title: Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" - (framlagt av kommissionen)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
vocational training
young person
youth employment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ft*ft i \ ft ft I ft ft ft ft I ft ft ft Bryssel den 27. 05. 1998 KOM(1998) 331 slutlig 98/0197 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" (framlagt av kommissionen) I. INLEDNING MOTIVERING Genom att lägga fram dessa tre förslag till beslut inom området för utbildning, yrkesutbildning och ungdom, genom att förlänga och förstärka gemenskapens nuvarande handlingsprogram, vilka avslutas den 31 december 1999, har kommissionen konkretiserat de strategiska riktlinjerna i "Agenda 2000" och, på de tre områdena i fråga, i sitt meddelande från november 1997 "För ett kunskapens Europa"1. Redan i det dokumentet antydde kommissionen vad som skulle vara de viktigaste utgångspunkterna och riktlinjerna för en gemenskapsåtgärd som syftar till att bidra till det gradvisa byggandet av ett europeiskt utbildningsområde , inriktat på en utveckling av kunskap, fördjupning av medborgarskap och utveckling av möjligheterna till anställbarhet genom förvärvande av kompetens. Det centrala gemensamma målet för dessa tre förslag till beslut är att på alla nivåer stödja utbildnings- och yrkesutbildningsprocessen under hela livet. De tre förslagen visar på en vilja att genomfora ett integrerat angreppssätt: tillsammans visar de på en politisk vilja att lägga tyngdpunkten på det centrala målet om livslång utbildning och yrkesutbildning i ett europeiskt sammanhang som kännetecknas av ett gradvist byggande av ett europeiskt utbildningsområde som är inriktat på utveckling av kunskap, fördjupning av medborgarskap och utveckling av möjligheterna till anställbarhet genom förvärvande av kompetens. De gemensamma åtgärder som planeras genom varje beslut kommer alla att bidra till att förstärka denna integration. I en tekniska förändringar och värld stadd informationssamhället, blir gränsen mellan "utbildning" och "yrkesutbildning" allt mindre tydlig, precis som den traditionella åtskillnaden mellan grundläggande och vidare yrkesutbildning eller åtskillnaden mellan "formell" och "informell" utbildning. i snabb utveckling, särskilt genom Samma synsätt gäller för genomförande och styrning. I jämförelse med de pågående programmen visar de på en vilja till förenkling, koncentration och decentralisering, samtidigt som man garanterar en ökad öppenhet som kan underlätta användarnas deltagande i programmen. I det föreslagna angeppssättet har man tagit hänsyn till olika element * Erfarenheterna från programmen: alla pågående program (samt tidigare program) har varit föremål för grundliga utvärderingar som har beaktat de tre programmens inverkan på medlemsstaternas politik och system på de berörda områdena. Man har också lyft fram det europeiska mervärde som åtgärderna i de olika programmen har medfört, både vad avser rörlighet för olika målgrupper inom områdena utbildning, transnationella yrkesutbildning samarbetspartnerskap. Man har även belyst vissa svagheter - i huvudsak beroende på komplexiteten och trögheten i förfarandena - vilka de föreliggande förslagen avser att rätta till. Tabellen nedan visar hur förslagen till beslut tar hänsyn till denna vilja till koncentration, förenkling och öppenhet. ungdom ramen inom och och för KOM(97) 563 slutlig Komplementaritet och sammanhållning med andra gemenskapsåtgärder på de områden som täcks av de tre förslagen, både på det kunskapspolitiska området - i synnerhet det femte ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling - som på andra områden som kultur och audiovisuella medier, förverkligandet av den inre marknaden, informationssamhället, miljö, konsumentskydd, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa måste man försäkra sig om detta sammanhang och denna komplementaritet för att garantera åtgärdernas effektivitet och gemenskapsinsatsernas mervärde. lägger de tre förslagen även vikt, särskilt vad avser Mot den bakgrunden yrkesutbildning, vid en kontrollerad och kontinuerlig organisation, som skall genomföras på gemenskapsnivå och av strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden. Utbildning och yrkesutbildning, såväl som det fulla utövandet av medborgarskap, stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen. i medlemsstaterna med hjälp ett brett perspektiv Det nya sammanhang som öppnas av den samordnade sysselsättningsstrategin: denna strategi som definierades av Europeiska rådet vid dess extraordinära möte om sysselsättning i november 1997 samt de riktlinjer för sysselsättningen som blev ett resultat därav anger tydligt att formell och informell utbildning samt yrkesutbildning i anställbarhet och anpassningsförmåga: de kan ge starkt stöd åt processen att utveckla företagsamhet och är ett viktigt stöd för främjandet av lika möjligheter. De tre förslagen till beslut omfattar tydligt denna dimension - särskilt med avseende på vad som kan bli de tre programmens bidrag (i synnerhet LEONARDO DA VINCI) till genomförandet av en gemenskapsstrategi till förmån för små och medelstora företag. en viktig dimension av är Öppning av programmen: i förlängningen av ett samarbete som redan har inletts, både med länderna i EFTA/EES och de associerade staterna i Central- och Östeuropa samt Cypern, vilket redan kommit till uttryck i betydande ansträngningar som lett till aktivt deltagande i de pågående programmen, visar de tre förslagen tydligt på (artikel 10) en vilja att öppna gemenskapsprogrammen för kandidatländerna under perioden före anslutningen. De tre berörda områdena utgör faktiskt en möjlighet till positivt och konkret stöd till utvidgningsprocessen. Programmet är också öppet för Turkiets deltagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. Det är också öppet för Maltas deltagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. Subsidiaritetsprincipen och det europeiska mervärdet i gemenskapsåtgärderna: inga av de handlingar och gemenskapsåtgärder som föreslås i vart och ett av förslagen till beslut ifrågasätter, allt i enlighet med bestämmelserna i fördraget, medlemsstaternas befogenheter. Gemenskapsåtgärderna skall stödja och komplettera de åtgärder som vidtagits av och i medlemsstaterna och de åtgärder som föreslagits för genomförande och förvaltning förstärker samarbetet i det avseendet genom att garantera en ökad öppenhet i programmens genomförande. Omvänt kommer den europeiska dimensionen av genomförandet, särskilt vad avser den fysiska och virtuella rörligheten och i form av transnationella pilotprojekt och europeiska nätverk samt stödet till åtgärder för främjande av språkkompetens, att berika utbildnings- och yrkesutbildningsrutinerna i medlemsstaterna. I. Att utforma en kunskapspolitik A. En prioriterad målsättning Både i Amsterdamfördraget och i Agenda 2000 placeras kunskapspolitiken i centrum för Europeiska unionens framtida utveckling: "Kunskapspolitiken - forskning, utbildning och innovation - har en avgörande betydelse för unionens framtid (. ). I likhet med forskningen är utbildningen en mycket viktig immateriell investering. " Som kommissionen preciserar i sitt meddelande "För ett kunskapens Europa" gäller det att "främja att kunskaperna utvecklas till högsta möjliga nivå genom allmän tillgång till utbildning och ständig uppdatering av kunskaperna". Livslångt lärande och en politik till förmån för ungdomar förenar tre målsättningar: a) att främja sysselsättningen i linje med Europeiska rådets beslut i Luxemburg genom att utveckla de färdigheter, den kompetens och den företagskultur som blivit nödvändiga genom arbetets och arbetsorganisationens utveckling, b) att öka kunskapspotentialen för att skapa de sociala och tekniska villkor som krävs för att skapa innovationer vilka utgör ett viktigt medel för att främja den ekonomiska tillväxten och öka levnadsstandarden, c) att säkerställa att medborgarna får tillgång till en europeisk erfarenhet som kan stärka en känsla av gemensam identitet och av att tillhöra en gemensam miljö. B. Ett samordnat och förenklat angreppssätt I de förslag som lagts fram beaktas i högsta grad erfarenheterna från de program som avslutas, särskilt i tre viktiga avseenden: a) en juridisk förankring som har utarbetats för dessa program och åtgärder, som bekräftas av erfarenheten och som tydligt definierar gemenskapens befogenheter på detta område, b) ett genomförande som ständigt strävar efter att vara en hävstång för medlemsstaternas åtgärder, c) ett antal gemensamma aktiviteter som utvecklats med utgångspunkt i sex åtgärder: fysisk och virtuell rörlighet, nätverkens betydelse, förbättrade språkkunskaper, stöd till nyskapande projekt och produkter samt bättre kunskaper om systemen. I allmänhet har de partnerskap som knutits på europeisk nivå gjort det möjligt att göra gemenskapsinsatserna mer synliga genom att höja deras kvalitet och i större utsträckning förbättra de europeiska medborgarnas möjligheter att få tillgång till kunskaper. I ljuset av bland annat denna erfarenhet uttrycker två tredjedelar av dem i nuläget en önskan om att Europa skall spela en konkret roll på områdena för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Kommissionen skallvidare, inom ramen för genomförandet av de tre programmen, bilda arbetsgrupper med personer som har utmärkt sig inom de olika berörda områdena. Kommissionen skall vid bildandet av dessa arbetsgrupper sträva efter en jämn fördelning mellan män och kvinnor och dessutom uppmuntra medlemsstaterna att göra detsamma vid tillsättandet av programkommittéerna. Förväntningarna från de grupper och olika aktörer som berörs av dessa program gjorde att kommissionen presenterade dem i en samordnad form. Denna förändring kommer efter den 31 december 1999 att göra det möjligt att bättre svara på gemenskapsinsatsernas för utbildning, yrkesutbildning och övergripande målsättningar på områdena ungdomsfrågor. I sitt meddelande "För ett kunskapens Europa" visade kommissionen på fördelarna med en nära samordning av de tre besluten i ett övergripande initiativ. För att göra detta grundar kommissionen sig på de erfarenheter man gjort, som på alla berörda nivåer pekar på att man behöver utveckla gemensamma "vägar" och "länkar" som gynnar utvecklingen av ett europeiskt utbildningsområde. För att uppnå målet med livslångt lärande avspeglar de framlagda förslagen ett mer samordnat synsätt som konkretiseras på tre nivåer: a). först och främst syftar genomförandet av de tre programmen till att successivt utveckla detta öppna och dynamiska europeiska utbildningsområde som är ett konkret uttryck för målet med livslångt lärande. Även om varje program omfattar särskilda åtgärder som ligger i linje med de målsättningar man eftersträvar, genomförs dessa åtgärder ändå genom att man arbetar mot ett eller flera av följande sex mål: fysisk rörlighet för personer som genomgår utbildning och för lärare, olika former av virtuell rörlighet och olika sätt att använda ny informations- och kommunikationsteknik, utveckling av nätverk för samarbete på europeisk nivå, främjande av språkkunskaper och kulturell kompetens, utveckling av innovation och nyskapande via europeiskt samarbete, genom pilotprojekt som grundas på transnationella partnerskap, ständig förbättring av gemenskapsinformationen om medlemsstaternas system och politik för utbildning och ungdomsfrågor (databaser, föregångsexempel), b) dessutom är förslagen till beslut på vart och ett av de tre områdena utformade efter samma struktur, med ett mycket snarlikt innehåll som grundar sig på ofta likartade bestämmelser i viktiga frågor, exempelvis beträffande kommittésystemet, och detsamma gäller därmed även huvuddragen i de juridiska bestämmelser som föreslås, utan att de för den skull är helt identiska, eftersom dessa områden har olika karaktärer. c) slutligen omfattar de tre förslagen särskilda bestämmelser som möjliggör att man i samverkan genomför åtgärder. I detta avseende kommer kommissionen att presentera lämpliga initiativ i form av inbjudan att lämna samförslag, exempelvis i nära samarbete med de berörda programkommittéerna. Dessa gemensamma åtgärder bör bland annat göra det möjligt att utveckla • • • • ett gemensamt informationssystem, ett samordnat system för undersökning av föregångsexempel beträffande livslångt lärande, gemensamma åtgärder beträffande multimedia inom utbildningen, "Europeiska kunskapscentra" på regional nivå. II. UNGDOMSFÖRSLAGET. I. Inledning Utvärderingen av den tredje fasen av "Ungdom för Europa" visar på att integreringen av prioriterade åtgärder på ungdomsområdet, som inom en större ram inleddes 1992, har givit sammanhang åt gemenskapssamarbetet på området, samtidigt som den bidragit till att utveckla de utbyten av unga som redan fanns till före tredje fasen av programmet. a - Mer än 60 000 unga om året har dragit nytta av utbyten med en årlig förnyelsegrad på nästan 50 % av de ungdomsorganisationer som organiserar dessa utbyten. Detta bekräftar att åtgärden spelar en viktig roll för att få nya människor att dra nytta av gemenskapssamarbetet. 37 % av den budget som gemenskapen avsätter till ungdomsutbyte har varit till förmån för missgynnade unga. Dessutom understryker utvärderingen att utbytena uppmuntrar de unga och organisationerna att delta i andra gemenskapsåtgärder, men att man fortfarande ser en för hög andel bilateralt utbyte, även om detta oftast sker utanför de traditionella utbytesordningama som främjas av nationella bilaterala avtal. Det verkar alltså vara viktigt att främja en ännu större tillgång till denna åtgärd genom att förenkla förfarandet och genom att anslå en budget som gör det möjligt för dessa utbyten att bli multilaterala. Inledningsfasen har även gjort det möjligt att skapa en grund för utveckling av utbyte med tredje land genom att uppmuntra en större diversifiering av de traditionella utbytesströmmarna. Q Utvärderingen och en enkät bland mottagarna underströk att delprogrammet "Ungdomsinitiativ" har samlat unga och organisationer som annars inte hade kunnat tänka sig delta i ett gemenskapsprogram. Mer än en tredjedel av dem har lyckats skapa en ny förening. Man måste alltså förstärka denna hävstångseffekt och mer systematiskt gynna utvecklingen av nätverk utifrån sådana initiativ. För övrigt gör förvaltningen av programmet att mer än 70 % av de disponibla gemenskapsmedlen går direkt till de unga, vilka på så sätt blir en del av en god förvaltning av gemenskapens medel. Den kontinuerliga utvärderingen av pilotprogrammet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" har bekräftat giltigheten av ett individuellt synsätt som gör det lättare att uppfylla de krav som de unga och projekten ställer. Fler än 2 300 unga har dragit nytta av det utifrån sin egen läggning och sina egna behov. På så sätt har en ny typ av engagemang öppnats även för unga med svåra problem (hälsoproblem, drogmissbruk eller mycket svår utslagning) samtidigt som de far en personlig ledsagning, särskilt inom ramen för "vägvisarprojekten". "Den Europeiska volontärtjänsten för ungdomar" utgör ett viktigt exempel på informell utbildning, en ny utgångspunkt eller ett särskilt gynnsamt tillfälle att träffa sociala och kulturella miljöer som de unga är ovana vid. För att gynna tillgången till detta delprogram bör man erbjuda volontärsperioder med olika varaktighet. Den erfarenhet som man kan dra av genomförandet av pilotprogrammet bekräftar att "den Europeiska volontärtjänsten för ungdomar" är ett privilegierat verktyg för att erhålla personlig och social kompetens samt språkkunskaper och den utgör en hävstång för att motivera de unga att fördjupa sitt arbete för att aktivt integrera sig i samhället. Trots de svagheter som konstaterats och som snarast kan tillskrivas operativa förfaranden, har gemenskapssamarbetet visat sig vara en drivande kraft som man måste säkra även i framtiden. 1. Kommissionen föreslår ett åtgärdsprogram inom politikområdet för samarbete till förmån för ungdomar. Det handlar om åtgärder för informell utbildning som, i ett eget pedagogiskt sammanhang, syftar till att engagera ungdomar i byggandet av Europa, att uppmuntra dem till aktivt deltagande och att erbjuda dem en danande erfarenhet. De bidrar på detta sätt till att utbilda den unge medborgaren genom att gynna medlemsstaternas samarbete på detta område. Emellertid kan man inte tänka sig att placera dem inom samma ram som åtgärder som är inriktade på utbildnings- och yrkesutbildningsstrukturerna. De målgrupper som berörs, de mål som eftersträvas och de ansvariga nationella myndigheterna är andra. De kräver därför ett särskilt program. 2. På grund av det sätt på vilket det kompletterar det europeiska utbudet av utbildning, deltar detta program i skapandet av ett kunskapens Europa. Det riktar sig till samtliga ungdomar, utan några villkor. Det är utformat för att stimulera deras kreativitet och erbjuda dem olika möjligheter att delta aktivt i samhällslivet. De metoder som används och de olika tillvägagångssätt som svarar mot ungdomarnas förväntningar. Det bidrar på det sättet till att forma en Europeisk union som står nära medborgarna. infallsvinklarna grundas på 3. Politiken för gemenskapssamarbete för ungdomar, som startades för något tiotal år sedan,- har stimulerat utvecklingen av nationella och lokala åtgärder för unga och i synnerhet för de minst gynnade. Den har gjort Europeiska unionen till ett viktigt hägn för att pröva ut och utveckla dessa program. Den har likaså erbjudit en möjlighet för att öppna sig mot andra länder bortom de traditionella band som medlemsstaterna har till vissa geografiska områden. Under åren har gemenskapssamarbetet vidgat det område inom vilket det verkar, från gruppers rörlighet till främjande av ungdomars egna initiativ och till "den Europeiska volontärtjänsten för ungdomar". På detta sätt har den lyckats att engagera nya partner i detta program, samtidigt som den stärkt strukturerna för "ungdomar" i medlemsstaterna. II. Den föreslagna ordningen 4. Det nya programmet "Ungdom" inbegriper programmen "Ungdom för Europa" och "Europeisk volontärtjänst för ungdomar", samtidigt som det stärker de initiativ som inriktas på att hjälpa ungdomar att skapa sin egen verksamhet genom delprogrammet "En chans för ungdomar" som knyter samman dessa två program. 5. Kommissionen har faktiskt, i enlighet med sitt synsätt inom utbildnings- och yrkesutbildningsområdet, ansett tiden vara mogen för att stärka integrationen mellan gemenskapsåtgärderna för ungdomar och att öka deras genomslag genom att knyta samman dem med andra gemenskapsprogram som främst hör till formell utbildning och yrkesutbildning. Denna starkare integration skall göra det möjligt att befästa och ta vara på vad som uppnåtts. Den kommer att gynna det fortsatta arbetet med och utvecklingen av nyskapande åtgärder på gemenskapsnivå och bidra till att förbättra kvaliteten på åtgärden för ungdom och för samarbetet mellan dess olika aktörer. DELPROGRAM 1: EUROPEISK VOLONTARTJÄNST FOR UNGDOMAR 6. Delprogram 1 faller inom ramen för det synsätt som inleddes genom pilotprogrammet och bekräftar det tillvägagångssätt kommissionen föreslagit för flerårsprogrammet. "Europeiska volontärtjänsten för ungdomar" gör det, med sitt individualiserade synsätt och mångfalden av engagerade partner, möjligt att finna lämpliga aktiviteter för alla ungdomar. I enlighet med resultaten från den särskilda utvärdering som gjorts av projekt i tredje land och för att svara mot efterfrågan hos ungdomar och organisationer, kommer vi att upprätthålla en mindre verksamhet i länder utanför gemenskapen. DELPROGRAM 2: UNGDOM FOR EUROPA 7. Efter tio års gemenskapserfarenhet inom detta område finns det fortfarande i högsta grad utrymme för utbyten inom ramen för ett delprogram för ungdomar, särskilt som de från 15 års ålder tillåter en första europeisk erfarenhet. 8. För detta nya program föreslås att formerna för ungdomsgruppers rörlighet skall diversifieras ytterligare. Målsättningen är att främja att man accepterar mångfald och tolerans genom att bredda utbudet av sport- och kulturaktiviteter som i pedagogiskt syfte är tillgängliga för alla ungdomar. 9. Ungdomsutbytet med tredje land omfattas av samma logik för utbildning som utbytet inom gemenskapen. Även om det är en verksamhet av begränsad omfattning, har den gjort det möjligt att stödja verksamhet som framstår som goda förebilder för medlemsstaternas och tredje lands ungdomsansvariga. Den preliminära utvärderingen av programmet "Ungdom för Europa III2" bekräftar det genomslag denna multilaterala verksamhet har haft i kampen mot fördomar och den multiplikatoreffekt de tillvägagångssätt haft som utvecklats gemensamt. Det uttrycker den allt större medvetenheten hos ungdomar om att de har en roll att spela för att bygga en positiv och solidarisk framtid. Exempelvis gör närvaron av unga européer vid möten mellan unga israeler och palestinier eller mellan unga svarta och vita i Sydafrika att budskapet om att Europa betyder fred tydligt går fram. DELPROGRAM 3: EN CHANS FOR UNGDOMAR 10. Ungdomsinitiativen utgör ett utmärkt sätt för ungdomarna att ta sin framtid i egna händer. De utgör en konkret och tillgänglig chans för att förverkliga deras projekt. De ger dem möjlighet att individuellt eller kollektivt utveckla och uttrycka sin kreativitet. I föreliggande program har de två aspekter: de stödjer ett projekt som leds av någon yngre eller av en grupp av ungdomar och de säkerställer att en avlämning och en konkret uppföljning kommer till stånd efter deltagande i ett europeiskt program. 11. Erfarenheten från "Initiativen" i programmet "Ungdom för Europa" (se utvärdering) har visat att ett projekt av tre leder till att arbetstillfällen skapas. KOM(1998) 52 slutlig DELPROGRAM 4: GEMENSAMMA INSATSER 12. Samarbetet på ungdomsområdet har visat på vad detta, särskilt genom ungdomarna själva, tillför utvecklingen av den informella utbildningen. De möjligheter som erbjuds genom åtgärder för informell utbildning kommer emellertid inte att kunna utnyttjas fullt ut om man inte stärker synergin med de formella utbildningsresurserna och anordningarna för yrkesutbildning. Detta program slår fast denna möjlighet genom stöd till gemensamma åtgärder med bland annat dessa två sektorer. Detta gör det möjligt för projekt omfattande flera slags målgrupper eller aktörer att gå fram med en verksamhet som svarar mot ungdomars behov, utan åtskillnad betingad av vilken sektor - institutionell eller icke institutionell - de engagerar sig i. Information och spridning av nyskapande arbetssätt förefaller vara särskilt väl lämpade områden, om än inte de enda, för att lägga fram sådana projekt som ger exempel på hur rikt och relevant det multisektoriella synsättet är. DELPROGRAM 5: KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 13. De kompletterande åtgärderna stödjer och kompletterar programmets delprogram. De syftar till att befästa och ta vara på det som uppnåtts, till att fullfölja och utveckla nyskapande åtgärder på gemenskapsnivå samt till att stärka kvaliteten, särskilt genom utbyte av goda förebilder och genom att utbilda ledare i vad den europeiska dimensionen står för. 14. Denna utmaning är avgörande på ungdomsområdet, där huvuddelen av aktörerna har begränsad vana av att utforma sin verksamhet med ett transnationellt samarbete som syfte. Den erfarenhet som uppnåtts inom ramen för programmet "Ungdom för Europa III" har visat på samarbetenas betydelse för att ge impulser och spela en samlande roll för att bredda och diversifiera antalet aktörer och aktiva partnerskap. 15. Försöksåtgärdema skall gynna framväxten av innovationer i fråga om temata eller tillvägagångssätt av betydelse för ungdomar. De skall kunna satsa på temata som normalt inte faller inom ungdomsområdet och gör det möjligt att pröva metoder som skulle kunna tillämpas på den informella utbildningen. På så sätt blir det möjligt att utveckla verksamhet på sport- eller kulturområdet som skulle kunna motivera ungdomarna att utveckla metoder för utbildning genom andra ungdomar eller genom fadderskap, vilka visat sig användbara inom andra sektorer. 16. Hur effektiv informationen är i stor utsträckning betingat av dess förmåga att inriktas beroende på form och med medel som motsvarar vad den målgrupp man inriktar sig på anser väsentligt. Delprogrammet "Information för ungdomar" som ingår i "Ungdom för Europa III" har gjort det möjligt att, genom sin förmåga att täcka områden som intresserar ungdomar och att utveckla tillvägagångssätt speciellt för denna socialgrupp, utveckla kraftfulla verktyg. Dessa metoder kännetecknas av att de omfattar en dimension med rådgivning och uppföljning, vilka ofta är oundgängliga för att informationen skall användas på ett bra sätt. Kommissionen avser alltså fullfölja utvecklingen och spridningen av en riktad information som görs för och av ungdomarna. Den kommer att, särskilt genom samarbete med områden som formell 10 utbildning och yrkesutbildning, sträva efter att göra denna information tillgänglig där ungdomarna verkar och träffas. 17. T enlighet med uppmaningen rådet kommer kommissionen att stödja undersökningar för att särskilt bedöma de europeiska programmens genomslag på ungdomars liv. Även om vi har ett flertal enskilda vittnesbörd på temat "Europa förändrade mitt liv", så har vi inte tillgång till systematiska analyser av detta europeiska mervärde. från Europaparlamentet och III. Budgetresurserna 18. För att vara i stånd att uppnå sina mål är det avgörande att programmet har tillgång till budgetresurser som på ett lämpligt sätt återspeglar de planerade åtgärdernas karaktär och kvantitativa och kvalitativa omfattning. Det är endast på detta sätt som man undviker att på grund av en alltför begränsad budgettilldelning svika förväntningarna och spräcka dynamiken i deltagandet. Mot bakgrund av vissa åtgärders, däribland "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" eller "En chans för ungdomar", nyskapande karaktär måste dessa verksamheter uppnå en kritisk massa. IV. Slutsats 19. Samarbetsåtgärderna på ungdomsområdet utgör en viktig öppning mot en diversifiering av sätten för att aktivt integrera ungdomar och främja deras medborgarskap på europeisk nivå. Åtgärderna har visat att de snabbt kan svara mot ungdomarnas behov och göra deras initiativförmåga och kreativitet till verktyg för integration och solidaritet. 20. Kommissionen anser att detta program, i nuvarande skick, kommer att bidra till att befästa verksamhet som haft en betydande framgång och ge denna ett väsentligt genomslag som bidrar till att skapa ett för alla ungdomar öppet europeiskt område. 11 Ungdom for Europa Europeisk volontartjanst Ungdom Okad synlighet med ett enda stort gemenskapsprogram "Ungdom " 2 program 10 mal | 1 program Koncentrerade mal inriktadepa ungdomar 1 3 mal ~ for ungdomar, (uppmuntra solidaritet genom att framja en europeisk volontartjanst framja ungdomars genom deltagande ungdomsutbyte, framja ungdomars entreprenorskap och kreativitet. ) i byggandet av Europa En rationaliserad uppbyggnad 8 huvudprogram 20 underprogram 4 huvudprogram (volontartjanst for unga; ungdomsutbyte, kompletterande "ungdomsansvariga" och ungdomar) 7 underprogram atgarder ungdomsinitiativ som riktar „ sig och till En koncentration av atgarder per typ av mottagare 6 huvudprogram for ungdomar Spridning av atgarder som riktar sig Samling av atgarder till utbildningsprogram 3 huvudprogram for ungdomar som "ungdomsansvariga": • 4 "ungdomsansvariga": 1 utbildningsprogram riktar sig till En storre decentralisering i genomfbrandet delprogrammen 80 % av delprogrammen decentraliserade 85 % av fbrvaltningsbudgeten decentraliserad forvaltningsbudgeten 15 % av projekten valjs pa central niva 50 av % decentraliserade 70 % av decentraliserad 40 % av projekten valjs pa central niva Forenklad forvaltning pa nationell niva 2 nationella natverksstrukturer for 1 1 nationell natverksstruktur for decentraliserad decentraliserad forvaltning Battre kommunikation mellan kommissionen och de nationella strukturema samt uppfoljning i "realtid" Kommunikation och uppfoljning Inforande av ett datoriserat kommunikations- i "efterhand" och administrationssystem samt uppfoljning | forvaltning I "realtid" Ett mer integrerat synsatt till programmen Gemensamma insatser forutsatts i beslutet Ingen koppling Utbildning och Yrkesutbildning Smidighet som gor att man kan visa upp andra aspekter av programmet pa ett samlat satt Samtidig start av europeiska kunskapscentra, regionalt och lokalt Ett mer strukturerat verktygjor information om och spridning av resultat Inget overtagande av arbetet pa Overtagande av arbetet pa regional och lokal niva regional eller lokal niva Spridningsprojekt "efter hand" genom Europeiska kunskapscentra Ett delprogram (5. 1) som uttryckligen syftar till spridning av resultaten 12 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 126 i detta, med beaktande av kommissionens förslag3, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande4, med beaktande av Regionkommitténs yttrande5, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189b i fördraget6, och av följande skäl: 1. Enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapens verksamhet bland annat bidra till en grundutbildning och vidareutbildning av god kvalitet. Denna målsättning utvidgas genom Amsterdam-fördraget som undertecknades den 2 oktober 1997. 1 detta anges att gemenskapen också skall ha som. mål att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för befolkningen genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning. 2. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 818/95/EG7 inrättades ett åtgärdsprogram för samarbetspolitik i ungdomsfrågor. Det är lämpligt att bygga vidare på erfarenheterna från detta program för att vidareutveckla och förstärka samarbetet och gemenskapsinsatserna på området. 3. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen i Luxemburg den 20 och 21 november 1997 antogs en samordnad strategi för sysselsättningen, där grundutbildning och vidareutbildning under hela livet spelar en viktig roll vid genomförandet av riktlinjerna8 för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för att förbättra anställbarheten, anpassningsförmågan och företagarandan9 samt stärka jämställdhetspolitiken. E GT 3 EGT 4 5 EGT 6 EGT 7 8 9 Meddelande från kommissionen till rådet: "Att uppmuntra företagandet i Europa: prioriteringar för E GT L 87, 20. 4. 1995. E GT C 30, 28. 1. 1998, s. 1. framtiden" (KOM(1998) 222 slutlig 2, 21. 4. 1998). 13 4. 5. I sitt meddelande "För ett kunskapens Europa"10 fastställer kommissionen riktlinjerna för skapandet av ett europeiskt utbildningsområde som gör det möjligt att förverkliga målet med livslångt lärande. I samband med detta har kommissionen utarbetat sex typer av åtgärder som skall genomföras på gemenskapsnivå. Samtliga syftar till ett transnationellt samarbete och tillför ett mervärde utöver medlemsstaternas insatser, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras och siktet är inställt på en förenkling av förfarandena. I vitboken11 "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället" fastställs att framväxten av kunskapssamhället tillägnandet av nya kunskaper innebär att uppmuntras och att man därför på alla sätt måste stimulera lusten att lära. I grönboken12 "Grundutbildning, vidareutbildning, forskning - Hinder för rörlighet över gränserna" framhålls den vinst som rörligheten innebär för var och en och för unionens konkurrenskraft. 6. Det är lämpligt att främja ett aktivt medborgarskap och att stärka banden mellan de insatser som vidtas inom ramen för detta program och kampen mot olika former av utslagning, rasism och främlingsfientlighet inbegripet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att undanröja alla former av ojämlikhet och att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. 7. Europaparlamentet och rådet har genom sitt beslut nr. /99/EG13 [Utbildning] och rådet genom sitt beslut nr. /99/EG14 [Yrkesutbildning] antagit två program för respektive yrkesutbildning, som gemenskapsåtgärder på områdena utbildning tillsammans med programmet Ungdom bidrar till att genomföra en kunskapspolitik. 8. För att öka gemenskapsinsatsens mervärde är det nödvändigt att på alla nivåer säkerställa överensstämmelse och insatser som genomförs i enlighet med detta beslut och andra gemenskapsåtgärder, särskilt gällande kultur15, audiovisuella media, inre marknaden, miljö, konsumentskydd, informationssamhället, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa. komplementaritet mellan de fullbordandet av den 9. Kommissionens förslag till reform av strukturfonderna,16 särskilt Europeiska socialfonden och de gemenskapsinitiativ som härrör från denna, bygger på målsättningen att stödja en anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning och sysselsättning. 10 Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala konimittén och Regionkommittén - För ett kunskapens Europa, (KOM(97) 563 slutlig, 12. 11. 1997. 11 Kommissionens vitbok om utbildning: "Lära och lära ut-på väg mot kunskapssamhället", Luxemburg, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1996. 12 Kommissionens grönbok "Grundutbildning - vidareutbildning - forskning: Hinder för rörlighet över gränserna", KOM(96) 462 slutlig, 2. 10. 1996. 13 14 15 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (Programmet Kultur 2000) EGT C 211, 7. 7. 1998, s. 18. 16 Rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. 14 10. Europeiska rådet framhöll vid sina möten i Essen (den 9-10 december 1994) och i Cannes (den 26-27 juni 1995) behovet av att vidta nya insatser för att främja integreringen av Europas ungdom i samhället och i arbetslivet. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Florens (den 21-22 juni 1996) betonades vikten av att underlätta ungdomarnas inträde i arbetslivet och Europeiska rådet i Amsterdam (16- 17 juni 1997) uttalade sig till förmån för volontärarbete. Europaparlamentet och rådet har antagit beslut nr 1686/98/EG om att inrätta gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar"17. 11. Programmet bör stå öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt villkoren i relevanta avtal, i synnerhet associeringsavtalen och tilläggsprotokollen till dessa, för Cypern enligt samma regler som gäller för de EFTA-länder som deltar i EES och för Turkiet och Malta, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med dessa länder. 12. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att följa upp och kontinuerligt utvärdera detta program. Denna utvärdering kan komma att medföra anpassningar, i synnerhet av prioriteringarna för genomförandet av åtgärderna. 13. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, såsom de kommer till uttryck i artikel 3b i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden för att utveckla och förstärka samarbetspolitiken i ungdomsfrågor, däribland den europeiska volontärtjänsten och ungdomsutbytet inom gemenskapen och med tredje land, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, på grund av att de frågor som rör ungdomar är så komplexa och olikartade, och kan därför tack vare gemenskapsinsatsernas transnationella karaktär bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta beslut begränsas till det minsta antal åtgärder som krävs för att dessa mål skall kunna uppnås och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. 14. I detta beslut fastställs en finansieringsram för programmet för hela den tid det pågår. Detta belopp utgör den särskilda referensen för den budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet, enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 199518. 15. Ett avtal om ett modus vivendi slöts den 20 december 1994 mellan Europa för rådet och kommissionen beträffande genomförandeåtgärder parlamentet, rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget19. 17 18 19 EGT L 214, 31. 7. 1998, s. 1. EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 1. 15 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inrättande av programmet 1. Genom detta beslut inrättas gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom", nedan kallat "programmet". Programmet rör politiken för samarbete gällande ungdomar, bland annat den europeiska volontärtjänsten för ungdomar och ungdomsutbytet inom gemenskapen och med tredje land. 2. Programmet skall genomföras under perioden från och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2004. 3. Programmet skall bidra till gemenskapens kunskapspolitik genom att införa ett lärande. europeiskt utbildningsområde som främjar utvecklingen av Programmet skall göra det möjligt att utveckla kunskaper och kvalifikationer som underlättar det fulla utövandet av de medborgerliga rättigheterna. livslångt 4. Programmet skall stödja och komplettera de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom sina egna gränser, samtidigt som medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald respekteras fullt ut. Artikel 2 Mål för programmet 1. Programmet har följande mål, avsedda att göra det möjligt för ungdomar att skaffa sig kunskaper och färdigheter och att på ett ansvarsfullt sätt utöva sitt medborgarskap för att de aktivt skall kunna inlemmas i samhället, särskilt genom att främja unga kvinnors roll: a) Att förstärka ungdomars solidaritet genom att låta ungdomar bosatta i en medlemsstat delta inom gemenskapen eller med tredje land, särskilt i de länder som har samarbetsavtal med gemenskapen. transnational verksamhet i samhällets tjänst, i b) Att främja ungdomars aktiva deltagande i byggandet av Europa genom att de deltar i transnationell utbytesverksamhet, inom gemenskapen eller med tredje land. Sådana utbyten låter dem Upptäcka mångfalden inom Europa och lära känna nya miljöer, och kampen mot främlingsfientlighet. antisemitism rasism, bidrar vilket till c) Att uppmuntra ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet för att låta dem delta aktivt i samhällslivet och samtidigt främja erkännandet av värdet av en informell europeisk utbildningserfarenhet. 16 2. Vid genomförandet av målen skall kommissionen och medlemsstaterna tillse att programmets insatser stämmer överens med gemenskapens övriga åtgärder och politik, särskilt på områdena sysselsättning, undanröjande av ojämlikhet jämställdhet mellan kvinnor och män samt inom socialpolitiken. Artikel 3 Gemenskapsinsatser 1. Målen för programmet skall genomföras med stöd av följande gemenskapsinsatser. Innehållet i dessa och tillämpningsförfarandet beskrivs i bilagan. a) Europeisk volontärtjänst b) Ungdom för Europa c) En chans för ungdomar d) Gemensamma insatser e) Kompletterande åtgärder 2. Insatserna skall genomföras genom åtgärder av följande slag, i form av aktioner där flera åtgärder kan kombineras: a) Stöd till ungdomars rörlighet. b) Främjande av virtuell rörlighet. c) Stöd till utvecklingen av nätverk för samarbete på europeisk nivå för ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och bästa praxis. d) Främjande av språkkunskaper och förståelse för olika kulturer. e) Stöd till nyskapande pilotprojekt som bygger på transnationella partnerskap och som skall utveckla innovation. f) En fortsatt förbättring av de gemenskapliga referensramarna i fråga om system och politik som rör ungdomar. Artikel 4 Tillträde till programmet 1. Målgruppen för programmet är ungdomar - i princip i åldern 15 till 25 år - som är bosatta (folkbokförda) i en medlemsstat, samt aktörer på ungdomsområdet. 2. Kommissionen och medlemsstaterna skall ägna särskild uppmärksamhet åt att se till att alla ungdomar får tillträde till programmets verksamheter. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att en särskild ansträngning görs för de ungdomar som av kulturella, sociala, fysiska, ekonomiska eller geografiska orsaker har svårt att delta i de åtgärdsprogram som finns på gemenskapsnivå och på 17 nationell, regional och lokal nivå. Hänsyn skall därför tas till de svårigheter som drabbar denna målgrupp. Artikel 5 Genomförande av programmet och samarbete med medlemsstaterna 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av gemenskapsinsatserna i programmet i enlighet med bilagan. 2. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna vidta de åtgärder som beskrivs i bilagan (insats 5. 3) för att ta tillvara resultaten av de insatser som genomförts inom gemenskapssamarbetet på ungdomsområdet. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att utveckla de strukturer som inrättats på gemenskapsnivå och på nationell nivå för att uppnå målen för programmet, för att underlätta tillträde till programmet för ungdomar och övriga parter på lokal nivå, för att kunna utvärdera och följa upp programmets insatser och för att. kunna genomföra samråd och urval. Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att ungdomar som deltar i utbyten och volontärarbete skall informeras och göras medvetna om sina rättigheter och skyldigheter på europeisk, nationell och lokal nivå. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att på lämpligt sätt informera om och ge publicitet åt de insatser som medfinansieras av programmet. 4. Varje medlemsstat skall vinnlägga sig om att vidta de åtgärder som behövs för att programmet skall fungera på bästa möjliga sätt och för att undanröja alla hinder för ungdomars tillträde till programmet. 5. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergången mellan de åtgärder som har genomförts inom tidigare program på ungdomsområdet (Ungdom för Europa, Europeisk Volontärtjänst) och de som skall genomföras inom ramen för detta program. Artikel 6 Gemensamma insatser Inom ramen för genomförandet av ett kunskapens Europa kan åtgärderna i programmet insatser med andra kunskapspolitiska genomföras gemenskapsåtgärder, i synnerhet sådana som rör gemenskapsprogrammen på utbildningsområdet. form av gemensamma i 18 Artikel 7 Kommitté 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder som rör följande: a) Metoder för genomförandet av programmet, och om det behövs även en årlig arbetsplan för genomförandet av programmets åtgärder. b) Kriterier för den preliminära fördelningen av medel mellan medlemsstaterna när det gäller decentraliserade åtgärder. c) Metoder för utvärdering av programmet. 3. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den ska fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får inte rösta. 4. Kommissionens beslut skall ha omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall - - får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från den dag då rådet underrättats, får rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke. 5. Kommissionen kan rådfråga kommittén i andra frågor som gäller genomförandet av detta program. I sådana fall skall kommissionens företrädare förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 19 Artikel 8 Finansiering 1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet har bestämts till 600 miljoner ecu för den period som anges i artikel 1. 2. De årliga anslagen beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Artikel 9 Överensstämmelse och komplementaritet 1. Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en övergripande överensstämmelse med andra gemenskapsåtgärder. Verksamheten inom programmet skall också samordnas med övriga gemenskapsinsatser, särskilt dem på det kunskapspolitiska området. i skall, samarbete med medlemsstaterna, en Kommissionen överensstämmelse mellan andra gemenskapsåtgärder på ungdomsområdet, gällande kultur, audiovisuella media, informationssamhället, miljö, genomförandet konsumentskydd, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa. säkerställa och inre marknaden, genomförandet programmet den av av Kommissionen skall säkerställa ett effektivt samband mellan detta program och insatser på ungdomsområdet inom ramen för gemenskapens yttre relationer. 2. I samband med genomförandet av den samordnade strategin för sysselsättning skall kommissionen och medlemsstaterna säkerställa att åtgärderna inom programmet stämmer överens med den strategi som fastställs årligen i enlighet med riktlinjerna för sysselsättningen och att de samordnas med övriga till genomförandet av de åtgärdsplaner som skall upprättas i detta sammanhang. insatser som bidrar 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa överensstämmelse och och programmet insatser ramen för komplementaritet mellan inom gemenskapsinsatser från strukturfondernas sida. Artikel 10 Deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern, Turkiet och Malta 1. Programmet är öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt de villkor som fastställs i Europaavtalen och i tilläggsprotokollen, som redan slutits eller som kommer att slutas, om dessa länders deltagande i gemenskapsprogrammen. Programmet är öppet för Cyperns deltagande, på grundval av tilläggsanslag, enligt samma regler som gäller för de EFTA-länder som deltar i EES, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. Programmet 20 är också öppet för Turkiets deltagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. 2. Programmet är också öppet för Maltas deltagande, enligt förfaranden som skall fastställas tillsammans med detta land. Artikelll Internationellt samarbete Kommissionen skall förstärka samarbetet med tredje internationella organisationer, i synnerhet med Europarådet. land och med behöriga Artikel 12 Uppföljning och utvärdering 1. Programmet skall kontinuerligt följas upp av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Detta skall göras med hjälp av de rapporter som anges i punkt 3 och genom särskilda verksamheter. 2. Pro^ammet skall utvärderas regelbundet av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. Denna utvärdering är avsedd att bedöma hur pass effektiva åtgärderna har varit i förhållande till målen. Utvärderingen skall också gälla komplementariteten mellan programmets åtgärder och åtgärder inom andra gemenskapsprogram, i synnerhet dem som stöds av Europeiska socialfonden. Resultaten av gemenskapsåtgärderna skall regelbundet utvärderas av utomstående organ enligt kriterier som fastställs enligt förfarandet i artikel 7. 2. 3. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2002 och den 30 juni 2005 lämna rapporter till kommissionen om genomförandet och effekterna av detta program. 4. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna följande handlingar: - Senast den 30 juni 2003, en delrapport om genomförandet av programmet. - Senast den 31 december 2005, en slutrapport om genomförandet av programmet. 21 Artikel 13 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande 22 BILAGA Det stöd som beviljas inom programmet fastställs i enlighet med principerna för samfinansiering och resursernas additionalitet. I enlighet med artikel 4. 3 i beslutet skall en särskild ansträngning göras för de ungdomar som av kulturella, sociala, fysiska, ekonomiska eller geografiska orsaker har svårt att få tillträde till programmet. Den kommitté som föreskrivs i artikel 7 i detta beslut fastställer de konkreta formerna för dessa ansträngningar. Vid fördelningen av gemenskapsstödet skall man eftersträva både en jämn fördelning mellan de åtgärder som syftar till ökad rörlighet och lika möjligheter för ungdomar från de olika medlemsstaterna. För att målen för programmet skall kunna uppnås kommer fem typer av insatser att genomföras för att stödja de åtgärder som fastslagits i artikel 3 i beslutet: • Delprogam 1 : Europeisk volontärtjänst • Delprogam 2: Ungdom för Europa • Delprogam 3: En chans för ungdomar • Delprogam 4: Gemensamma insatser • Delprogam 5: Kompletterande åtgärder 23 DELPROGRAM 1 -EUROPEISK VOLONTÄRTJÄNST I detta program menas med "ung volontär" en person som är mellan 18 och 25 år gammal och som är bosatt (skriven) i en av Europeiska gemenskapens medlemsstater. Den unge volontären åtar sig att i egenskap av aktiv medborgare utöva en konkret solidarisk verksamhet, i syfte att förvärva färdigheter och personlig och social kompetens, samtidigt som han/hon lägger grunden för sin framtida inriktning och bidrar till det gemensammas bästa. Den unge volontären deltar därför, under en begränsad period (högst 12 månader), i en icke vinstgivande och oavlönad verksamhet, i en annan medlemsstat än den där han är bosatt eller i tredje land. Projektet skall vara av intresse för samhället och erkänt av medlemsstaten och av gemenskapen. Volontären får kost och logi och handledning. Den unge volontären skall också skyddas av sjukförsäkring och andra lämpliga försäkringar. Dessutom får han en viss ersättning/fickpengar. I enlighet med bestämmelserna för den programkommitté som avses i artikel 7 skall kommissionen utförda ett intyg på att den unge volontären deltagit den europeiska volontärtjänsten och på de erfarenheter och den kompetens som förvärvats under denna period. Q Delprogram 1. 1 : Europeisk volontärtjänst inom gemenskapen Gemenskapen stöder tvämationella projekt (av begränsad längd, i princip mellan tre veckor och ett år) som gör det möjligt för ungdomar att aktivt och individuellt delta i verksamheter som bidrar till att fylla olika behov i samhället på en rad olika områden (sociala och sociokulturella frågor, miljö, kultur osv. ). Projekten har till syfte att ungdomarna skall komma i kontakt med andra kulturer och andra språk, och med idéer och nya projekt i ett multikulturellt sammanhang. Gemenskapen kan stödja projekt med bland annat ett språkligt och multikulturellt innehåll som skall förbereda de unga volontärerna innan de reser iväg och främja deras integrering medan aktiviteterna pågår samt efter det att den europeiska volontärtjänsten har avslutats. Dessa insatser kan genomföras i form av fadderskap. • Delprogram 1. 2: Europeisk volontärtjänst med tredje land Gemenskapen stöder tvärnationella projekt med tredje land (av begränsad längd, i princip mellan tre veckor och ett år) som gör det möjligt för ungdomar att aktivt och individuellt delta i verksamheter som bidrar till att fylla olika behov i samhället på en rad olika områden (sociala och sociokulturella frågor, miljö, kultur osv. ). Projekten har till syfte att ungdomarna skall komma i kontakt med andra kulturer och andra språk, och med idéer och nya projekt i ett interkulturellt sammanhang. Sådana insatser kan stödjas som kan bidra till utvecklandet av den europeiska volontärtjänstens tvärnationella projekt med tredje land. 24 Gemenskapen kan stödja projekt med bland annat ett språkligt och multikulturellt innehåll som skall förbereda de unga volontärerna innan de reser iväg och främja deras integrering medan aktiviteterna pågår samt efter den europeiska volontärtjänsten. Dessa insatser kan genomföras i form av fadderskap. DELPROGRAM 2 -UNGDOM FOR EUROPA • Delprogram 2. 1 Ungdomsutbyte inom gemenskapen Gemenskapen stöder verksamhet som medför rörlighet för grupper av ungdomar under minst en vecka, och som bygger på samprojekt inom gemenskapen som involverar grupper av ungdomar i princip mellan 15 och 25 år som är bosatta (skrivna) i en av medlemsstaterna. Denna verksamhet, som bygger på tvärnationella partnerskap mellan grupper av aktivt deltagande ungdomar, syftar till att göra det möjligt för dem att upptäcka och bli medvetna om en annan social och kulturell verklighet. Dessutom skall den uppmuntra dem att delta i eller själva starta annan verksamhet på europeisk nivå. Särskild uppmärksamhet ägnas de ungdomar som för första gången deltar i europeisk verksamhet, samt små lokala föreningar utan erfarenhet på europeisk nivå. Efter en inkörningsfas som beräknas ta cirka två år kommer gemenskapsstöd i första hand att ges till multilaterala aktiviteter som innebär rörlighet för grupper. Stöd kan ges till en grupps bilaterala rörlighet bara om den är berättigad i fråga om målgrupp eller särskild pedagogisk inriktning. Inom detta delprogram kan sådan verksamhet stödjas som syftar till att stärka ungdomars aktiva deltagande i projekt som innebär rörlighet för grupper. Det rör sig bland annat om verksamhet för att förbereda ungdomar språkligt och kulturellt innan de ger sig iväg. • Delprogram 2. 2 Ungdomsutbyte med tredje land Gemenskapen stöder verksamhet som medför rörlighet för grupper av ungdomar under minst en vecka, och som bygger på samprojekt inom gemenskapen som involverar grupper av ungdomar mellan 15 och 25 år som är bosatta (skrivna) i en av medlemsstaterna eller i tredje land. Åtminstone två medlemsstater skall vara engagerade i denna verksamhet. Denna verksamhet, som bygger på tvärnationella partnerskap mellan grupper av aktivt deltagande ungdomar, syftar till att göra det möjligt för dem att upptäcka och bli medvetna om en annan social och kulturell verklighet. Dessutom skall verksamheten stimulera dem till att delta i eller själva starta annan verksamhet på europeisk nivå. Dessa projekt gör det dessutom möjligt för tredje land att få erfarenheter av denna typ av insats inom informell utbildning och att bidra till utvecklingen av föreningslivet och arbetet på ungdomsområdet i landet. Under detta delprogram kan sådan verksamhet stödjas som syftar till att stärka ungdomars aktiva deltagande i projekt som innebär rörlighet för grupper. Det rör sig 25 bland annat om verksamhet för att förbereda ungdomar språkligt och kulturellt innan de ger sig iväg. DELPROGRAM 3 - EN CHANS FOR UNGDOMAR För att främja ungdomars initiativförmåga och skaparkraft stöder gemenskapen projekt där ungdomar deltar aktivt och direkt i nyskapande och kreativa initiativ, och i initiativ som bygger på solidaritet mellan ungdomar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Dessa projekt gör det möjligt för ungdomar att utveckla sin företagsamhet och att självständigt förverkliga sina idéer. Gemenskapen stöder initiativ som syftar till att hjälpa unga volontärer att använda sig av den erfarenhet de förvärvat under volontärtjänstgöringen och att aktivt integreras i samhället. Dessa initiativ som tas av ungdomar som avslutat sin europeiska volontärtjänstgöring gör det möjligt för dem att sätt igång och att främja social, kulturell, sociokulturell och ekonomisk verksamhet och/eller att delta i kompletterande utbildning. Initiativen rör i första hand de ungdomar som är i störst behov av dem. Initiativ som syftar till att främja tolerans och till att bekämpa all form av utslagning skall särskilt uppmuntras och stödjas. Gemenskapen är mån om de initiativ som innebär att kultur och sport kan fungera som uttrycksmedel inom ungdomsutbytet på gemenskapsnivå. Stödet till ungdomsinitiativ bidrar till att projekten utvidgas till liknande initiativ i andra medlemsstater, för att stärka initiativens gränsöverskridande karaktär och för att öka effekterna av erfarenhetsutbytet och samarbetet mellan ungdomar. Stödet kan innebära att möten organiseras mellan ungdomar som driver initiativ på europanivå. Ekonomiskt stöd kan ges till inrättandet av fasta samarbetspartner för att resultaten av de ungas gränsöverskridande initiativ skall bli mer bestående. DELPROGRAM 4 - GEMENSAMMA INSATSER Vad gäller de insatser som avses i artikel 6 i detta beslut kan gemenskapsstöd ges till insatser som är gemensamma med andra gemenskapsåtgärder på det kunskapspolitiska området, särskilt insatser inom gemenskapsprogrammen på utbildningsområdet. Samordningen mellan programmen kan genomföras med hjälp av gemensamma projektinfordran. Kommissionen har för avsikt att i detta sammanhang utveckla ett gemensamt system för rörande god praxis på kunskapsområdet, samt att vidta gemensamma insatser rörande multimediamaterial för olika typer av utbildning. Dessa projekt kan omfatta en rad insatser på olika områden, bland annat ungdomsområdet. De kan från olika gemenskapsprogram. få kompletterande information och iakttagelser stöd 26 Lämpliga åtgärder, som bland annat skapandet av "europeiska kunskapscentra", kan vidtas för att det skall vara möjligt för deltagare på regional och lokal nivå i detta program och de båda utbildningsprogrammen att hålla kontakt och att samverka. DELPROGRAM 5: KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER • Delprogram 5. 1 Utbildning och samarbete för aktörer inom ungdomspolitiken Stöd ges till följande typer av verksamhet: 1. Fortbildning för aktörer på ungdomsområdet - bland annat för pedagogiska medarbetare ledare för de i den europeiska volontärtjänsten, ungdomsledare, europeiska projekten och rådgivare för ungdomsinitiativen — som är engagerade i sådana insatser som direkt berör ungdom och som avses i delprogram I, II och Hl i detta program. Syftet är att garantera kvaliteten hos delprogrammens innehåll. Särskild uppmärksamhet skall ägnas dem som arbetar med de ungdomar som har svårast att delta i gemenskapsinsatsema. 2. Utveckling av europeiska moduler som svarar mot kraven på ett tvärnationellt samarbete. 3. Verksamhet - till exempel studiebesök, genomförbarhetsstudier, seminarier och praktikperioder - till utbyte av erfarenheter och föregångsexempel vad gäller de gemensamma insatserna eller frågor av gemensamt intresse, eller till att underlätta och främja inrättandet av varaktiga tvämationella partnerskap och/eller multilaterala nätverk för aktörer på ungdomsområdet. i första hand syftar som 4. Experimentverksamhet som utgör en grund för nytänkande och berilaiing av politiken på ungdomsområdet, genom att man kan pröva nya tillvägagångssätt, nya teman för samverkan samt samarbete med aktörer med olika bakgrund. 5. Föredrag och konferenser för att främja samarbete och utbyte av föregångsexempel på ungdomsområdet. Gemenskapsstöd kan också ges till andra åtgärder för att tillvarata och sprida resultaten av projekt och verksamhet som genomförts med stöd av gemenskapsinsatserna på ungdomsområdet. Dessa åtgärder gäller verksamhet enbart inom gemenskapen eller tillsammans med tredje land. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt de aktörer på ungdomsområdet på regional och lokal nivå som har ingen eller liten erfarenhet eller möjlighet till kontakter på europeisk nivå, samt sådana aktiviteter där ungdomar själva är huvudansvariga. Q Delprogram 5. 2 Ungdomsinformation och ungdomsforskning 1. I samband med programmets mål, och i synnerhet för att ungdomar lättare skall kunna ta initiativ och aktivt delta i samhället, stöder få tillträde till programmet, kommissionen de aktörer på ungdomsområdet som ägnar sig åt ungdomsinformation på europeisk nivå. Kommissionen stöder även samverkan mellan olika informations- och kommunikationssystem för ungdomar i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. 27 I detta sammanhang måste en särskild ansträngning göras för att samarbete även skall kunna ske inom utbildningsområdet, dialogen mellan ungdomar och med ungdomar. 2. Stöd kan ges till initiativ som syftar till följande: * - Att förvärva den erfarenhet och kompetens som behövs för att genomföra ungdomsinformationsprojekt som innebär ett tvärnationellt samarbete, liksom när det gäller att tillhandahålla informationstjänster för ungdomar, exempelvis rådgivning. - Att genomföra samarbetsprojekt för att sprida uppgifter, göra den unga befolkningen medveten i frågor på det område som täcks av programmet, och att låta ungdomar få tillgång all sorts information som kan bidra till att målen för programmet uppnås. - Att inom den tvärnationella samarbetsprojekten inrätta ett system som möjliggör en dialog med och mellan ungdomar, med användande av massmedier för unga och av ny teknik. 3. Vad gäller de ungdomsstudier som har samband med målen för programmet, stöder gemenskapen studier som visar på resultaten av de åtgärder som vidtagits till förmån för ungdomar, däribland de åtgärder som syftar till att främja samarbete på området. Dessa studier kan göras i form av fallstudier. Q Delprogram 5. 3 Stödåtgärder 1. Nationella programkontor » T Gemenskapsstöd kan avsättas för stöd till verksamheten inom de strukturer som medlemsstaterna infört i enlighet med artikel 5 i beslutet. 2. Tekniskt stöd och hjälp med verksamheten Vid genomförandet av programmet kan kommissionen anlita organisationer som bidrar med tekniskt stöd. Detta kan finansieras inom programmets finansieringsram. Kommissionen kan också anlita experter på samma villkor. Kommissionen kan också genomföra olika typer av utvärderingar och organisera seminarier, konferenser eller andra expertmöten som kan bidra till genomförandet av programmet. Vidare kan kommissionen ge information samt offentliggöra och sprida material i samband med programmet. 28 GEMENSKAPENS ÅTGÄRDSPROGRAM "UNGDOM" FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS NAMN Program för gemenskapsåtgärd på ungdomsområdet 2. BERÖRD BUDGETPOST B3-1010ochdelA 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 126 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen Europaparlamentets och rådets beslut nr gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom". /. /EG den. om antagande av 4. BUDGETSPECIFIKATIONER 4. 1. Klassificering av utgiften, rubrik i budgetplanen Icke-obligatoriska utgifter, differentierade anslag, rubrik i budgetplanen: 3 4. 2. Period som åtgärden omfattar och på vilket sätt den avses bli förnyad Program för gemenskapsåtgärd på 5 år: 1 januari 2000 - 31 december 2004. Förnyande och översyn beroende på resultaten av uppföljningen och utvärderingen av programmet. 5. TYP AV UTGIFT I allmänhet subventionering genom samfinansiering, penningmässiga eller ej, med andra källor av offentligt eller privat ursprung. Gemenskapsbidraget skall särskilt bidra till att täcka hela eller delar av de kostnader som för projektanordnama utgör en verklig belastning, som särskilt yttrar sig genom en ekonomisk transaktion med tredje man. Projektens interna resurser (exempelvis i form av att utföra tjänster eller att ställa personal, material eller inrättningar till förfogande) skall tillåtas utgöra 29 motprestation till gemenskapsbidraget. Bedömningen av dessa resurser skall i mindre utsträckning gälla deras ekonomiska värde än i vilken grad de krävs för att genomföra projekten. Graden av finansiering av projekten kan därför variera och skall vara betingad av sätten för samfinansiering. Deltagande av ungdomar som av sociala, kulturella, ekonomiska, fysiska, mentala eller geografiska skäl har svårigheter att få tillträde till programmet skall vara föremål för särskild uppmärksamhet. Särskilda bidrag skall kunna ges till dem, liksom till de projekt som har dessa ungdomar till målgrupp, med hänsyn till de särskilda behov och den ledning de behöver. 6. BEHOVET AV GEMENSKAPSÅTGÄRD OCH EFTERSTRÄVADE MÅL 6. 1. Motiv för gemenskapsåtgärden I enlighet med artikel 126 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, stödjer och kompletterar programmet för gemenskapsåtgärd de åtgärder som genomförs i och av medlemsstaterna. Gemenskapssamarbetet på detta område kompletterar de nationella åtgärderna, särskilt genom att främja verksamhet som inte redan finns till eller som är mycket lite utvecklad på nationell nivå (såsom volontärtjänst i vissa medlemsstater). Gemenskapssamarbetet möjliggör likaså att mellan medlemsstater som inte hade någon tradition av samarbete (såsom vissa stater i norr eller söder eller mellan stater och regioner i ytterområden) upprätta utbyten av ungdomar och ansvariga på ungdomsområdet. Det har även öppnat utbildningen av ledare och erfarenhetsutbytet mellan "ungdomsansvariga" för tvärnationellt samarbete medan detta område har en tendens att bara utvecklas i ett nationellt eller t. o. m. lokalt perspektiv. för ungdomar eller ungdomsinitiativ Gemenskapssamarbetet på ungdomsområdet stödjer på olika sätt medlemsstaternas åtgärder. Dels bidrar det till att förbättra kvaliteten på de ungdomsansvarigas insatser (insatser för att utbilda och för samarbete mellan strukturer, undersökningar av särskilda delar av åtgärderna till förmån för ungdomar). Dels har de strukturer som på nationell nivå ansvarar för ungdomsinsatser stärkts genom sin roll vid genomförandet av gemenskapsåtgärderna, vilka från första början i stor utsträckning varit decentraliserade. Det föreliggande programmet grundar sig på en utvärdering av tidigare åtgärder som visat vilken roll gemenskapssamarbetet spelat för utvecklingen av verksamhet till förmån för ungdomar och för att skapa ett gemenskapsområde för insatser som givit upphov till nya metoder och kunskaper. Dessa utvärderingar har även visat på att samarbetet hittills också uppbådat kompletterande nationella finansieringskällor. Gemenskapens samfinansieringen har dubbel verkan. Dels blir de offentliga organen på alla nivåer (nationell, regional och lokal) uppmärksamma på hur betydelsefulla de medel är som anslås för internationellt ungdomsutbyte, dels bidrar finansieringen till ungdomarnas inlärning, efter som de aktiveras i sina ansträngningar att söka kompletterande medel. En sådan politik medför alltså att man till en begränsad kostnad uppnår ett betydande genomslag utöver de särskilda målsättningarna samt en 30 multiplikatoreffekt såväl beträffande finansieringskällor som i fråga om antalet mottagare. Föreliggande program stärker väsentligt gemenskapsinsatsen på ungdomsområdet genom att tillföra en sammanhållen och förenklad ram. Denna förstärkning sammanfaller för övrigt med att de nationella insatserna till förmån för ungdomar ökat, något som observerats sedan flera månader i ett stort antal medlemsstater. Att dessa båda händelser sammanfaller i tiden kommer att vara en betydelsefull faktor för att öka effekterna av gemenskapsinsatsen såsom katalysator för de ansträngningar som görs i de flesta medlemsstaterna. 6. 2. Åtgärdens allmänna mål Den allmänna målsättningen för gemenskapens åtgärdsprogram på ungdomsområdet är att bidra till kunskapspolitiken på gemenskapsnivå genom att förverkliga ett europeiskt utbildningsområde som främjar utvecklingen av utbildning och yrkesutbildning under hela livet. Det gör det möjligt att utveckla kunskap, kompetens och medborgarskap. Genomförandet gynnar främst den europeiska tillgången till resurser inom utbildning och på ungdomsområdet, nytänkande i fråga om dessa resurser, en bred spridning av i frågan på gemenskapsnivå jämte en ständig förbättring av den ömsesidiga kännedomen om system, bestämmelser och insatser på utbildnings- och ungdomsområdet. föregångsexempel Gemenskapens åtgärdsprogram på ungdomsområdet stödjer sig i detta sammanhang på ett intensivt samarbete mellan och med medlemsstaterna och syftar till att främja ungdomars erfarenheter inom informell utbildning, särskilt genom rörlighet. Dessa erfarenheter gör det möjligt för ungdomar att skaffa sig kompetens och färdigheter och att utöva ett ansvarskärmande medborgarskap. Syftet är att underlätta deras aktiva integration i samhället. 6. 3. Särskilda mål och målgrupper 6. 3. 1. Särskilda mål De viktigaste målsättningarna för gemenskapsåtgärd på ungdomsområdet är, i anslutning till programmets allmänna målsättning, de följande: för programmet - MÅLSÄTTNING 1: stärka ungdomarnas känsla för solidaritet och stimulera inhämtandet av kunskaper och färdigheter genom att de deltar i tvärnationell verksamhet i samhällets tjänst, inom gemenskapen eller med tredje land; - MÅLSÄTTNING 2: främja ungdomars aktiva bidrag till byggandet av Europa genom deras deltagande i tvärnationella utbyten; - MÅLSÄTTNING 3: uppmuntra ungdomars initiativkraft och företagaranda, liksom deras kreativitet, för att göra det möjligt för dem att aktivt integreras i ett europeiskt sammanhang; 31 MÅLSÄTTNING 4: bidra till att aktörerna på ungdomsområdet mobiliseras och få ett genomslag på det system dessa utgör samt stimulera till att andra parter från offentlig eller privat sektor engageras på ett varaktigt sätt; MÅLSÄTTNING 5: stödja kvaliteten på det ungdomspolitiska samarbetet genom att förbättra de olika aktörernas insatser på området och genom gemensamma insatser. 6. 3. 2. Målgrupper Programmet har två viktiga målgrupper. - - Programmet är i första hand inriktat på ungdomar i åldern - i princip - 15 till 25 år som är legalt bosatta i en medlemsstat. Även om det inte är möjligt att få alla de 56 miljoner ungdomarna i denna målgrupp att delta, är syftet att nå en tillräcklig kritisk massa för de olika åtgärderna. Programmets påverkan på attityderna hos målgruppen bygger också på det värde projekten har som föregångsexempel. Programmet riktar sig likaså till aktörer (lärare, ungdomsledare, socialarbetare, utbildare, aktiva medlemmar av och ansvariga för ideella organisationer osv. ) inom ungdomsområdet som agerar som förmedlare av ungdomspolitiken och påverkar dess inriktning och särskilt dess tvärnationella och europeiska dimension. 6. 3. 3. Begreppet kritisk massa Påverkan på ungdomssystem och -strukturer och, i största allmänhet, på arbetssätt, attityder och mentalitet i fråga om att integrera ungdomar i samhället och den aktiva roll de själva måste spela i denna process, utgör en av detta programs särskilda målsättningar (målsättning 4). Begreppet kritisk massa hänger samman med det genomslag som kan uppnås. Begreppet leder till att man fastslår hur stora anslagen måste vara för att man skall uppnå en sådan effekt på unionsnivå. • Europeisk volontärtjänst Begreppet kritisk massa är särskilt relevant i fallet med europeisk volontärtjänst under lång tid (sex månader till ett år), som utgör tyngdpunkten i detta delprogram. Europeisk volontärtjänst under lång tid ingår i ett sammanhang med lokal utveckling och alltså genomslag såväl beträffande den unge volontären (färdighet och kompetens) som i fråga om den miljö i vilken han tas emot (nytta för gruppen, interkulturell inlärning, verksamhet som genereras osv. ). För att fastställa den kritiska massan för verksamhet inom Europeiska volontärtjänsten under lång tid - dvs. det minsta antal volontärer som måste uppnås för att fa ett genomslag på de system och strukturer den är uppbyggd av - 32 kan man utgå ifrån en referenspunkt som kan anses signifikativ för åtgärdens omfattning. Man kan sluta sig till att den kritiska massa som måste uppnås för Europeiska volontärtjänst för lång tid uppgår till omkring 12 500 volontärer per år. Utbyten Det tvämationella utbytets inverkan kan vara avgörande för dessa individer som tillhör den åldersgrupp där alla söker och ofta definitivt formar sin personlighet, särskilt i fråga om fördomar (eller snarare frånvaron av dem), känsla för solidaritet, öppenhet och förståelse för andra och för skillnader. Denna påverkan rör inte bara de unga som tar del i verksamheterna, utan även den mottagande miljön och ursprungsmlijön (familj, stadsdel, skola/gymnasium, klubb eller förening osv. ) eftersom dessa får konfronteras med de erfarenheter ungdomen gjort och alltså också kommer att dra nytta av och indirekt dela. Man upptäcker att påverkan av utbytet sker på olika plan: direkt genomslag på ungdomarna, en mera spridd påverkan på deras miljö och en spridningseffekt genom en tendens i riktning mot rörlighet och utbyte (i vid mening) som stimuleras av vad man varit med om under den första erfarenheten. Allt detta för bara en begränsad initial "investering" ur gemenskapsbudgeten (i genomsnitt ca 130 ecu per deltagare för ett bilateralt utbyte). Ökningen av antalet projekt går hand i hand med en ökad kvalitet, vilket sedan 1997 allt mer - på såväl central som decentraliserad nivå - leder till att projekt av god kvalitet förkastas p. g. a. otillräcklig tillgång till budgetmedel. Det blir därför svårare och svårare att medfinansiera projekt som läggs fram av nya organisationer, samtidigt som man stödjer en positiv och önskad utveckling mot mer komplicerade projekt eller sådana som har ett mer betydande gemenskapsmervärde (övergång från bilateralt till multilateralt, från inom gemenskapen till verksamhet med tredje land osv. ) som läggs fram av organisationer som redan är kända och som presterar ett bra arbete som förtjänar att understödjas. Över 50 000 ungdomar per år deltog under 1995 och 1996 i utbyte inom ramen för Ungdom för Europa. Genom ökningen av budgetanslaget för programmet borde antalet kunna uppgå till 60 000 - 70 000 mot programmets slut. Det nya programmet för gemenskapsåtgärd på ungdomsområdet skulle alltså kunna inriktas på en takt på nära 110 000 ungdomar per år. 33 7. PLANERAD VERKSAMHET - FINANSIELLA KONSEKVENSER 7. 1. Övergripande konsekvenser - fördelning mellan åtgärdens delar Den allmänna strukturen för åtgärdens budget och jämvikten mellan dess olika delar återspeglar den prioritering som tillmäts de viktigare verksamheter som direkt berör ungdomar - delprogrammen 1, 2 och 3 - vilka erhåller närmare 80 % av anslagen. Strukturen skall göra det möjligt att uppnå de olika kvantitativa målsättningar som fastställts (punkterna 6. 3 och 7. 2. 1 till 7. 2. 6) Volontärtjänsten har uttryckligen i Agenda 2000 angivits som en prioritet för kommissionen. Den del av budgeten som tilldelas denna svarar mot denna prioritering samt mot en önskan om att uppnå den kritiska massa som beskrivs under punkt 6. 3. 3. De belopp som anslås till delprogram 3, "En chans för ungdomar*', är till stor del betingade av dem som tilldelas volontärtjänsten (se punkt 7. 2. 4). Anslaget för åtgärden Ungdom för Europa är (punkt 7. 2. 3), beräknat för att bibehålla den nivå på verksamheten som eftersträvas (se punkt 6. 3. 3), samtidigt som det gör det möjligt att förändra projektens karaktär (från bilaterala till multilaterala). är som Stödåtgärderna (nationella kontor, tekniskt stöd, utvärdering, konferenser och seminarier) och utvärderingsuppgifter för programmet är så begränsade som möjligt. De utgör för hela perioden något mer än 8 % av anslagen, vilket utgör en mycket rimlig andel (som jämförelse kan nämnas att bara stödet till nationalkontoren i programmet Ungdom för Europa uppgår till omkring 9,5 % av programmets anslag). administrativa, samordnande knutna till 34 >RDELNING - M E CU Element 2000 2001 2002 2003 2004 TOTALT Delprogram 1 - Europeisk volontärtjänst '4 0>06 47,83 63,32 81,66 98,74 331,61 EVT inom gemenskapen 3 7 66 44,96 59,52 76,76 92,81 311,71 ^ W å n e d t r e d je tondöv:* 2-40 2,87 3,80 4,90 5,92 19,90 ifo|£uroj?a'i':- „:. ,,. - ;£I9,55 19,95 20,70 22,40 24,75 107,35 15,64 15,96 16,56 17,92 <|9,80 je land 3,91 3,99 4,14 4,48 4f95 85,88 21,47 »rogram 3 - En chans _____ - >m ar 8,50 9,50 11,50 14,00 16,50 60,00 ngdomsinitiativ 4,59 4,85 5,41 6,16 6,77 Ä r - F VT •••:•: • -. 3,91 4,66 6,10 7,84 9'74 27,77 32,24 ram 4 - Gemen- ammalnsatser 0,85 0,95 1,15 1,40 1,65 6,00. ensamma insatser '' o,85 0,95 1,15 1,40 1,65 6,00 m 5-Komplette- rder , 1 6 04 ' 4 ' „ - • _ - %* IV OCh / ;* samarbete mellan aktörer- 4»47 linformation för ungdomar öcH"forskning 2 12 16,77 18,33 20,53 23,36 95,03 4,67 5,41 6,44 7,92 28,91 2,21 2,42 2,94 3,63 13,32 Stödåtgärder ; 9,45 9,88 10,51 11,15 11,81 52,81 TOTALT ; [',)%\':'f?BJt$&5,00 95,00 115,00 140,00 165,00 600,00 35 7. 2. Planerade åtgärder - Samband mellan enskilda och totala kostnader 7. 2. 1. Allmänt tillvägagångssätt Närhelst det är möjligt, grundas beräkningen av kostnaden för åtgärden på genomsnittliga enhetskostnader för de verksamheter man planerar att stödja. Denna enhetskostnad kan sedan förenas med de kvantitativa målsättningarna, i synnerhet i fråga om den minsta kritiska massa som måste uppnås för att säkerställa att programmet far ett märkbart resultat. Den statistik och de erfarenheter som hämtats från genomförandet av såväl programmet Ungdom för Europa som pilotåtgärden Europeisk volontärtjänst har gjort det möjligt att upprätta referenspunkter för de enhetskostnader som används vid beräkningarna. lätt 7. 2. 2. Delprogram 1 : Europeisk volontärtjänst Delprogrammets budgetstruktur Den budget som tilldelats detta delprogram är fördelad på följande sätt:. Europeisk volontärtjänst inom gemenskapen : 94% * varav 87,5 %för längre tid (6-12 månader) * och 12,5 %för kortare tid (3 veckor till 5 månader). Europeisk volontärtjänst med tredje land: 6%. Ledning: 5 % dras av på beloppen för att användas till förberedande verksamhet och ledning av unga volontärer. Projekt inom gemenskapen för längre tid (6 till 12 månader) Kostnaden för projekten beräknas på grundval av erfarenheter från pilotåtgärden för Europeiska volontärtjänsten. Budgeten för projekt med volontärtjänst består dels av rörliga kostnader som är direkt knutna till projektens längd (ersättning till den unge volontären, mat, bostad osv. ) samt fasta kostnader som inte är betingade av projektens längd (resa, förberedelse osv. ). Kombinationen av dessa fasta och rörliga kostnader gör det alltså möjligt att göra en realistisk uppskattning av den totala genomsnittskostnaden för projekten, beroende på deras längd. Denna metod används för att beräkna kostnaden för projekt på 6 till 12 månader, vilka utgör kärnan i denna åtgärd och kräver huvuddelen av de finansiella resurserna. 36 èENOMSÙlttLlÔ tÔtALkÔstKlAD PÊR PRÔJÉkT I ÉÔU Rörliga kostnader Genomsnitt Fasta per månad Genomsnitt per projekt kostnader Lo9> Ersättning. • • - • • 'i c:^ JFörsäkririg^l^l. ; , ê. U|. övrigt Summa rörliga 160 228 18 53 115 75B" Administration |: utbildning ,5 j5amprdn!ngv^ rÄerérJélser:^; Summa fasta 453 1. 034 353 646 T53T Vad kostnaden för gemenskapsbudgeten beträffar, har man valt att medge att vissa särskilda kostnader faktiskt utgör en finansiell belastning för projektpartnerna (de innebär en finansiell. transaktion gentemot tredje man) och skulle alltså kunna täckas av gemenskapsbidraget, medan andra kostnader, som mera liknar naturabidrag, i större utsträckning kan vara föremål för ett bidrag från projektpartnerna. I fråga om finansiell styrning, är fördelen med denna metod att gemenskapens medfmansiering kommer att röra reella poster som kan identifieras och kontrolleras. Detta möjliggör en mycket större öppenhet och en mycket bättre uppföljning (revision) av hur gemenskapsmedlen används. Projekt inom gemenskapen för kortare tid (3 veckor till 5 månader,) Projekten för kortare tid utgör en utmärkt språngbräda för ungdomar med problem. För verksamheter grundas upp enhetskostnaderna i huvudsak på de kostnader som observerats inom delprogram A. II. 2 i programmet Ungdom för Europa (grupprojekt). 3 månader till Beräkningen av storleken på den budget som krävs för att uppnå ett visst potentiellt antal volontärer, stödjer sig på den faktiska fördelningen mellan projekt beroende på längd (och alltså beroende på kostnad) vid genomförandet av pilotåtgärden. Ledning och förberedelser kan äga rum inom ramen för projekten. En reserv på 5 % av de anslagna medlen upprättas för att täcka kostnaderna för ledning och förberedelser som anordnas i samarbete med andra aktörer (nationella kontor, specialiserade institutioner och organisationer, kommissionen osv. ). Detta ger följande fördelning för perioden 2000-2004: 37 EVT INOM GEMENSKAPEN- Fördelning (MECLH Projektets längd (mån. ) 1 2 3 Delsumma kort period "" : •-••. v12 ueisumma fiiecih 2000 0,80 1,07 1,16 0,58 0,85 4,47 9,08 1,25 1,25 2,19 2,50 3,13 11,89 35,77 1,88 37,66 2001 0,96 1,28 1,39 0,69 1,01 5,34 10,84 1,50 1,50 2,62 2,99 3,74 14,20 42,71 2,25 44,96 2002 2003 2004 period (MECU 1,27 1,70 1,84 0,92 1,34 '7,07 14,35 1,98 1,98 3,46 3,96 4,95 18,80 56,54 2,98 59,52 1,64 2,19 2,37 1,19 1,73 1,98 2,65 2,87 1,43 2,09 •u Q A _* w*»'"^^* '^»M^n _• *J 18,50 2,55 2,55 4,47 5,10 6,38 24,25 72,92 3,84 76,76 22,37 3,09 3,09 5,40 6,17 7,71 29,32 88,17 4,64 92,8 6,66 8,88 9,62 4,81 7,03 75,14 10,36 10,36 18,14 20,73 25,91 98,46 296,13 15,59 311,72 Denna budgetplanering gör det möjligt att från och med slutet av det tredje året uppnå en nivå på verksamheten som ligger nära den kritiska massan (ca 12 500 volontärer för längre tid): Europeisk volontärtjänst med tredje land De särskilda antaganden som används för att utvärdera de finansiella konsekvenserna och nivån på projekten med tredje land sammanfattas i tabellen nedan: EVT MED TREDJE LAND Genom. budget per volontar 2. 374 6. 390 10. 860 Genom. Genom. stod per stodgrad Genom. langd volontar 63% 61% 5 7% 1. 498 3. 887 6. 149 (man. ) 1 3»5 8,5 Genom. stöd per månad Fördelning av projekt 1498 1111 723 30% 10% 60% Langd (man) * % 4 f v^ ~W^^V: p|12;;^:;: Fördeln. av budget ställt mot fördelning av projekt «> ~ 9 ^% 8,6% 81,5 Ledning och förberedelser kan äga rum inom ramen för projekten. En reserv på 5 % av de anslagna medlen upprättas för att täcka kostnaderna för ledning och förberedelser som anordnas i samarbete med andra aktörer 38 (nationella kontor, kommissionen osv. ). specialiserade institutioner och organisationer, Detta ger följande fördelning för perioden 2000-2004: EVT MED TREDJE LAND - Fördelning (MECU) Projektets (man. 2000 2001 2002 2003 2004 1 man. 2-5 man 6 -12 man. Delsumma Ledning Totalt 0,23 0,20 1,86 2,28 0,12 0,27 0,23 2,22 2,73 0,14 0,36 0,31 2,94 3,61 0,19 0,46 0,40 3,79 4,65 0,24 Totalt (MECL 0,56 0,48 4,59 5,63 0,30 1,88 1,62 15,40 18,90 0,99 2,40 2,87 3,80 4,90 5,92 19,90 Derma budgetplanering gör det möjligt att utgå från den nivå som programmet för Europeisk volontärtjänst (1998-1999) låg på, och därefter - i likhet med avsnittet med projekt inom gemenskapen - mot slutet av perioden mer än en fördubbling av den ursprungliga verksamheten: 7. 2. 3. Delprogram 2: Ungdom för Europa Delprogrammets budgetstruktur Den budget som anslagits för detta delprogram kan delas upp påföljande sått:: Utbyte inom gemenskapen: 80 % av delprogrammets budget ;. ;. V ;, ; : * varav 60 % under ûr 2000 till 15 % under år 2004för Uldtera^äb^^ * och 20 % under år 2000 till 30% under år 2004för tràmèriàtu^^^ V * och 20 % under år 2000 till 55 % under år 2004för mulûlaterdk utbyte Utbyte med tredje land: 20 % av delprogrammets budget Förberedande verksamhet: 5 % av de tilldelade beloppen innehålls för att bekosta verksamhet för att förbereda ungdomarna Ett tillvägagångssätt liknande det för Europeisk volontärtjänst har valts: beräkningarna grundas på enhetskostnader per projekt, beroende på typen av projekt (bilateralt, trilateralt eller multilateralt) och i förhållande till det genomsnittliga antalet deltagare per projekt, i enlighet med vad som framgår av erfarenheten från Ungdom för Europa. Man förutser att det utbyte som stöds blir allt mer multilateralt, då gemenskapsmervärdet och den europeiska dimensionen för dessa projekt är mer betydande. För övrigt finns det i det 39 närmaste inte något system på nationell nivå - vilken gynnar bilaterala samarbetsavtal - som tillåter att man stödjer denna typ av verksamhet. Antagandena rörande det genomsnittliga bidraget per projekt, balansen mellan verksamheter inom gemenskapen och verksamhet med tredje land samt fördelningen av projekt mellan olika typer av verksamhet grundas på erfarenhet och statistiska observationer som gjorts inom ramen för programmet Ungdom för Europa under de två för programmen mest betydelsefulla år för vilka uppgifter finns tillgängliga, 1996 och 1997. I tabellen nedan sammanfattas dessa antaganden och konsekvenserna på ekonomin och nivån på verksamheten. Utbyte inom gemenskapen - Fördelning (MECU) Typ av utbyte 2002 (MECU) 2000 (MECU) 2001 (MECU) : Bilateral Trilateral ^Multilateral Förberedelse Summa 8,91 2,97 2,97 0. 78 15,64 7,58 3,34 4,25 0,80 15,96 6,29 3,93 5,51 0,83 16,56 2003 (MECU) 2004 (MECU) Period (MECU) 5,11 5,11 6,81 0,90 17,92 3,76 6,58 8,46 0,99 19,80 31,66 21,93 28,00 4,29 85,88 Budgetplaneringen enligt nedan gör det möjligt att från första året uppnå en verksamhet som närmar sig takt på 110 000 ungdomar per år. Den del av budgeten för åtgärden Ungdom för Europa som tilldelas utbyte med tredje land är jämförbar med vad som i praktiken observerats inom ramen för tredje etappen av Ungdom för Europa (ca 20 % av den budget som tilldelats utbytet). De kostnader per enhet som används härrör från statistik från åtgärd D (utbyte med tredje land) i programmet Ungdom för Europa III. Den nivå på verksamheten som förutses företer en måttlig ökning som ökar först under slutet av perioden (de två sista åren). Detta ger följande fördelning för perioden 2000-2004: Ungdom för Europa - Utbyte med tredje land - Budgetfördelning (MECU) i«by^'i^l ' VI •""•' 2,23 2,33 Fdrberedandte aktiviteter Fdrberedelser Sum ma 1,49 0,20 1,46 0,20 3,91 3,99 4,14 40 2,48 1,46 0,21 2,75 3,10 12,89 1,51 0,22 4,48 1,60 0,25 7,51 1,07 4,95 21,47 Grundat på ovanstående antaganden skulle, om alla åtgärder räknas samman, den verksamhet som stöds alltså göra det möjligt att under en period på 5 år for programmet : i enskild eller nå det avsevärda antalet om 650 000 ungdomar som deltar v. ";>:; Wv grupprörlighet: TOTAL RÖRLIGHET - DELPROGRAM 1+2 • > _ * & & 3 â& _r v _ 4 _ & v j f t ^ * » i & & £ & < ^ ^^. <-$£>«&££&_<%. _<fe>4à&^hAri-&l Typ av rörlighet 2000 2001 2002 2003 Summa 2004 period EVT inom gemenskapen 10. 628 12. 690 16. 798 21. 665 26. 194:;:: 87. 974 EVT med tredje land 504 602 797 1. 028 1. 243^£:'4_175 Utbyte inom gemenskapen 104. 137 101. 550 101. 074 106. 053 113. 464Ll5?§?77| :#-- Utbyte med tredje land 5. 724 5. 857 6. 093 6. 612 7. 324 K l 3 f f it Summa 120. 993 120. 698 124. 763 135. 358 148. 225 MNywawi 7. 2. 4. Delprogram 3 : En chans för ungdomar Delprogrammets budgetstruktur Den budget som tilldelats detta delprogram år fortsatt motsvarande 10% av programmets budget under hela dess tid. Den sönder)aller på följande^satt: • Ungdomsinitiativ: minskning från 54 % av budgeten år 2000 till 40% år 2004 Initiativ efter Europeisk volontärtjänst: en ökning motsvarande den för Europeiska volontärtjänsten. (+/- 10 % av den budget som tilldelas åtgärden Europeisk volontärtjänst, dvs. en ökning från 46 % år 200,0 till 59% av delprogram 3 år 2004. ) Antagandena om kostnader per enhet följer av de observationer som gjorts inom ramen för delprogram A. II. 2 i programmet Ungdom för Europa. De inbegriper även de antaganden som gjorts i den finansiella redovisning som upprättades för det fleråriga programmet för Europeisk volontärtjänst. Ungdomsinitiativ Budgetfördelningen (se nedan) gör det på sikt möjligt att tredubbla nivån på verksamheten rörande ungdomsinitiativen. Denna målsättning att tredubbla är motiverad mot bakgrund av att detta delprogram vilken motsvarar delprogram A. II. l i Ungdom för Europa, uppvisar en mycket stark tillväxtpotential som för övrigt gjort att denna åtgärd från 1997 i mycket hög grad måste vara decentraliserad. Initiativ efter Europeisk volontärtjänst Målet är att stödja dessa initiativ efter Europeisk volontärtjänst med motsvarande 10% av Europeiska volontärtjänstprojekten. Då den 41 uppskattade genomsnittskostnaden (5 500 ecu) för dessa projektinitiativ ligger nära den för ett projekt inom efter Europeisk volontärtjänst Europeiska volontärtjänsten, är anslaget till denna åtgärd inom delprogram 3 alltså i storleksordningen 10 % av delprogram 1. En chans for ungdomar - Fordelning av atgardsbudget (MECU) Ungdomsinitiativ Hnitiativ^fter EVT SUMMA 4> 59 3,91 8'50 4 > 85 5 41 6 16 6JJ 27J7 4,66 6,10 7,84 974 32,24 9,50 11,50 14,00 16,50 60,00 7. 2. 5. Delprogram 4: gemensamma insatser Detta är ett delprogram som till sin natur kan ta många former, då den kommer att formas av de sannolikt mycket varierade formerna för, och innehållet i, de projekt som skall stödjas. För denna åtgärd, för vilken det inte finns någon signifikativ referenspunkt, förefaller ett resonemang i termer av enhetskostnad i detta skede inte vara lämpligt. Det tillvägagångssätt som valts har sålunda varit att tilldela detta delprogram ett indikativt belopp som gör det möjligt att anpassa sig till efterfrågan och som vid genomförandet företer den flexibilitet som krävs för ett helt nytt delprogram. I detta skede föreslås att man anslår 1 % av programbudgeten. Delprogram 4 - Gemensamma insatser ^ av total åtgärdsbudget :"] *•*. " ,***• • ' v- 1,00% 1,00% 1,00% 1,00% 1,00% 1,00% Tilldelad summa (MECU) 0,85 0,95 1,15 1. 40 1,65 6,00 7. 2. 6. Delprogram 5: Kompletterande åtgärder Utvärderingen i förväg av programmet bekräftar att det är viktigt med denna typ av kompletterande åtgärder finns, eftersom de samlar förutsättningarna för att programmet skall ha framgång. Utvärderingen visar även att åtgärderna behövs för att befästa det sammanhang - ungdomsområdet - inom vilket programmet upprättas. • Utbildning av och samarbete mellan aktörerna på ungdomsområdet Särskild utbildning för aktörer: detta slags åtgärd är i hög grad knuten till utformningen och genomförandet av projekt inom delprogrammen 1, 2 och 3. Antalet personer som borde komma i åtnjutande står alltså i proportion till den verksamhetsnivå som programmet leder till och sålunda till det antal projekt som stöds inom ramen för dessa tre åtgärder. Det är 42 rimligt att anta att antalet personer som varje år kommer att åtnjuta ett bidrag motsvarar omkring 25 % av det antal projekt som stöds under delprogrammen 1, 2 och 3. Utveckling av europeiska moduler: Enhetskostnaden för projekten grundas i programmet på de genomsnitt som observerats inom åtgärderna B. II Ungdom för Europa Erfarenhetsutbyte : Antalet projekt för det första året återspeglar den situation som observerades inom Ungdom för Europa. Det växer sedan på ett logiskt sätt samtidigt med de delprogram (1,2 och 3) som dessa projekt på ett naturligt sätt träder in för att komplettera. Enhetskostnaderna för dessa projekt grundas på de genomsnitt som observerats i delprogrammen B. I och C i programmet Ungdom för Europa. Försöksverksamhet : Genomförandet av programmet Ungdom för Europa eller pilotåtgärden Europeisk volontärtjänst visade att det är viktigt att förutse ett konkret sätt för att förnya gemenskapssamarbetet på ett område där ungdomars behov och sätt att delta ständigt utvecklas. Än en gång kommer kommissionen att spela en mycket viktig aktiv roll I främjandet av innovation. Denna åtgärd syftar alltså till att varje år stödja ett litet antal projekt av detta slag och vars omfattning kan vara mycket olika. Inom ramen för Europeisk volontärtjänst har kostnaden för sådana projekt kunnat variera mellan 18 000 ecu (samarbete mellan kommuner) och 400 000 ecu (projektet världsmästerskapen 1998). Åtgärd 5 Kompletterande åtgärder - Fördelning (MECU) Utbildning och samarbete Typ av aktivitet 2000 2001 2002 2003 200^ Särskild utbildning för ungdomsaktörer J j ^ ' I S A ^ i S ^ fJ 2,10 2,20 2,67 3(25 3,75 13,97. '*•*£ "•-». «*<!'; M i-Ur. '• «!>«* v. ,**». *» »4 _. «*•*%_ 0,32 0,40 0,40 0,44 0,64 2,20 Utveckling av europeiska moduler " t i p î ^ T* j ^ ,, ;£ i^ -Î^M Erfarenhetsutbyte Studieceller g^npmfCitmrbWbjBSÖ^ Erfarenhetsutbyte. 0,47 0,47 0,54 0,55 0,71 2,74 0,42 0,44 0,49 0,49 0,63 2,47 Försöksverksamhet. , Pflotprojekt:*'%••>',*& 0,60 0,60 0,75 1,15 1,35 4,45 Konferenser och kollokvier Evenemang 0,56 0. 56 0,56 0,56 0,84 3,08 «iV. 'i. '<£*K"**"*". -\J. * '»A -. * S* rrotait 4,47 4,67 5. 41 6,44 7,92 28,90 43 Information för ungdomar och ungdomsforskning Enhetskostnaderna vid genomförandet av delprogrammen E. I (Information för ungdomar) och E. II (Ungdomsforskning) inom programmet Ungdom för Europa. observationer härrör gjorts som från Åtgärd 5 Kompletterande åtgärder - Information Unga och Studier Fördelning (MECU) och aktiv. nivå , Budget Forskning â. ï'j. -,'-'. ' information för ungdomar * _ ^ „ _ * _ & Ä < _ _ K„ J • ' m T'-#t^^#|P^^l^>^P' ' SUMMA Aktiviteter ^ntal forskningar *$, -&$ ^^ intal projekt ,,. _:. _. ,. _, t, 2. 000 2. 001 2. 002 2. 003 2. 004 TOTAL 0,85 0,86 0,92 1,06 1,27 1,35 1,50 1,23 1,88 2,40 4,92 8,39 2,12 2,21 2,42 2,94 3,63 13,32 14 41 14 46 17 58 19 77 73 257 Stödåtgärder - Nationella kontor Genomförandet av detta program kommer att kännetecknas av en betydande decentralisering, särskilt vad beträffar delprogrammen 1, 2 och 3. Från år 2000 skall kontoren förvalta mycket större anslag än i dag. Behovet av att finansiera de nationella kontoren borde, på grund av att det finns fasta kostnader, med stöd av erfarenhet och tack vare de hanteringsinstrument (datasystem) som kommer att utvecklas, växa mindre snabbt än de anslag som de anförtros att hantera. Det antagande man använt för en beräkning, är att förhållandet mellan de nationella kontorens ökande behov av finansiering och ökningen av anslagen för delprogrammen 1, 2 och 3 (vilka är bäst lämpade att decentralisera) uppgår till 1 till 3. - Tekniskt bistånd För att genomföra programmen Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa, kommer kommissionen att använda sig av ett gemensamt kontor för tekniskt stöd för att utföra uppgifter av administrativ natur. Användningen av detta tekniska stöd motiveras av just det faktum att de program som berörs är "massprogram" som omfattar ett flertal standardiserade transaktioner och som i flertalet fall rör mindre belopp. Kontorets uppgifter skall utföras under kommissionens överinseende och skall inte omfatta några uppgifter med karaktär av offentlig maktutövning. Var och ens bidrag till Ungdomsprogrammet skall inte bidra till de årliga driftskostnaderna för detta kontor med mer än 3 % av det årliga 44 anslaget för respektive program. Avtalet med kontoret skall omfatta nödvändiga klausuler för att förebygga intressekonflikter, fastställa när för sekretessen. föreligger och för att kräva respekt inkompatibilitet Utvärdering i skall synnerhet som Programmets utvärderingsmekanismer (se punkt 9 för ytterligare inspireras av den kontinuerliga detaljer) för inom genomförts utvärderingsverksamhet pilotåtgärden för europeisk volontärtjänst. De anslag som tilldelas programmets utvärderingsarbete motsvarar en utvidgning av detta system till samtliga medlemsstater. De borde även göra det möjligt att genomföra punktvisa temaanknutna utvärderingar. ramen Rekommendationerna i SEM 2000 anger att minst 0,5 % av en budget skall sättas av för utvärderingsarbete. Programmet Ungdom är dock ett speciellt program emedan det är inriktat på ungdomar i egenskap av socialgrupp och då det inte vilar på institutionell grund. Denna speciella situation gör att det tar mycket tid och är komplicerat att mäta programmets genomslag (det är exempelvis inte uppenbart hur man omedelbart mäter ett sådant programs genomslag för ungdomars personliga utveckling, deras kompetens som medborgare eller spridningseffekten på deras omgivning). Det är mot denna bakgrund man har valt att inom ramen för föreliggande förslag till program avsätta motsvarande nästan 0,8 % för att täcka urvärderingskostnader. Föredrag, kollokvier och verksamhet för att presentera och sprida resultatet av åtgärderna: programmets synlighet, resultaten och genomförandet stärks av att man presenterar och sprider resultaten av vad gemenskapens samarbete på ungdomsområdet har gjort det möjligt att uppnå. Stödåtgärder - Fördelning (MECU) 2000 (MECU) 2001 2002 2002 (MECU) (MECU) 2003 2003 (MECU) 2004 (MECU) perioden (MECU) Organ, BTS, utvärdering, ,"; fÖrijråingar, konferenser och • inilorniafion-publikationer ^ 9,45 9,88 10,51 11,15 11,81 52,80 45 7. 3. Tidsplan för åtagandebemvndiganden/betalningsbemyndiganden Tidsplan åtagandebemyndi. /betalningsbemynd. (MECU) 2004 TOTAL lÅtagandebemyndig. 85,000 95,000 115,000 140,000 165,000 600,000 68 12,75 4,25 76 14,25 4,75 92 17,25 5,75 112 21 68,000 88,750 110,500 134,000 132 158,750 24,75 31,750 8,25 8,250 0,000 0,000 85,000 95,000 115,000 140,000 165,000 600,000 8. ÅTGÄRDER MOT BEDRÄGERI eller Alla kontrakt, avtal och juridiska åtaganden som sluts mellan kommissionen och mottagarna föreskriver en möjlighet att genomföra en kontroll på plats i första och andra led (dvs. hos den direkte mottagaren av gemenskapsstödet eller hos mottagaren- i andra led när det gäller en åtgärd som förvaltas på ett decentraliserat sätt) av kommissionen kräva verifikationshandlingar för alla utgifter som ådragits inom ramen för dessa kontrakt, avtal och juridiska åtaganden under fem år efter kontraktsperiodens slut. Mottagarna av bidrag är skyldiga att lämna in rapporter och finansiella avräkningar som analyseras både med avseende på innehåll och utgifternas stödberättigande aspekt, i till de enlighet med gemenskapsfinansieringens mål och med hänsyn kontraktsmässiga åtagandena och principerna om sparsamhet och god ekonomisk förvaltning. en möjlighet revisionsrätten och att Som bilaga till de finansiella avtalen finns information av administrativ och finansiell natur som bland annat skall precisera vilka utgifter som är stödberättigande enligt dessa avtal. Vid behov kan gemenskapsingripandet begränsas till att täcka vissa kostnadskategorier, verkliga, identifierbara och verifierbara i mottagarens bokföring för att underlätta kontrollen och revisionen (liksom utvärderingen vid urvalet) av subventionerade projekt. De avtal som har slutits mellan kommissionen och de organisationer som utsetts till förvaltare av de decentraliserade åtgärderna specificerar minimiklausuler som dessa organisationer måste ha med i avtalen med de slutliga mottagarna, för att bättre intressen. Dessa skydda både de slutliga mottagarnas och gemenskapens organisationer anmodas att utforma och genomföra en revisionspolicy hos de slutliga mottagarna. 46 9. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING AV ÅTGÄRDEN 9. 1. Allmänt tillvägagångssätt I enlighet med artikel 12 i förslaget till beslut om upprättande av programmet för gemenskapsåtgärd på ungdomsområdet, säkerställer kommissionen, i partnerskap med medlemsstaterna och med hänsyn till huvudmålsättningen och de särskilda målsättningarna, uppföljningen och den kontinuerliga utvärderingen av programmet. Detta i syfte att eventuellt justera detta beroende på behov som uppkommer under utförandet. Kommissionen avser i detta sammanhang särskilt lägga vikt vid: • • att utarbeta och utveckla instrument och anordningar som möjliggör att säkerställa en uppföljning jämte indikatorer och utvärderingsmetoder som är anpassade till ungdomssektorn; att genomföra särskilda utvärderingsarbeten beroende på särskilda tema som den kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av programmet fäst uppmärksamheten på; • att till samtliga engagerade aktörer sprida de resultat som uppnås inom ramen för uppföljnings- och utvärderingsverksamheten; 9. 2. Uppföljning Uppföljningen av programmet skall huvudsakligen vara inriktad på de operativa aspekterna av dess genomförande. Den skall särskilt grundas på: - - att utveckla en gemensam databas och ett gemensamt datasystem för de olika berörda aktörernas hantering av programmets olika åtgärder. Det kommer att möjliggöra projekthantering, underlätta samråd och samarbete mellan kontor och i realtid ge statistiska uppgifter (kvalitativa och kvantitativa) om den verksamhet som programmet ger upphov till. en analys, genom möten och seminarier rörande uppföljningen av åtgärderna, av rapporter och direkta bidrag från mottagarna och andra partner, ett regelbundet återflöde av information från de nationella kontor till vilka hanteringen av gemenskapsmedel överlåtits. - åtgärder för att utbilda och medvetandegöra i syfte att stimulera till en "kultur av utvärdering och uppföljning" hos de olika aktörerna. 9. 3. Utvärdering 9. 3. 1. Sätt att utvärdera Erfarenheten från Ungdom för Europa i fråga om utvärdering har visat att det är viktigt att gå bortom utvärderingens kortsiktiga karaktär samt också att, från det programmet sätts i gång, aktivt engagera de olika samtalspartnerna, 47 särskilt de nationella kontoren. Mot denna bakgrund kommer systemet för utvärdering att stödja sig på de uppgifter det erhåller från den kontinuerliga uppföljningen av genomförandet av programmet och på de faktorer som på mer riktad och kortsiktig basis skall samlas in om särskilda tema. Detta system omfattar: en preliminär utvärdering som dels vilar på bidrag från medlemsstaterna i samarbete med kommissionen, som skall skickas till kommissionen senast den 31 december 2002, dels på en utvärderingsrapport som genomförs av en utomstående organism. Denna preliminära utvärdering skall granska de första resultaten av insatserna, målsättningarnas relevans samt jämställdheten mellan kvinnor och män. Den skall likaså bedöma den sunda ekonomiska förvaltningen jämte förutsättningarna för att genomföra programmet. På grundval av dessa faktorer och med stöd av de uppgifter som är ett resultat av uppföljningen av programmet samt eventuellt punktvisa undersökningar av vissa aspekter på genomförandet av preliminär utvärderingsrapport till den 30 juni 2003. kommissionen programmet, upprättar en På ett liknande sätt som det ovan beskrivna, upprättar kommissionen en utvärderingsrapport i efterhand till den 31 december 2005 på grundval av bidrag från medlemsstaterna som skall ha kommit in senast den 30 juni 2005 samt en extern utvärderingsrapport. Särskilda indikatorer som är anpassade till området skall alltså tas fram inom ramen för den kontinuerliga process som beskrivs ovan. Följande indikatorer bör emellertid tas i beaktande inom ramen för detta arbete. 9. 3. 2. Prestationskriterier • Allmänna kvantitativa - antalet och fördelning på kön och ålder för ungdomar som deltar i i programmet; andelen ungdomar med problem som deltar programmet • Särskilda kvantitativa beroende Andel av verksamhet inom Europeiska volontärtjänsten som ombildas till initiativ efter Europeiska volontärtjänsten i allmänhet Europeiska som och volontärtjänstprojekten (sektor, land, längd, volontärens profil osv. ); andelen projektanordnare som förnyas (i förhållande till antalet nya organisationer) kännetecknar vad på • Allmänna kvalitativa - geografisk fördelning av verksamheten; partnerskapens jämvikt (nord-syd, regionala band) 48 Särskilda kvalitativa kvaliteten på det pedagogiska innehållet i de projekt som stöds inom de olika åtgärderna 9. 3. 3. Effektkriterier • Allmänna kvantitativa - andel ny självständig verksamhet som skapas vid projektens slut; • Särskilda kvantitativa - Andelen ungdomar som anställs efter att ha genomfört en verksamhet inom volontärtjänsten eller ett initiativ efter Europeiska volontärtjänsten • Allmänna kvalitativa - genomslag för arbetssättet med volontärtjänst i länder utan egentlig tradition • Särskilda kvalitativa - engagemanget av lokala organisationer och myndigheter 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER En verklig mobilisering av nödvändiga administrativa resurser skall följa av kommissionens årliga beslut OITL resurstilldelning. Särskilt skall hänsyn tas till den ytterligare personal och de ytterligare belopp som den budgetansvariga myndigheten beviljat. 10. 1. Effekter på antalet tjänster Typ av tjanst Antal tjanster avat fasta tjänster f_r forvaltning garden tillfälliga tjänster A B C resurser tillfalligt Tjansteman eller anstallda Övriga (END-A7003 Totalt 7 7 5 16 1 1 49 Varav Period genom anvandning av extra resurser genom anvandning av befintliga resurser inom ett GD eller en berord enhet 8 2 5 1 16 2000-2004 10. 2. Total budgetkonsekvens för de mänskliga resurserna (ecu) Belopp Berakningssatt Tjansteman (*) 7 560 000 108 000 ecux 14h/arx 5 ar Tillfallig personal 540 000 108 000 ecu x lh/ar x 5 ar Ovriga resurser (END A7003) 37 000 1 END x 5 ar Surnma 8 640 000 (*) Genom att använda befintliga resurser för hantering av åtgärden (beräkning utifrån A-l, A-2, A-4, A-5 och A-7) - årlig kostnad. 10. 3. Budgetkonsekvenser för andra verksamhetsutgifter i samband med åtgärden (ecu) Budgetpost (nr och rubrik) Belopp Berakningssatt A-7010 Utgifter med tjansteresa i samband 731250 A-7030 sammantraden och moten Utgifter fSr 682 500 Utgifter A-7031 ~fbr kommitteer med vilka samrad ar obligatoriskt i utarbetandet av gemenskapens rattsakter 780 000 Surnma "2388 750 I x 15 resor x deltagare 15 medlemsstater x 650 ecu/resa x 5 ar Sel. Nedan x 4 moten 15 medlemsstater x 650 ecu + 5 grupper x 3 moten x 10 deltagare x 650 ecu x 5ar Se 2 nedan. 4 moten x 15 medlemsstater x 650 ecu + 3 grupper x x 15 medlemsstater x 650 ecu x 5 ar Se 3 nedan. 1 deltagare 4 moten deltagare x x 1 Anslagen skall tas från det existerande anslaget för GD XXII. 1. På grundval av de resor som anses nödvändiga inom ramen för det nuvarande programmet och med hänsyn till att de decentraliserade förvaltningarna kommer att användas mer, vilket innebär en mer omfattande uppföljning på plats, tycks bedömningen om ungefär femton resdagar per medlemsstat vara ett minimum. 2. För att täcka följande utgifter: • fyra möten årligen med programmets decentraliserade strukturer innebärande en deltagare per medlemsstat, 50 • tre möten årligen för var och en av de arbetsgrupper (fem) som upprättas inom strukturerna för att ta itu med särskilda tema knutna till programmets. genomförande. Varje möte omfattar ett tiotal deltagare. För att täcka följande utgifter: • • fyra möten årligen med programkommittén, innebärande en företrädare per medlemsstat, fyra möten årligen för var och en av de arbetsgrupper (tre) som upprättats inom programkommittén, innebärande en företrädare per medlemsstat. 51 KONSEKVENSBEDÖMNTNG FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Förslagets konsekvenser för företagsmiljön och särskilt följderna för små och medelstora företag. Förslagets titel Förslag till Europaparlamentet och rådets beslut om inrättandet av ett program för gemenskapsåtgärder på ungdomsområdet Dokumentets referensnummer: XXXX Förslaget !•• Varför är det, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen, nödvändigt med en gemenskapslagstiftning på detta område och vilka är dess viktigaste målsättningar? ett främja samarbete europeiskt Det förslag till beslut som läggs fram av kommissionen omfattas av fortsättningen på kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa" (KOM(97)563 slutlig), genom att det stödjer sig på bestämmelserna i artiklarna 126 och 127 i fördraget, vilka syftar till att och yrkesutbildningsområdet. Föreliggande program omfattar de lärdomar som dragits under den tredje etappen av genomförandet av programmet "Ungdom för Europa" (1994-1999), så som de följer av den preliminära utvärderingen av programmets genomförande (KOM(98)52 slutlig) och programmet "Europeisk volontärtjänst". Det mål som eftersträvas är att, genom ett stärkande på europeisk nivå av samarbetet mellan olika aktörer på ungdomsområdet, bygga ett europeiskt område för informell utbildning för ungdomar som främjar utvecklingen av kunskaper, kompetens och medborgarskap och som underlättar deras aktiva integration i samhället. utbildnings-, ungdoms- på I enlighet med artikel 126 i fördraget stödjer och kompletterar programmet inom ungdomsområdet åtgärder av och i medlemsstaterna, samtidigt som det till fullo respekterar deras ansvar och kulturella mångfald. Det tillvägagångssätt som föreslås av kommissionen strävar inte mot någon som helst harmonisering av bestämmelser i lagar eller förordningar på ungdomsområdet samt har till syfte att * stärka ungdomamas aktiva deltagande, deras sociala integration och deras solidaritetskänsla, även gentemot ungdomar i tredje land, * främja ett aktivt bidrag från ungdomarna till byggandet av Europa och till kampen mot rasism och främlingsfientlighet, * * uppmuntra ungdomars initiativförmåga och kreativitet, understödja kvaliteten på samarbetet på ungdomspolitikens område. Förslagets operativa innehåll (och i synnerhet de fyra större åtgärder som beskrivs i bilagan till beslutet) motsvarar bestämmelserna i relevanta artiklar i fördraget och den behörighet att verkställa som detta fastställer för kommissionen. 52 Programmets transnationella karaktär beträffande programmets fyra målsättningar säkerställer ett samlat mervärde som bara kan gynna utvecklingen av nationella, regionala och lokala åtgärder för ungdomar och särskilt för de minst gynnade. Alla programmets åtgärder är utformade så att de, särskilt genom transnationell rörlighet och inrättandet av ett europeiskt nätverk, skall få effekter som inte skulle kunna uppnås genom en åtgärd på medlemsstatsnivå, där dessa agerar ensamma eller utifrån ett bilateralt samarbete. 2. Vilka kommer att beröras av förslaget? Två huvudsakliga målgrupper berörs av programmet: * * ungdomar i åldrarna - i princip -15 till 25 år som är legalt bosatta i en medlemsstat aktörerna på ungdomsområdet, och särskilt: - lärare - ungdomsledare - socialarbetare - yrkesutbildare - aktiva medlemmar - ansvariga för icke-statliga organisationer - regionala och lokala kommunala instanser Vad företagen (såsom sekundära mottagare och leverantörer) beträffar, gör inte programmet någon åtskillnad dem emellan beroende på deras storlek. De små och medelstora företagen berörs därför i samma grad som de stora företagen. Emellertid kan man göra den bedömningen att, mot bakgrund av utvecklingen av ett europeiskt område för kompetens och kvalifikationer, kommer deras antal att vara tämligen stort - i synnerhet mot bakgrund av den därmed sammanhängande utvecklingen av en samordnad strategi för sysselsättningen (såsom, beslutats av Europeiska rådet i Luxemburg i november 1997) och företagspolitiken, i vilken de små och medelstora företagen är de främsta aktörerna. 3. Vilka åtgärder bör företagen vidta för att agera i enlighet med förslaget? De små och medelstora företagen (och de organisationer som företräder dem) skulle kunna utgöra en viktig faktor för att upprätta hållbara transnationella partnerskap och/eller multilaterala nätverk samt för att utveckla verksamhet som följer direkt av projekt som stöds inom ramen för programmet, särskilt vid utgången av ungdomsinitiativ och europeisk volontärtjänst. 53 4. Vilka ekonomiska konsekvenser kan förslaget få? (a) på sysselsättning och skapandet av nya företag för förberedelser, ledaranda, känsla andra människor, Utvecklingen av goda egenskaper (engagemang, deltagande, ansvarskänsla, solidaritet, känsla för demokrati, motivation, deltagande, initiativförmåga, respekt och tolerans samt självförtroende) och kompetens (kommunikation och relationer med laganda, konfliktlösning, ledning och problemlösning), inklusive förmåga att verka inom ett europeiskt sammanhang (lära sig andra språk, multikulturell medvetenhet, direkt erfarenhet från andra medlemsstater osv. ), kommer över lag att göra det lättare för dem som berörs att finna sysselsättning. Mer konkret har erfarenheten visat att en mycket stor andel av de projekt som stöds inom ramen för ungdomsinitiativ inom programmet "Ungdom för Europa" leder fram till att en hållbar verksamhet, ett arbete eller ett inrättande av partnerskap, skapas. Denna åtgärd är för övrigt för många ungdomar ett tillfälle till ett första öppnande mot Europa, vilket sedan kan leda till annan verksamhet. Vidare syftar initiativen efter europeiska volontärtjänsten till. att ge ungdomar som genomfört ett projekt med volontärtjänst att utifrån denna erfarenhet bygga upp ett nytt projekt och sätta samman en personlig framkomstväg. De första resultaten av pilotåtgärden för volontärtjänsten visar att den erfarenhet som den unge volontären skaffat sig ofta gör det möjligt för honom att "finna sin väg". Initiativen efter europeiska volontärtjänsten skall bidra till att bistå ungdomarna med att följa denna väg, antingen genom att skapa en verksamhet, ett företag, eller genom att återgå till en yrkesutbildning eller till ett utbildningsprogram. Därigenom stärks möjligheterna i fråga om sysselsättning och på så sätt stöds gemenskapsåtgärderna och de nationella åtgärderna för att behålla och skapa sysselsättning och i synnerhet gemenskapsriktlinjerna och de nationella handlingsplanerna. (b) för företagens konkurrenskraft Företagens konkurrenskraft beror till stor del på de kunskaper och den kompetens som de anställda mobiliserar. I ett mer långsiktigt perspektiv bidrar programmet på ungdomsområdet i väsentlig grad till att förbättra kvaliteten på de mänskliga resurserna och främjar därmed innovation och indirekt konkurrenskraft, både för företagen och för gemenskapen som helhet. 5. Innehåller förslaget åtgärder som beaktar små och medelstora företags särskilda situation (lägre eller annorlunda krav etc. )? Ej tillämpligt. 54 Samråd 6. Förteckning över organisationer med vilka samråd ägt rum om förslaget och en sammanställning över deras viktigaste synpunkter Den preliminära utvärderingsrapporten om genomförandet av programmet "Ungdom för Europa" (KOM(98)52 slutlig) har varit föremål för en ingående granskning av kommittén för programmet "Ungdom för Europa" och Ungdomsforum. Dessutom har denna rapport diskuterats i rådets ungdomsgrupp och i Europaparlamentets utskott för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media. Vidare har pilotåtgärden Europeisk volontärtjänst varit föremål för ett brett samråd bland ungdomsorganisationer och vid Ungdomsforum. 55 ISSN 1024-4506 KOM(98) 331 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-98-365-SV-C ISBN 92-78-36967-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 9t