerande former. F(cid:148)r- farandet kan inledas redan (cid:134)r 1998 genom antagande av en privatiseringsf(cid:148)rordning f(cid:148)re (cid:134)rets slut och om- fatta flera etapper. Under alla f(cid:148)rh(cid:134)llanden skall f(cid:148)rfa- randet inledas f(cid:148)re den 1 mars 1999. Vid detta tillf(cid:132)lle skall staten (cid:132)garandel i banken nedbringas till h(cid:148)gst 10 % och staten skall f(cid:148)rbinda sig att inte l(cid:132)ngre vara den tongivande aktie(cid:132)garen i Cr(cid:130)dit Lyonnais. b) Som motprestation f(cid:148)r det statliga st(cid:148)det skall Cr(cid:130)dit Lyonnais (cid:148)verl(cid:134)ta eller likvidera 620 miljarder franc av tillg(cid:134)ngarna i sin balansr(cid:132)kning per den 31 december 1994. Denna minskning skall g(cid:132)lla samtliga tillg(cid:134)ngar i Europa utanf(cid:148)r Frankrike med s(cid:132)rskilt undantag f(cid:148)r verksamheterna i London, Luxemburg, Frankfurt och Schweiz. Banken skall ha m(cid:148)jlighet att f(cid:148)rvalta konton f(cid:148)r in- och utbetalningstransaktioner inom euroomr(cid:134)- det. Bevarandet av dessa strategiska etableringar skall kompenseras i full utstr(cid:132)ckning med andra tillg(cid:134)ngar i Frankrike och i resten av v(cid:132)rlden. Detta (cid:134)tagande kom- pletterar det som gjordes den 18 juli 1995 omfattande en minskning med 35 % i v(cid:132)rlden som helhet, vilket motsvarar 50 % i Europa, och som har bekr(cid:132)ftats. Samtliga (cid:134)terst(cid:134)ende s(cid:134)dana (cid:148)verl(cid:134)telser skall ha slut- f(cid:148)rts senast den 31 december 1998. Den totala minsk- ningen p(cid:134) 620 miljarder franc skall ha genomf(cid:148)rts f(cid:148)re dagen f(cid:148)r privatiseringen. Dessa b(cid:134)da datum kan sena- rel(cid:132)ggas med h(cid:148)gst ett (cid:134)r av marknadsh(cid:132)nsyn som ved- erb(cid:148)rligen redovisats f(cid:148)r kommissionen. c) Cr(cid:130)dit Lyonnais skall minska sitt kontorsn(cid:132)t i Frankri- ke, s(cid:134) att det inte (cid:148)verstiger 1 850 kommersiella etable- ringar (cid:134)r 2000 f(cid:148)r moderbolaget och dess dotterbolag f(cid:148)r privatkundsverksamhet. Detta antal enheter skall g(cid:132)lla inr(cid:132)ttningar f(cid:148)r privatkunder, yrkesm(cid:132)ssig verk- samhet och f(cid:148)retag. d) F(cid:148)r att privatiseringen skall kunna genomf(cid:148)ras inom de f(cid:148)reskrivna tidsfristerna skall en oberoende expert utv(cid:132)rdera l(cid:148)nsamhetsklausulen och effekterna av den partiella neutraliseringen av l(cid:134)net efter (cid:134)r 1999 och av dessa marknaden genom en emission av aktier i Cr(cid:130)dit Lyonnais till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r EPFR, som sedan skall (cid:148)verl(cid:134)- ta dessa inom ramen f(cid:148)r privatiseringsf(cid:148)rfarandet. F(cid:148)re (cid:134)terk(cid:148)pas indirekt inslag b(cid:134)da skall denna emission skall utv(cid:132)rderingen (cid:148)verl(cid:132)mnas till kommissionen. e) F(cid:148)r att vidmakth(cid:134)lla de (cid:134)terh(cid:134)llande effekterna p(cid:134) Cr(cid:130)- dit Lyonnais tillv(cid:132)xtpotential av l(cid:148)nsamhetsklausulen och av r(cid:132)ntedifferensen p(cid:134) l(cid:134)net till EPFR samt f(cid:148)r att kontrollera bankens utveckling i f(cid:148)rh(cid:134)llande till sina konkurrenter skall i) 58 % av bolagets nettoresultat till och med r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret 2003 f(cid:148)rdelas som utdelning p(cid:134) aktierna, ii) dess uppskov med betalning av upplup- na skatter upph(cid:132)vas s(cid:134) snart l(cid:148)nsamhetsklausulen har (cid:134)terk(cid:148)pts, och iii) tillv(cid:132)xten av koncernens samman- st(cid:132)llda balansomslutning omfattande samma ing(cid:134)ende bolag och vid of(cid:148)r(cid:132)ndrad v(cid:132)xelkurs h(cid:148)gst f(cid:134) uppg(cid:134) till 3,2 % per (cid:134)r mellan utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 1998 och utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2001, och bankens kapitalt(cid:132)ckningsgrad skall fram till och med (cid:134)r 2014 under varje (cid:134)r vara minst li- ka med den niv(cid:134) som uppn(cid:134)ddes vid utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2001, s(cid:134)vida inte exceptionella omst(cid:132)ndigheter intr(cid:132)ffar som vederb(cid:148)rligen redovisas f(cid:148)r kommissionen och godk(cid:132)nns av denna. f) Genomf(cid:148)randet av samtliga de (cid:134)taganden som anges i punkterna a till e skall varje (cid:134)r fram till och med slut- f(cid:148)randet av (cid:148)verl(cid:134)telserna av tillg(cid:134)ngar kunna kontrol- leras av en oberoende expert. Dessutom skall de franska myndigheterna till Europeiska kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna delrapporter kvartalsvis och detaljerade halv(cid:134)rsrapporter om genomf(cid:148)randet av planen. Frankrike har genom en skrivelse av den 13 maj 1998 till f(cid:148)rteckning kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mnat en konfidentiell d(cid:132)r de (cid:148)verl(cid:134)telser och nedl(cid:132)ggningar som avses i punkt b ovan redovisas. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla st(cid:148)dets f(cid:148)renlighet med den ge- 3. mensamma marknaden skall den franska regeringen se till att f(cid:148)ljande villkor iakttas: a) Genomf(cid:148)rande: Det skall s(cid:132)kerst(cid:132)llas att samtliga (cid:134)taganden och (cid:134)tg(cid:132)r- der som avses i detta beslut samt de (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i beslut 95/547/EG och som inte (cid:132)ndrats genom detta beslut genomf(cid:148)rs. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:134)r inte (cid:132)ndras utan f(cid:148)rhandsgodk(cid:132)nnande fr(cid:134)n kommissionen. b) Former f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telserna av tillg(cid:134)ngar: (cid:153)verl(cid:134)telserna av bankens dotterbolag och kontor skall inneb(cid:132)ra en nettominskning av bankens koncernom- slutning och vara o(cid:134)terkalleliga. De skall genomf(cid:148)ras inom ramen f(cid:148)r (cid:148)verblickbara f(cid:148)rfaranden och st(cid:134) (cid:148)p- pna f(cid:148)r varje potentiell, fransk eller utl(cid:132)ndsk, k(cid:148)pare. Kravspecifikationerna f(cid:134)r inte inneh(cid:134)lla klausuler som p(cid:134) ett osk(cid:132)ligt s(cid:132)tt kan begr(cid:132)nsa antalet potentiella kandidater och vara s(cid:132)rskilt anpassade till n(cid:134)gon eller n(cid:134)gra av de potentiella kandidaterna. Valet av k(cid:148)pare skall ske med sikte p(cid:134) att optimera int(cid:132)kterna av (cid:148)ver- l(cid:134)telserna. Dessa int(cid:132)kter skall i sin helhet anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att finansiera omstruktureringsplanen f(cid:148)r Cr(cid:130)dit Lyon- nais. L 221/80 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 98 c) Uppdatering och genomf(cid:148)rande av mekanismen f(cid:148)r (cid:134)terh(cid:134)llande av bankens tillv(cid:132)xt Utv(cid:132)rderingen av det diskonterade v(cid:132)rdet av CL:s kost- nader f(cid:148)r refinansiering av sitt l(cid:134)n till EPFR till 15 % under den korta marknadsr(cid:132)ntan under tiden 2000 till 2014, uppdateringen av l(cid:148)nsamhetsklausulen och v(cid:132)r- deringen av den skall genomf(cid:148)ras av en oberoende ex- pert. Expertens rapport skall (cid:148)verl(cid:132)mnas till kommis- sionen, som skall godk(cid:132)nna slutsatserna i denna rap- port, innan n(cid:134)gon (cid:132)ndring av v(cid:132)rderingen av klausulen kan ske och f(cid:148)re den planerade transaktionen i form av en emission av aktier i Cr(cid:130)dit Lyonnais som f(cid:148)rbe- h(cid:134)lls staten. d) Uppf(cid:148)ljning av detta beslut: i) De franska myndigheterna skall l(cid:132)gga fram en del- rapport varje kvartal fram till och med den 31 de- cember 2000. Dessa delrapporter skall inneh(cid:134)lla en detaljerad redovisning av de (cid:148)verl(cid:134)telser och ned- l(cid:132)ggningar av verksamheter som (cid:148)verenskommits inom ramen f(cid:148)r detta beslut, med uppgift om dag f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse, bokf(cid:148)rt v(cid:132)rde p(cid:134) tillg(cid:134)ngarna per den 31 december 1994, v(cid:132)rde vid (cid:148)verl(cid:134)telsen samt realisationsvinsterna vid (cid:148)verl(cid:134)telsen. Den f(cid:148)rsta kvartalsrapporten skall l(cid:132)mnas den 1 oktober 1998. De f(cid:148)ljande datumen f(cid:148)r rapporterna fastst(cid:132)lls till den 1 januari 1999, den 1 april 1999 och den 1 juli 1999. -f(cid:148)rlusterna respektive ii) Cr(cid:130)dit Lyonnais halv(cid:134)rs- och (cid:134)rsrapporter skall (cid:148)verl(cid:132)mnas till kommissionen s(cid:134) snart de har god- k(cid:132)nts av bankens styrelse tillsammans med en re- dog(cid:148)relse f(cid:148)r hur genomf(cid:148)randet av f(cid:148)retagets af- f(cid:132)rsplan fortskridit. iii) Kommissionen skall under hela tiden f(cid:148)r genom- f(cid:148)randet av planen ha st(cid:132)ndig och obegr(cid:132)nsad tillg(cid:134)ng till information. Efter godk(cid:132)nnande fr(cid:134)n de franska myndigheterna skall kommissionen kunna v(cid:132)nda sig direkt till Cr(cid:130)dit Lyonnais f(cid:148)r att f(cid:134) de f(cid:148)rklaringar och n(cid:132)rmare upplysningar som kr(cid:132)vs. De franska myndigheterna och Cr(cid:130)dit Lyonnais skall samarbeta fullt ut vid alla kontroller som kommissionen, eller i till(cid:132)mpliga fall en konsult med dennas uppdrag, kan komma att kr(cid:132)va. iv) Kommissionen skall h(cid:134)llas n(cid:132)ra underr(cid:132)ttad om formerna f(cid:148)r privatiseringen av banken. Myndighe- terna skall i f(cid:148)rv(cid:132)g till kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna alla uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla att denna privatisering sker under (cid:148)ppna, (cid:148)verblickbara och icke-diskriminerande former. v) Varje senarel(cid:132)ggande av datum f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse eller nedl(cid:132)ggning av tillg(cid:134)ngar p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges ovan bland myndigheternas (cid:134)taganden i punkt 2 b i denna artikel m(cid:134)ste i f(cid:148)rv(cid:132)g ha godk(cid:132)nts av kom- missionen. Dessa (cid:134)taganden avser uteslutande datum f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:134)telse och nedl(cid:132)ggning av tillg(cid:134)ngar och p(cid:134)verkar inte i n(cid:134)got avseende (cid:134)tagandet att privatisera banken, vilket under alla f(cid:148)rh(cid:134)llanden skall ha genomf(cid:148)rts under tiden fram till senast ok- tober 1999. e) Beslut 95/547/EG: De franska myndigheterna skall fullg(cid:148)ra de (cid:134)tagan- den som anges i artikel 4 i beslut 95/547/EG fram till dess att avvecklingen (cid:132)r avslutad. Artikel 2 Frankrike skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n delgivningen av detta beslut underr(cid:132)tta kommissionen om de (cid:134)tg(cid:132)rder som har vidtagits f(cid:148)r att f(cid:148)lja beslutet. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till republiken Frankrike. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 20 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen