title: 1999/153/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä toukokuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M.993 - Bertelsmann/Kirch/Premiere) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1439) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
dominant position
economic concentration
merger control
pay television
shareholding

text: 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 27 päivänä toukokuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M. 993 — Bertelsmann/Kirch/Premiere) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1439) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/153/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komi- teaa (3), ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, sekä katsoo seuraavaa: ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 1) ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päi- vänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon 22 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asi- assa, on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä, 2) Komissio vastaanotti 1 päivänä joulukuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljem- pänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen keskittymähankkeesta, jolla CLT-UFA SA, jäljempänä ’CLT-UFA’, ja Taurus Beteiligungs- GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Taurus’, aikovat hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä Premiere Medien GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Premiere’, BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH, jäljempänä ’BetaDigi- tal’, ja BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH, jäljempänä ’BetaResearch’. Suunniteltu keskittymä toteutetaan hankkimalla osakkeita. Komissio päätti 15 päivänä joulukuuta 1997 lykätä ilmoitetun keskittymän toteuttamista sulau- tuma-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1, oikaisu EYVL:ssa L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 57, 27. 2. 1999. L 53/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 3) 4) 5) 6) 7) 2 kohdan mukaisesti lopullisen päätöksen tekemi- seen asti. Saksa ilmoitti komissiolle sulautuma-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti kirjeellä 22 päivältä joulukuuta 1997, että keskittymä uhkaa luoda sel- laisen määräävän aseman tai vahvistaa sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kil- pailu olennaisesti estyy kuudella Saksan markki- nalla, jotka kaikki muodostavat sulautuma-asetuk- sen 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut erilliset maantieteelliset markkinat. Komissio päätti 22 päivänä tammikuuta 1998 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakoh- dan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti aloittaa menettelyn tässä asiassa. Neuvoa-antava komitea on käsitellyt päätösluon- nosta 6 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä touko- kuuta 1998. I OSAPUOLET Bertelsmann AG, jäljempänä Bertelsmann, on joh- tavan saksalaisen mediayhtymän emoyhtiö. Bertels- mann-yhtymä toimii pääasiassa kirja- ja lehtikus- tannusalalla, kirjakerhoalalla, painoteollisuudessa, musiikkikustannusalalla ja ääniteteollisuudessa. Sillä on myös osakkuuksia kaupallisessa televisio- toiminnassa. CLT-UFA on Bertelsmannin ja Audi- ofina SA:n yhteisyritys, johon emoyhtiöt ovat siir- täneet eurooppalaiset televisiotoimintonsa. Näihin sisältyy myös osakkuus Premieressä. Taurus on Kirch-yhtymän, jäljempänä ”Kirch”, hallintayhtiö. Kirch on johtava elokuvien ja televi- sioviihdeohjelmien tarjoaja Saksassa ja se toimii myös kaupallisen televisiotoiminnan alalla. Yhtymä toimii pääasiassa Saksassa. II HANKE 8) Tällä hetkellä CLT-UFA ja Canal+ SA, jäljempänä ’Canal+’, omistavat saksalaisesta maksutelevisioyh- tiöstä Premierestä kumpikin 37 prosenttia ja Kirch 25 prosenttia. Suunnitelmien mukaan Canal+ luo- puu osakkuudestaan, ja CLT-UFA ja Kirch nosta- vat kumpikin oman osuutensa Premierestä 50 pro- senttiin. Samalla Kirch lopetta oman digitaalisen ja siirtää DF1:n maksutelevisioyhtiönsä DF1:n omaisuuden Premierelle. Lisäksi Kirch siirtää urhei- lulähetyksiin erikoistuneen DSF:n Premierelle ja antaa maksutelevisio- ja kertamaksutelevisio-oikeu- tensa alikäyttöluvalla [. ] (4) Premieren käyttöön. Premierestä on tarkoitus tehdä maksutelevision digitaalinen ohjelma- ja markkinointijärjestelmä Kirchin luovuttaman d-box-tekniikan avulla, joka perustuu suljettuun (omaan) salausjärjestelmään. Tätä tarkoitusta varten Premiere yhdistää itsetuo- tettuja ja/tai ulkopuolelta ostettuja televisio-ohjel- mia ohjelmapaketeiksi ja markkinoi niitä. Lisäksi Premieren on tarkoitus tarjota tilaajahallintopalve- luja (”Subscriber Management Services” = ”SMS”) ei ainoastaan Premiere Digitalille vaan myös muille ohjelmayhtiöille. Premiere rakentaa digitaalisen television vastaanottamiseksi välttämättömän sa- lauksenpurkulaiteverkon (set top box). Premiere vastaa myös käyttöoikeusjärjestelmistä (”conditi- onal access”) satelliittivälitteisen digitaalisen televi- sion osalta. 9) Samanaikaisesti CLT-UFA hankki 50 prosentin omistusosuuden BetaDigitalista, joka on tällä het- kellä Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö. Beta- Digitalilla on satelliittivälitteisen digitaalisen televi- sion lähetyskeskus ja se tarjoaa tulevaisuudessa Premierelle ja myös kiinnostuneille kolmansille lähetysten valmisteluun ja lähettämiseen liittyviä palveluja, kuten salausta, videokoodausta, kana- vointia ja maa-satelliittiyhteyksiä. BetaDigital tar- joaa tällä hetkellä maasatelliitiyhteyden DSF- ja PRO 7 -kanaville sekä [. ]. 10) CLT-UFA hankkii myös 50 prosentin omistusosuu- den BetaResearch-yhtiöstä, joka on tällä hetkellä Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö. BetaRese- arch omistaa ohjelmien salauksessa käytettävän d- box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvan Beta-sa- laustekniikan yksinoikeudelliset ja ajallisesti rajaa- mattomat käyttöluvat Saksassa, Itävallassa ja Sveit- sin saksankielisellä alueella. Käyttötekniikalle käyt- töluvat myöntää DigCo BV, josta Kirch ja etelä- afrikkalaiseen MIH-ryhmään kuuluva Irdeto BV omistavat kumpikin 50 prosenttia. BetaResearch kehittää salauksenpurkulaitteiden ohjelmistoja ja sen tarkoituksena on jatkaa salaus- ja käyttöohjel- mistojen kehittämistä d-box-tekniikalle. Se myönsi (4) Poistettu julkaistusta toisinnosta. Jäljempänä kaikki muun muassa markkinaosuuksia ja liikevaihtoa koskevat luvut on korvattu luottamuksellisuussyistä hakasulkeissa ilmoitetulla vaihteluvälillä. Samoin luottamuksellisia tietoja sisältävät kohdat on merkitty hakasulkeita käyttämällä seuraavasti: [. ]. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/3 käyttöluvan tämän tekniikan Premierelle, Deutsche Telekom AG:lle, ’Telekom’, muille jäljempänä ohjelmayhtiöille ja salauksenpurkulaitteiden val- mistajille. Beta Research valmistaa lisäksi itse käyt- töoikeusmoduleja (niin sanottu Conditional Ac- cess- eli CA-moduli) ja älykortteja, joita se toimit- taa d-box-salauksenpurkulaitteiden valmistajille. BetaResearch tekee myös kolmansien kanssa urakka- ja hankekohtaisia sopimuksia ja onkin jo saanut tilauksia [. ]. liittyvään 11) Telekom on tullut mukaan Kirchin ja Bertelsman- nin d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvaan Beta-käyttötekniikkaan sopimukseen, joka koskee ohjelmayhtiöiden kannalta neutraalia digitaalisen television kaapelijärjestelmää. Tämän perusteella Telekom luo teknisen järjestelmäperus- tan maksutelevisio-ohjelmien välittämiseksi digitaa- lisesti kaapeliverkkonsa kautta. Telekom aikoo osallistua BetaResearchiin varmistaakseen, että se saa tarvitsemansa oikeudet d-box-salauksenpurku- perustuvaan Beta-käyttötekniikkaan. laitteisiin Tätä hanketta koskee menettely IV/M. 1027 — Deutsche Telekom / BetaResearch. Vaikka molem- mat hankkeet koskevat muodollisesti tarkasteltuna itsenäisiä keskittymiä, minkä vuoksi niistä on myös ilmoitettu erikseen, liittyvät ne materiaalisesti lähei- sesti yhteen. Toimenpiteillä on yhdessä tarkoitus tuoda digitaalinen televisio Saksaan. III KESKITTYMÄ 12) Premiere on tällä hetkellä CLT-UFA:n, Kirchin ja Canal+ -yhtiön yhteisessä määräysvallassa, koska kaikilla kolmella osakkaalla on veto-oikeudet markkinoiden kannalta merkityksellisissä päätök- sissä. Hanke johtaa määräysvallan luonteen muut- tumiseen. Sen jälkeen kun Canal+ on vetäytynyt pois, CLT-UFA ja Kirch omistavat kumpikin 50 prosenttia Premierestä ja käyttävät siinä yhdessä määräysvaltaa, koska CLT-UFA:n ja Kirchin on siitä lähtien tehtävä molemminpuolisessa yhteisym- märryksessä strategiset liiketoiminnan päätökset. Samalla Kirch tuo Premiereen paljon markkinoilla merkityksellistä omaisuutta siihen DF1:n ja urheilulähetyksiin erikoistuneen DSF:n sekä maksutelevisio- ja kertamaksutelevisio-oikeu- tensa. Kirchin digitaalisten toimintojen siirtäminen Premiereen laajentaa merkittävästi Premieren liike- toiminta-alaa. siirtämällä 13) Premiere tulee hoitamaan pysyvästi kaiken itsenäi- selle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä se johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyt- täytymisen yhteensovittamiseen. Premiere harjoit- taa myös jatkossa maksutelevisiotoimintaa Sak- sassa ja kehittää aikaisemmin hallitsemassa analo- gisten maksutelevisio-ohjelmien lisäksi digitaalista maksutelevisiota sekä ohjelmayhtiönä että ohjelma- ja markkinointijärjestelmän tasolla. Premiere saa tällä hetkellä vielä maksutelevision lähetysoikeudet Taurukselta. Tauruksen oikeuksien haltijoiden kanssa tekemien sopimusten päätyttyä Premiere kuitenkin saa itse myös maksutelevision lähetysoi- keudet [. ]. Keskittymän toteuttamisen jälkeen Kirch ja CLT-UFA/Bertelsmann toimivat maksute- levision ja maksutelevision lähetysoikeuksien mark- kinoilla ainoastaan Premieren kautta. Siten CLT- UFA:n ja Kirchin omistusosuuksien kasvaminen Premieressä Canal+ -yhtiön vetäydyttyä siitä pois ja samanaikainen Premieren kehittäminen digitaali- seksi ohjelma- ja markkinointijärjestelmäksi muo- dostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän. 14) CLT-UFA ja Kirch ottavat kumpikin haltuunsa 50 prosenttia BetaDigitalista ja käyttävät siinä yhdessä määräysvaltaa. BetaDigital tulee hoitamaan pysy- västi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä se johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittami- seen. BetaDigitalin teknisiä palveluja ostavat yri- tykset ovat tosin tällä hetkellä pääasiassa CLT- UFA:an ja Kirchiin sidoksissa olevia yrityksiä. Tar- koituksena on kuitenkin tarjota teknisiä palveluja myös kolmansille, kuten on jo osittain tehty. Voi- daan olettaa, että digitaalisen television levitessä Saksassa laajemmalle BetaDigital toimii enemmän kolmansien puolesta. Sen vuoksi BetaDigitalia on pidettävä kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yrityksenä. Koska ainoastaan CLT-UFA harjoittaa vähäistä toimintaa digitaalisen television teknisten palvelujen alalla Cologne Broadcasting Center GmbH:n kautta, ei tule myöskään CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyt- täytymisen yhteensovittamista. Siten CLT-UFA:n osallistuminen BetaDigitaliin muodostaa sulau- tuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän, joka on muodoltaan kes- kittymän muodostava yhteisyritys. 15) Aluksi CLT-UFA ja Kirch-yhtymään kuuluva Beta- Technik omistavat kumpikin 50 prosenttia BetaRe- search-yhtiöstä. Sen jälkeen kun Telekom on hank- kinut osuuden yhtiöstä, käyttävät Telekom, CLT- UFA ja Kirch siinä yhdessä määräysvaltaa. CLT- ja Telekomin BetaResearchin UFA:n, Kirchin L 53/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 tärkeät uudelleenjärjestelystä tekemässä sopimuksessa, jäl- jempänä ’uudelleen-järjestelysopimus’, määrätään, että liiketoimintaa koskevat päätökset [. ], on tehtävä yksimielisesti yhtiökokouksessa. BetaResearch hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä sen vuoksi johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailu- käyttäytymisen yhteensovittamiseen. BetaResearch myöntää d-box-tekniikan käyttölupia yrityksille, jotka Telekomin ja BetaDigitalin tavoin aikovat tarjota teknisiä palveluja digitaaliselle televisiolle, samoin ohjelmayhtiöille, jotka aikovat tuottaa itse tarvitsemansa tekniset palvelut. BetaResearch myöntää käyttölupia myös kiinostuneille salauk- senpurkulaitteiden valmistajille ja toimittaa näille CA-moduleja. Lisäksi BetaResearch kehittää sa- lauksenpurkuohjelmistoja myös kolmansille. Niinpä voidaan olettaa, että BetaResearch harjoit- taa perustajayritystensä ja niihin sidoksissa olevien yritysten kanssa harjoittamansa liiketoiminnan lisäksi myös merkittävässä määrin käyttölupien lii- ketoimintaa kolmansien kanssa ja pääsee siten itse- näisesti markkinoille. BetaResearchiä on sen vuoksi pidettävä kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yrityksenä. Koska ainoastaan CLT-UFA toimii maksutelevision digi- taalisten salaustekniikoiden alalla Bertelsmannilla Seca SA:ssa olevan omistusosuuden välityksellä, ei ole vaaraa CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäy- tymisen yhteensovittamisesta. Niinpä CLT-UFA:n osallistuminen BetaResearchiin muodostaa sulau- tuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän, joka on luonteeltaan kes- kittymän muodostava yhteisyritys. IV YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS 16) Bertelsmannin ja Kirchin yhteenlaskettu koko maa- ilmasta kertynyt liikevaihto on yli 5 miljardia ecua. Niiden kummankin yhteisön alueelta kertynyt kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa ecua. Ainoastaan Kirchin liikevaihdosta yli kaksi kolmas- osaa on kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta, nimittäin Saksasta. Siten hankkeella on yhteisön- laajuinen ulottuvuus eikä se muodosta ETA-sopi- muksessa tarkoitettua yhteistyötapausta. V SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN MUKAINEN ARVIOINTI — maksutelevision markkinat — maksutelevision teknisten palveluiden markki- nat A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT 1. Maksutelevisio 18) Maksutelevisio muodostaa erilliset tuotemarkkinat ilmaiseksi vastaanotettavissa olevasta televisiosta, ’ilmaistelevisio’, jolla tarkoitetaan mainosrahoit- teista yksityistä televisiota sekä lupamaksuilla ja mainoksilla rahoitettua julkista televisiota (5). Lu- pamaksu- ja mainosrahoitteisessa televisiossa vaih- tosuhteessa ovat ainoastaan ohjelmayhtiö ja mai- nostaja, kun taas maksutelevisiossa vaihtosuhteessa ovat ainoastaan ohjelmayhtiö ja maksutelevision tilanneet katsojat. Siten kilpailuedellytykset ovat näissä eri televisiomuodoissa erilaiset. Lupamaksu- ja mainosrahoitteisessa televisiossa ovat katsojalu- vut ja mainosmaksut tärkeimmät tekijät, kun taas maksutelevisiossa tärkeimmät tekijät ovat kohde- ryhmiä kiinnostava ohjelmatarjonta ja liittymähin- nat. GfK-Fernsehforschung-yhtiön tekemän tutki- muksen mukaan maksutelevisiotilaajat käyttävät päivittäin television katseluun varaamastaan ajasta keskimäärin 90 prosenttia ilmaistelevisioon ja 10 prosenttia maksutelevisioon. Se, että tilaajat ovat suhteellisen vähäisestä käytöstä huolimatta valmiita maksamaan maksutelevisiosta huomattavasti, osoittaa maksutelevision olevan selvästi erillisen tuotteen, johon liittyy erityistä lisähyötyä. Digitali- soitumisen lisääntyessä voivat maksutelevisio ja ilmaistelevisio kuitenkin lähentyä toisiaan ajan myötä. Näin olisi erityisesti silloin, jos myös ilmais- kanavia tarjotaan tulevaisuudessa pääasiassa mak- sutelevisioyhtiöiden digitaalisten pakettien mukana. Tosin tämä mahdollinen tuleva kehitys ei tällä hetkellä oikeuta määrittelemään yhteisiä markki- noita maksutelevisiolle ja ilmaistelevisiolle. Maksu- television markkinoille kuuluvat myös järjestelmät, joissa kustakin kanavasta (pay-per-channel) tai ohjelmasta (pay-per-view) maksetaan erikseen. Maksutelevisiomarkkinoita ei jaeta analogiseen ja digitaaliseen maksutelevisioon. Digitaalinen maksu- televisio on ainoastaan analogisen maksutelevision jatkokehityksen tulos eikä siten muodosta erillisiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Lisäksi on odotettavissa, että seuraavien vuosien aikana 17) Suunniteltu keskittymä vaikuttaa ennen kaikkea seuraavilla markkinoilla: (5) Komission päätös 94/922/EY, MSG Media Service, EYVL L 364, 31. 12. 1994, s. 1, johdanto-osan 32 ja 33 kappale. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/5 digitaalisesti lähetettävä maksutelevisio syrjäyttää kokonaan analogisesti lähetettävän maksutelevi- sion. Premieren liiketoimintasuunnitelman, jäljem- pänä ’liiketoimintasuunnitelma’, mukaan analogisia liittymiä muutetaan jatkuvasti digitaalisiksi siten, että vuonna [. ] on ainoastaan digitaalisia liitty- miä. 2. Maksutelevision tekniset palvelut 19) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää erityistä teknistä infrastruktuuria, joka mahdollis- taa ohjelmasignaalien salauksen ja salauksen purun valtuutetuilta katsojilta. Salauksenpurku tapahtuu salauksenpurkulaitteen avulla, joka asennetaan jokaisen maksutelevision tilanneeseen kotitalou- teen. Digitaalisen maksutelevision vastaanottami- sessa käytettävät salauksenpurkulaitteet eivät pel- kästään pura salausta käyttöoikeusjärjestelmässä salatuista signaaleista, vaan ne myös muuttavat signaalit siten, että digitaalisia televisiosignaaleja voidaan ottaa vastaan analogisilla laitteilla. Kaa- peli- ja satelliittilähetyksiä varten on olemassa eri- laiset salauksenpurkulaitteet. liittitransponderilta ensin kaapeliverkon pääase- malle, jossa ne muutetaan kaapelilähetykseen sopi- vaan muotoon ja sen jälkeen siirretään kaapeliverk- koon. Vaikka satelliitti- ja kaapelilähetyksissä käy- tetään erilaista lähetystekniikkaa, ei maksutelevi- sion teknisten palveluiden markkinoiden jakaminen vastaavasti kahteen itsenäiseen osamarkkinaan näytä olevan tarpeen. Sekä satelliitti- että kaapelilä- hetykset vaativat nimittäin samat tekniset palvelut maksutelevisiotoiminnan harjoittamiseksi. Kysymys voidaan jättää avoimeksi, koska sillä ei ole merki- tystä kilpailua koskevalle arvioinnille. B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT 22) Kuvailtujen tuotemarkkinoiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat rajoittuvat Saksaan tai ainakin saksankielisiin alueisiin — Saksaan, Itäval- taan, Belgian saksankieliseen osaan ja Sveitsin sak- sankieliseen osaan. Väestön televisionkatselutottu- musten perusteella myös Luxemburg voitaisiin lukea saksankielisiin alueisiin. 1. Maksutelevisio 20) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää salauksenpurkulaitteiden lisäksi järjestelmään pää- syn valvontaa. Tällainen käyttöoikeusjärjestelmä käsittää ohjelmasignaalien yhdistämisen pääsyyn oikeuttavien signaalien kanssa ja niiden salaamisen sekä salatut tiedot, jotka valtuuttavat maksutelevi- siotilaajan vastaanottamaan kyseisen ohjelman, ja näiden tietojen lähettämisen yhdessä ohjelmasig- naalin kanssa sekä katsojille annettavat niin sano- tut älykortit, jotka purkavat salauksen ohjelman vastaanottamiseen valtuuttavista tiedoista ja välit- tävät ne salauksenpurkulaitteeseen. 23) Vaikka joillakin kapeilla markkinalohkoilla jo tar- jotaan euroopanlaajuisesti ohjelmia, kuten Euro- sport-urheilukanavaa, televisiotoimintaa harjoite- taan pääasiassa kansallisilla markkinoilla. Komissio on jo todennut useissa päätöksissään (6), että erityi- sesti erilaisen kansallisen lainsäädännön, kieliestei- den, kulttuuritekijöiden ja muiden jäsenvaltioissa vallitsevien erilaisten kilpailuedellytysten (esimer- kiksi kaapelitelevisiomarkkinoiden rakenne) vuoksi on lähdettävä siitä, että televisiotoiminnan markki- nat ovat kansalliset. 21) Kuvailtu infrastruktuuri muodostaa maksutelevi- siotoiminnan harjoittamiseen liittyvien palvelujen perustan. Kyseessä ovat pääasiassa käyttöoikeusjär- jestelmien toteuttaminen ja salauksenpurkulaittei- den sekä älykorttien markkinointi. Maksutelevision tekniset palvelut edellyttävät eri tekniikkaa digitaa- listen ohjelmasignaalien lähettämiseksi satelliitin ja kaapelin välityksellä. Satelliittilähetyksissä ohjelma- signaali käsitellään lähetyskeskuksessa ja lähete- tään sen jälkeen satelliittitransponderille ja sieltä edelleen satelliittitalouksille, jotka voivat vastaan- ottaa signaalin satelliitivastaanottoon tarkoitetulla salauksenpurkulaitteella. Sitä vastoin kaapelilähe- tyksissä käsitellyt ohjelmasignaalit lähetetään satel- 24) Tämän perusteella Saksa muodostaisi alussa mak- sutelevision merkitykselliset maantieteelliset mark- kinat. Komissio tuli tähän tulokseen myös MGS Media Service -päätöksessään. Se totesi kuitenkin jo silloin, että koska kieliesteitä ei ole, tulevaisuu- dessa voitaisiin katsoa, että on olemassa saksankie- lisen maksutelevision markkinat (7). Myös komis- sion tämän menettelyn yhteydessä tekemissä tutki- muksissa tuli esille useita syitä, joiden perusteella (6) Ks. alaviite 5, johdanto-osan 46 kappale; komission päätös 96/346/EY, asia RTL/Veronica/Endemol, EYVL L 134, 5. 6. 1996, s. 23, johdanto-osan 25 kappale. (7) Ks. alaviite 5 edellä, johdanto-osan 51 kappale. L 53/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 tämän asian kannalta merkityksellisten maantie- teellisten markkinoiden voidaan katsoa ulottuvan Saksan ulkopuolelle ja kieliesteiden puuttuessa käsittävän koko saksankielisen alueen. Tämä kysy- mys voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska kilpailua koskeva arviointi ei muuttuisi, vaikka markkinoiden katsottaisiinkin käsittävän koko sak- sankielisen alueen. 2. Maksutelevision tekniset palvelut 25) Maksutelevision tekniset palvelut liittyvät kiinteästi maksutelevision tarjoamiseen. Komissio katsoi asi- assa MSG Media Service tekemässään päätök- sessä (8) merkityksellisten maantieteellisten markki- noiden rajoittuvan Saksaan, mutta totesi samalla, että jos saksalaiset digitaalista maksutelevisiota tar- joavat yhtiöt voivat saada tilaajia myös muilta saksankielisiltä alueilta, myös MSG:n palvelumark- kinat todennäköisesti laajentuvat näille alueille. Tässä asiassa voidaan katsoa maksutelevision tek- nisten palveluiden markkinoiden kattavan koko saksankielisen alueen riippumatta siitä, määritel- läänkö satelliittilähetyksille erilliset markkinat vai määritelläänkö satelliitti- ja kaapelilähetyksille yh- teiset markkinat. C. KESKITTYMÄN VAIKUTUKSET 1. Maksutelevisiojärjestelmä Saksassa keskitty- män jälkeen a) Ohjelmisto 26) Premiere perustaa ohjelma- ja markkinointijärjes- telmän ja välittää ohjelmiaan Telekomin teknisen järjestelmäperustan kautta kaapeliverkoissa sekä myös oman teknisen järjestelmäperustansa kautta satelliitin välityksellä. Premiere yhdistää itsetuotet- tuja ja/tai muiden tuottamia televisio-ohjelmia ohjelmapaketeiksi, joita se markkinoi joko suora- tai kauppojen kautta. markkinointia käyttäen Lisäksi Premiere hoitaa tilaajahallinnon Premiere Digitalin lisäksi myös muiden ohjelmayhtiöiden puolesta. Ensisijaisesti Premiere rakentaa digitaali- sen television vastaanottamisessa välttämättömän salauksenpurkulaiteverkon (”set top box”). (8) Ks. alaviite 5 edellä, johdanto-osan 52, 53 ja 54 kappale. b) Tekninen järjestelmäperusta 27) Tekninen järjestelmäperusta suppeimmassa merki- tyksessä, toisin sanoen käyttöoikeusjärjestelmä ja siihen liittyvät tekniset palvelut, muodostuu satel- liitti- ja kaapelilähetyksissä eri tekijöistä. Tekninen järjestelmäperusta koodaa ohjelmayhtiön välittä- mät lähetettävän ohjelman signaalit ja välittää ne tilaajille. BetaDigital vastaa käyttöoikeusjärjestel- mästä ja siihen liittyvistä teknisistä palveluista satelliittialalla. Kaapeliverkkojen osalta Telekom vastaa käyttöoikeusjärjestelmästä ja se tarjoaa elek- tronisen ohjelmavalikon perusnavigaattorin muo- dossa. 28) Salauksenpurkutekniikka on osa teknistä järjestel- mäperustaa. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet käyttävänsä salaustekniikkana ohjelmien lähettämisessä kaapeliverkossa ja satelliitin välityk- sellä d-box-tekniikkaa ja Kirchin osaltaan kehittä- mää Beta-käyttötekniikaa. Varmistaakseen, että Premiere ja Telekom voivat käyttää Beta-käyttötek- niikkaa, CLT-UFA ja Telekom hankkivat osakkuu- ja den BetaResearchistä, salauksenpurkujärjestelmän oikeudet. joka omistaa salaus- 2. Maksutelevision markkinat a) Määräävä markkina-asema 29) Suunniteltu keskittymä johtaa siihen, että Premiere saa määräävän aseman tai sen määräävä asema vahvistuu maksutelevision markkinoilla Saksassa. i) Premiere saa lähes monopolin maksutelevision tarjoajana 30) Nykyisin Premiere ja DF1 ovat käytännössä ainoat maksutelevisioyhtiöt Saksassa. Tosin myös Canal+ harjoittaa toimintaa Saksassa ”Multithe´matiques” -ohjelmapaketilla, joka koostuu kolmesta maksulli- sesta erikoisohjelmasta. Pakettia lähetetään kuiten- kin tällä hetkellä DF1:n järjestelmäperustan väli- tyksellä. Premierellä on noin 1,5 miljoonaa tilaajaa (tilanne marraskuussa 1997), joista noin 100 000 on Premiere Digitalin tilaajia (tilanne joulukuussa ohjelmapake- 1997). digitaalisella DF1:n 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/7 tilla on noin [(cid:44) 100 000] tilaajaa (tilanne marras- kuussa 1997). Nämä luvut viittaavat siihen, että Premierellä on jo nyt määräävä asema maksutelevi- sion markkinoilla. Tämä asema ei kuitenkaan ole tähän asti ollut täysin turvattu, koska Kirch omis- taa laajat ja tärkeät oikeudet elokuvien esittämi- seen ja urheilulähetyksiin, ja Premiere on erityisesti riippuvainen Kirchin maksutelevisio-oikeuksista. Vaikka Kirchillä olikin Premieressä yhteinen mää- johdanto-osan 12 kappaleessa räysvalta kuten todetaan, oli Premieren ja DF1:n välillä aikaisem- min voimakas kilpailusuhde. Huolimatta osallisuu- destaan Premieressä Kirch aloitti vuonna 1996 DF1:n kanssa Premieren kanssa kilpailevan digitaa- lisen maksutelevisiojärjestelmän perustamisen. Tämä toimenpide aiheutti voimakkaan kilpailun Premieren ja DF1:n välillä ja johti lukuisiin oikeu- denkäynteihin. Kilpailu ilmeni muun muassa siten, että Kirch ja Premiere olivat mukana eri salauksen- purkulaitehankkeissa siihen asti, kunnes suunnitel- lusta keskittymästä päästiin yksimielisyyteen kesä- kuussa 1997. Suunnitellun keskittymän jälkeen tämä kilpailu jää pois ja käytännössä on vain yksi maksutelevision järjestäjä, jossa yhdistyvät CLT- UFA:n ja Kirchin ohjelmaresurssit. ii) Premierestä tulee ainut digitaalisen maksutele- vision ohjelmajärjestelmä 31) Nykyisin Premiere tarjoaa yhtä analogista maksu- televisiokanavaa, joka keskittyy pääasiassa uutuus- elokuviin (elokuvateattereissa esitettävien uusien elokuvien ensiesitykset) ja urheilutapahtumiin. Li- säksi Premiere tarjoaa kahta muuta kanavaa, jotka lähettävät analogista ohjelmaa porrastetusti. Digi- taaliseen tarjontaan kuuluu lisäksi kertamaksujär- jestelmällä tarjottavia elokuvia. DF1 tarjoaa 20 kanavan peruspakettia (mukaan lukien muutama ulkomainen ilmaiskanava ja Canal+:n maksullinen kanava Planet). DF1 tarjoaa myös kolmea lisäpa- kettia (elokuvat, urheilu ja science fiction), neljää erikoiskanavaa, jotka voidaan tilata myös erikseen (sisältää kaksi Canal+:n kanavaa) ja elokuvia ker- tamaksuperiaatteella. 32) Premieren muuttaminen CLT-UFA:n ja Kirchin puoliksi omistamaksi yhteisyritykseksi ja DF1:n toiminnan lakkauttaminen itsenäisenä maksutelevi- sion tarjoajana johtavat siihen, että Premierestä tulee melko pian ainut maksutelevision ohjelma- ja markkinointijärjestelmä Saksassa. Keskittymän to- teuttamisen jälkeen Premierelle siirtyy merkittävää omaisuutta [. ]. Sen jälkeen DF1:n lähetys- ja muu liiketoiminta lopetetaan. Taurus Film siirtää lisäksi [. ] Premierelle. Premiere hankkii myös urheilulähetyksiin erikoistuneen DSF:n, joka toi- mittaa tulevaisuudessa digitaalisia urheilukanavia Premieren ohjelmapakettiin ja tarjoaa lisäksi yhtä ilmaista urheilukanavaa. Premierelle siirtyy [(cid:44) 20] DF1:n transponderia ja [(cid:44) 10] CLT-UFA:n trans- ponderia sekä Kirchin ja Nokian välinen sopimus, joka koskee yhden miljoonan d-box-salauksenpur- kulaitteen tilausta. 33) [. ]. iii) Premiere saa käyttöönsä houkuttelevimmat ja laajimmat ohjelmaresurssit 34) Merkittävä maksutelevisiotoiminnan onnistumiseen vaikuttava tekijä on ohjelmaresurssien käyttöön saaminen. Ennen kaikkea on tärkeää saada uutuus- elokuvia ja oikeuksia suuriin urheilutapahtumiin, joiden esittäminen maksullisilla kanavilla (niin sanotuilla ”ankkurikanavilla”) herättää mahdollis- ten tilaajien mielenkiinnon maksutelevisiopakettiin. Samalla on tärkeää saada myös jo aikaisemmin televisiossa esitettyjä elokuvia kuin myös televisi- olle tuotettuja ohjelmia, jotka soveltuvat toistuvaan esittämiseen. Näitä ”kokoelmaohjelmia” voidaan käyttää varsinkin erikoiskanavilla kuten elokuva- kanavilla science fiction-, komedia- tai dokumentti- kanavilla. 35) Koska Premieren emoyhtiöt CLT-UFA ja Kirch ovat jo saavuttaneet tietyn aseman edeltävillä ohjel- maoikeuksien markkinoilla, Premiere saa niiden kautta käyttöönsä ohjelmaresurssit, jotka ovat ver- taansa vailla Saksassa. Luottamuksellisuussyistä jäljempänä ei voida esittää tarkkoja lukuja. 36) Kirch on Saksassa johtava elokuvien ja viihdeohjel- mien tarjoaja televisiolle. Komissio oli jo todennut MSG Media Service -päätöksessään (9), että Kir- chin ohjelmavarastossa on 15 000 kaiken tyyppistä elokuvaa ja 50 000 tuntia televisio-ohjelmia ja sillä on myös merkittävää tuotantotoimintaa elokuva- ja televisioalalla. Kirch on tehnyt vuosina [. ] muun muassa [. ] suurimpien Hollywood-studioi- den kanssa[. ] sopimukset maksutelevisio-oikeuk- sista ja on siten ylivoimaisessa asemassa ohjelma- (9) Ks. alaviite 5, johdanto-osan 76 kappale. L 53/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 alalla. Lisäksi muut yhtiöt kuin Kirch-yhtymä ja CLT-UFA tai Premiere omistavat [. ] maksutelevi- sio-oikeuksia. Kirchin erityisesti maksutelevisio- alalla tekemien lähetyssopimusten (”output deals”) vuoksi Premieren [. ] monopoli maksutelevisiossa esitettävien uutuuselokuvien alalla säilyy myös lähi- tulevaisuudessa. erityisen tärkeistä urheilutapahtumista, jotka on esitettävä ilmaistelevisiossa. On kuitenkin huomat- tava, että kyseessä ovat ainoastaan olympiakisat ja eräät erityisen merkittävät jalkapallo-ottelut. täydentävät 37) Kirchillä ja CLT-UFA:lla on myös [. ] urheiluta- pahtumien lähetysoikeudet, jotka monissa tapauk- sissa toisiaan. Esimerkiksi CLT- UFA:lla on maksutelevisio-oikeudet Saksan Bun- desliigaan ja Kirchillä puolestaan [. ]. Tenniskil- pailuista Kirchillä on oikeudet [. ], CLT-UFA:lla puolestaan on [. ] oikeudet. Lisäksi molemmilla yhtiöillä on lukuisia muiden urheilutapahtumien lähetysoikeuksia. Kirchillä on esimerkiksi myös [. ]-oikeudet. 38) [. ] 39) [. ] 40) [. ] 41) [. ] 42) [. ] Kuten osapuolet sanovat, on totta, että osa mainituista oikeuksista on myönnetty osapuolille vain suhteellisen lyhyeksi ajaksi, minkä vuoksi nii- den olisi lyhyen ajan kuluttua haettava oikeutta uudelleen. Niinpä tässä esitetty luettelo kuvaakin vain nykytilannetta. Koska osapuolilla kuitenkin on jo nyt huomattava määrä tärkeitä urheilutapah- tumien lähetysoikeuksia, jotka tavallisesti myönne- tään vain suhteellisen lyhyeksi ajaksi, on odotetta- vissa, että sen jälkeen kun niiden resurssit on yhdistetty Premiereen, ne tulevat saamaan tällaisia oikeuksia ainakin yhtä paljon ja todennäköisesti jopa enemmän. Osapuolet eivät ole kiistäneet tätä mahdollisuutta. Osapuolten mukaan Saksan osa- valtioiden pääministerit ovat televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hal- linnollisten määräysten yhteensovittamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston direk- tiivin 89/552/ETY muuttamisesta annetun Euroo- pan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/36/ EY (10) perusteella tehneet väliaikaisen luettelon (10) EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 60. iv) Julkisilla televisioyhtiöillä ei ole merkittävää vaikutusvaltaa Premieren kilpailutoiminnan laajuuteen 43) Vastauksessaan komission esittämiin vastalauseisiin osapuolet toivat esille, että komissio ei ole ottanut arvioinnissaan riittävässä määrin huomioon yh- täältä julkisen ja mainosrahoitteisen ilmaistelevi- sion ja toisaalta maksutelevision välisiä voimak- kaita kilpailullisia vuorovaikutussuhteita ja niistä seurauksena olevaa ilmaistelevision ratkaisevaa vai- kutusvaltaa maksutelevisioon. Komissio on osa- puolten mielestä varsinkin jättänyt kokonaan huo- mioon ottamatta julkisen television maksutelevi- siolle aiheuttaman suuren kilpailupaineen Sak- sassa. 44) Komissio ei kiellä sitä, että vaikka maksutelevisio ja ilmaistelevisio muodostavat kahdet erilliset markkinat, näiden markkinoiden välillä on vuoro- vaikutussuhde. Kuten c kohdassa esitetään tarkem- min, katsojien houkutus tilata lisäksi maksutelevi- sio on sitä pienempi mitä monipuolisempi ja hou- kuttelevampi ilmaistelevision ohjelmatarjonta on. Ei kuitenkaan voida sanoa varmasti, että tämän vuorovaikutussuhteen vuoksi erityisesti julkiset televisioyhtiöt rajoittavat merkittävästi Premieren kilpailutoiminnan laajuutta maksutelevisiomarkki- noilla. Ilmaistelevision ja maksutelevision välillä ei ole suoraa kilpailusuhdetta. Osapuolten myöhem- min esittämät tiedot kumoavat niiden oman väit- teen, jonka mukaan tällaista kilpailua olisi erityi- sesti katsojaluvuista. Osapuolet viittavat GfK-Fern- sehforschungin tutkimukseen, jonka mukaan mak- sutelevisiotilaajat käyttävät televisionkatseluun päi- vittäin varaamastaan ajasta keskimäärin 90 pro- senttia ilmaistelevision katseluun ja 10 prosenttia maksutelevision katseluun. Koska maksutelevisioti- laajat kuitenkin ovat valmiita maksamaan noin 30 Saksan markan suuruisten lupamaksujen lisäksi vielä 50 Saksan markkaa maksutelevisiosta, vaikka he katselevat maksutelevisiota vain 10 prosenttia television kokonaiskatseluajastaan, todistaa tämä maksutelevision taloudellisen menestyksen riippu- van muista tekijöistä kuin katsojaluvuista. Ratkai- sevaa on ennemmin tilaajakanta, joka on olemassa riippumatta siitä, kuinka paljon maksutelevisiota 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/9 todella katsotaan. Lisäksi se, että tilaajat ovat suhteellisen vähäisestä kulutuksesta huolimatta val- miita maksamaan huomattavia kustanuksia maksu- televisiosta, osoittaa maksutelevision olevan sel- västi erillisen tuotteen, joka tarjoaa erityisiä lisä- etuja. i) Millään muulla yrityksellä ei ole käytettävis- sään riittäviä ohjelmaresursseja ohjelmajärjes- telmän luomiseksi 45) Osapuolet väittävät lisäksi, että lupamaksujen nos- taminen vaikuttaa myös maksutelevision kysyntään ja siten maksutelevision kysyntäjousto riippuu pysyvästi julkisten yleisradioyhtiöiden perimien maksujen suuruudesta, mutta tämäkään ei todista maksutelevision ja julkisten televisioyhtiöiden vä- listä kilpailusuhdetta. Ensinnäkin lupamaksun ko- rotuksen ja siten ”kulttuuribudjetin” kasvun olisi oltava tuntuva, jotta se vaikuttaisi nykyiseen val- miuteen maksaa 50 Saksan markkaa kuukaudessa maksutelevisioliittymästä. Sitä paitsi lupamaksujen korotuksen ja maksutelevisioliittymän hinnan väli- sestä kilpailusuhteesta voidaan puhua vain silloin, kun julkiset televisioyhtiöt voivat itsenäisesti mää- rätä hinnat. Asia ei kuitenkaan ole näin. b) Määräävän markkina-aseman pysyvyys 46) Osapuolet myöntävät, että Premieren asema maksu-tv:n markkinoilla on seuraavien viiden vuo- den ajan hyvin vahva. Ne katsovat kuitenkin tämän aseman olevan ajallisesti rajoitettu. Heti kun Premiere on onnistunut hankkimaan laajan salauk- senpurkulaitekannan voisivat muut maksutelevisio- palvelujen tarjoajat Premieren kanssa kilpaillen sekä tarjota markkinointi- ja ohjelmajärjestelmää maksutelevisiolle että tuottaa ja levittää omia ohjel- mia. Erityisesti Telekom voisi luoda kaapelialalle vaihtoehtoisen ohjelma- ja markkinointijärjestel- män sekä markkinoida muiden ohjelmayhtiöiden ohjelmia ja hoitaa niiden tilaajapalvelun ja -hallin- non. 47) Nämä väitteet eivät ole uskottavia. On lähdettävä siitä, että Premieren hallitseva markkina-asema kestää kauan. Premiere on keskittymän ansiosta pysyvästi satelliitti- ja kaapelialan ainoa ohjelma- ja markkinointijärjestelmä maksutelevisiomarkki- noilla Saksassa. 48) Maksutelevisiotoiminnan harjoittamisessa on ohjel- maoikeuksien saaminen vielä merkityksellisempää kuin ilmaistelevisiotoiminnassa, koska vain tietyillä ohjelmasisällöillä voidaan kuluttaja saada teke- mään kestotilaus tai tilaamaan yksitellen tiettyjä ohjelmia kertamaksutelevision kautta. Tähän men- nessä maksutelevisiosta Euroopassa saadut koke- mukset osoittavat, että vain houkuttelevimpien ohjelmien oikeuksien yhdistelmä, jolla tarjotaan suurten Hollywood-studioiden elokuvien ensiesi- tyksiä sekä tärkeitä urheilutapahtumia, antaa mak- sutelevisiopaketille riittävän vetovoiman. Tämä koskee Saksaa vielä enemmän kuin esimerkiksi Ranskaa tai Iso-Britanniaa, koska Saksassa jokai- nen television omistava talous voi ilmaiseksi vas- taanottaa yli 30 kanavan lähetyksiä. Uutuuseloku- vien ja urheiluohjelmien merkityksen maksutelevi- siolle todistavat myös Premieren liiketoimintasuun- nitelmassa ilmoitetut ohjelmakustannukset. Suunni- telman mukaan vuoden 1998 lisenssimaksuista [60—80] prosenttia maksetaan uutuuselokuvista ([30—50] urheilulähetyksistä ([20—40] prosenttia). Vaihtoehtoisen ohjelmiston voi näin ollen kehittää vain sellainen, jonka käytet- tävissä on houkuttelevimpia ohjelmia menestyksel- lisen maksutelevisiopaketin tarjoamiseksi. prosenttia) ja 49) Ohjelmaresurssit ovat kuitenkin niukat, koska täl- laisten uutuusohjelmien lähetysoikeudet myönne- tään periaatteessa pitkäaikaisten yksinoikeussopi- musten perusteella. Saksankielisellä alueella on CLT-UFA:lla ja Kirchillä [. ] maksutelevisiolähe- tysoikeudet uutuuselokuviin Hollywoodin suuryhti- öiden kanssa tehtyjen lähetyssopimusten perus- teella sekä [. ] oikeudet urheiluohjelmiin. Kun CLT-UFA ja Kirch siirtävät maksutelevisiolähetys- oikeutensa Premierelle, Premiere on keskittymän synnyttyä jokseenkin ainoa ohjelmayhtiö, jolla on käytettävissään ohjelma-aineistoa suuren yleisön maksullisen kanavan luomiseksi. Nykyisten sopi- musten voimassaoloaikana yksikään muu ohjel- mien tarjoaja ei pääse käsiksi Premieren ohjelmare- sursseihin. Näin ollen mahdolliset kilpailijat eivät myöskään pysty luomaan saksankieliselle alueelle joka vaihtoehtoista ohjelmistoa. Ne voisivat tapauksessa toimia yksittäisillä ohjelmilla erityisillä maksutelevisioalan pienmarkkinoilla, jolloin ne kuitenkin joutuisivat turvautumaan Premieren oh- jelma- ja markkinointijärjestelmään. L 53/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 50) Ei ole todennäköistä, että tilanne muuttuisi nykyis- ten maksutelevisiolähetysoikeussopimusten päätyt- tyä. Eurooppalaiset ja Euroopan ulkopuoliset tv- yhtiöt ja erityisesti muissa jäsenvaltioissa toimivat maksutelevisioyhtiöt, kuten BSkyB Ltd tai Canal+, kuten myös suuret Hollywood-studiot voisivat teoriassa itse ryhtyä toimimaan mahdollisina mak- sutelevisiopalvelujen tarjoajina Saksassa ja saksan- kielisellä alueella. Vaihtoehtoisten ohjelmistojen luomiseksi ei yksittäisten lähetyssopimusten teke- minen kuitenkaan riitä. Kirchin ja CLT-UFA:n tekemien lähetyssopimusten sopimusajat vaihtele- vat. Neljä niistä kymmenestä Kirchin lähetyssopi- joiden oikeudet annetaan Premieren muksesta, käyttöön alikäyttöluvalla, on [(cid:44) 20]-vuotisia. Ne ovat ainakin [. ]. Useimmat Hollywoodin suuryh- tiöiden kanssa tehdyistä lähetyssopimuksista ovat voimassa vuoteen [(cid:44) 2005] tai kauemminkin. Mahdollisten kilpailijoiden olisi sen vuoksi hankit- tava usean vuoden ajan menestyksekkäästi oikeuk- sia useisiin lähetyssopimuksiin voidakseen tarjota houkuttelevaa maksutelevisio-ohjelmistoa. 51) Ottaen huomioon Premieren laajasta tähän mennessä vakiintuneen markkina-aseman kilpailijoilla lienee hyvin pienet mahdollisuudet saada merkittävässä määrin houkuttelevia maksutelevisiolähetysoikeuk- sia. Lähetysoikeuksien menestyksekkään hankin- nan kannalta ratkaiseva tekijä on nimittäin katso- jakunta jo vakiintuneen tilaajakannan muodossa, koska oikeudenomistajat ovat aina kiinnostuneita ohjelmiensa levityksestä. Tämä koskee uutuuselokuvia ja ennen kaikkea urheilutapahtu- mia. Erityisesti urheilutilaisuuksien esitysoikeuksien haltijat ovat kiinnostuneita mahdollisimman laa- jasta urheiluohjelmien levityksestä, koska se vetää lisää sponsoreita ja lupaa korkeampia mainostu- loja. Koska Premierellä on jo vakiintunut tilaaja- kanta, se voi taata laajemman levityksen kuin sellainen tarjoaja, jonka on ensin rakennettava tilaajakantansa. Lisäksi maksutelevisio-oikeuksien hinnat määräytyvät tavallisesti tilaajamäärän perus- teella, ja tällöin yleensä taataan jokin vähimmäisti- laajamäärä. Tämä koskee ainakin lähetyssopimuk- sia. Tästä seuraa toisaalta, että oikeuksien myyn- nistä Premierelle voidaan lähivuosina odotettavissa olevan suuren tilaajakannan vuoksi saada korke- ampi hinta kuin niiden myymisestä uudelle tulok- kaalle. Toisaalta tulokas ottaisi lähetyssopimuksen tehdessään huomattavan taloudellisen riskin, sillä tulokkaankin olisi taattava tietty vähimmäistilaaja- määrä tietämättä, pystyykö se saavuttamaan takaa- mansa tilaajamäärän. Koska Premiere pystyy tar- joamaan nämä edut kilpaillessaan minkä tahansa mahdollisen kilpailijan kanssa uutuusohjelmien sopimuksista, ei ole todennäköistä, että kolmannet voisivat saada riittävän mahdollisuuden hankkia kaikkein houkuttelevinta sisältöä. 52) Näin ollen ei ole todennäköistä, että Telekom loisi vaihtoehtoisen ohjelma- ja markkinointijärjestel- män. Telekom pystyisi tällä hetkellä luomaan sen vain kaapelialalla. Telekomilla ei kuitenkaan ole elokuva- eikä urheiluohjelmaoikeuksia. Kilpailuky- kyisen ohjelmiston rakentamiseksi ovat houkuttele- vat uutuusohjelmat kuitenkin välttämättömiä. Vain se, jolla on mahdollisuus esittää uutuusohjelmia, voi tarjota menestyksekkäästi myös sellaisten ohjel- mien markkinointia, johonkin ohjelmapakettiin. Sellaisilla ohjelmilla ei sinänsä ole niin suurta vetovoimaa, että ne saisivat katseli- jat tekemään tilauksen. Telekom voisi näin ollen rakentaa Premieren mahdollisille kilpailijoille vaih- toehtoisen markkinointijärjestelmän vain, jos sillä olisi käytettävissään uutuusohjelmia tai suurta ylei- söä kiinnostava kanava. Telekom on kuitenkin CLT-UFA:n ja Kirchin kanssa tekemissään sopi- muksissa nimenomaan luopunut itsenäisestä Pre- mieren markkinoinnista. Siten ei ole nähtävissä, miten Telekom voisi rakentaa houkuttelevan, markkinointikelpoisen maksutelevisio-ohjelmiston. jotka sisältyvät ii) Keskittymän myötä Premiere yhdistää tilaaja- kantansa tuomat edut Kirchin ylivoimaisiin ohjelmaresursseihin 53) Tähän astikin suurimpana maksutelevision tarjoa- jana Premierellä on jo käytössään tilaajakanta, jota se voi käyttää myös tulevaisuudessa digitaalista maksu-tv:tä tarjotessaan. Kuten Premieren viime joulukuussa toteuttama d-boxin markkinointi osoittaa, analogisen maksutelevision tilaajien ole- massaolo on tärkeä perusta digitaalisen maksutele- visio-ohjelmiston markkinoinnin menestykselle. Premiere tarjosi tilaajilleen digitaalista ohjelmaa todella edulliseen hintaan, johon sisältyi myös d- boxin vuokra: analogisen tilauksen maksun lisäksi perittiin vain 10 Saksan markkaa. Kampanja käyn- nistyi marraskuun 1997 alussa, ja Premiere onnis- tui d-boxin markkinoinnin joulukuun puolivälissä tapahtuneeseen lopettamiseen mennessä hankki- maan Premiere Digitalille [50 000—100 000] tilaa- jaa ja tuomaan markkinoille vastaavan määrän 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/11 d-boxeja. [. ] vaihdettiin [(cid:44) 20 000] d-boxia ja Premieren tilaajien käytössä olleista analogisista salauksenpurkulaitteista [50 000—70 000] vaihdet- tiin d-boxeihin; lisäksi saatiin [10 000—30 000] uutta Premiere Digitalin tilaajaa. Jokainen Premie- ren kilpailija joutuisi ensin hankkimaan maksutele- vision markkinoilta vastaavan tilaajakannan, eli aloittamaan tyhjästä Premieren rinnalla. 54) Edelleen on otettava huomioon, että Premieren käytössä olevat CLT-UFA:n ja Kirchin ohjelmare- surssit mahdollistavat erilaisten ohjelmapakettien muodostamisen, jotka on tehty mittatyönä vastaa- maan tiettyjen kohderyhmien tarpeita ja joita voi- daan tarjota edulliseen tilaushintaan. Niissä maissa saadut kokemukset, joissa maksutelevisioliiketoi- minta on jo kehittynyt pitemmälle, osoittavat yksit- täisten ohjelmien yhdistelyn ohjelmapaketeiksi ole- van maksutelevisioalan markkinoilla menestymisen ratkaiseva tulee ainoa tarjoaja, jolla on kyllin houkuttelevaa ohjel- mistoa, mutta se voi vielä vahvistaa ohjelmistonsa vetovoimaa kytkemällä sen muihin ohjelmaoikeuk- siin. toimintaparametri. Premierestä 55) CLT-UFA ja Kirch toimivat lisäksi laajasti kaupal- lisen ilmaistelevision alalla. Ilmaistelevisioliiketoi- minnassa tavoittavat Bertelmanniin CLT-UFA:n kautta yhteydessä olevat ohjelman tarjoajat — RTL, RTL2, Super RTL ja VOX — ja Kirchin vaikutuspiiriin kuuluvat ohjelman tarjoajat — SAT1, DSF, PRO 7 ja Kabel1 — yli 50 prosenttia katsojamarkkinoista ja noin 90 prosenttia mainos- markkinoista. CLT-UFA ja Kirch ovat vahvasti mukana ilmaistelevisiotoiminnassa, ja ne voivat käyttää tätä Premiere Digitalin voimakkaaseen mainostamiseen. Tätä strategiaa käytettiin jo Pre- miere Digitalin markkinoinnin yhteydessä viime vuoden marraskuun alusta joulukuun puoliväliin. Samankaltaiset mainosmahdollisuudet ilmaistelevi- siossa olisivat periaatteessa myös Premieren mah- dollisten kilpailijoiden käytettävissä, mutta on kyseenalaista, saisivatko ne nämä mainosmahdolli- suudet Premieren kanssa vertailukelpoisin ehdoin. iii) Bertelsmann ja Kirch hallitsevat salauksenpu- run infrastruktuuria 56) Mahdolliset koti- ja ulkomaiset kilpailijat, jotka aikovat tarjota omia ohjelmiaan ja kanaviaan Sak- san markkinoille, ovat riippuvaisia d-boxien tar- jonnasta. Teoriassa maksutelevisioyhtiöllä on mah- dollisuus valita, käyttääkö se ohjelmiensa levityk- seen jo vakiintunutta salauksenpurun infrastruk- tuuria vai rakentaako se oman infrastruktuurin. Käytännössä on uuden markkinoille tulevan ohjel- mien tarjoajan kuitenkin pakko käyttää sen mak- sutelevisiopalvelujen tarjoajan palveluja ja infras- truktuuria, joka on jo sijoittunut markkinoille. Tämä johtuu siitäkin, että taloudellinen riski on liian suuri uuden oman infrastruktuurin rakentami- seksi uutta ohjelmaa varten. Tv-taloudet eivät liene yleensä valmiita hankkimaan uuden maksutelevi- sio-ohjelmiston vastaanottamiseksi myös uutta sa- lauksenpurkulaitetta. Tämä koskee yhtä hyvin uuden salauksenpurkulaitteen ostamista kuin sen vuokraamistakin. 57) Lisäksi vaihtoehtoinen salauksenpurun infrastruk- tuuri voitaisiin asentaa yksinomaan satelliittivas- taanottoa varten. Saksassa on noin 7—9 miljoonaa satelliittitaloutta, ja 18,5 miljoonaa taloutta on kytketty laajakaistakaapeliverkkoon. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat kuitenkin uudelleenjärjeste- lysopimuksessaan sitoutuneet siihen, että tarjotes- saan teknisiä palveluja digitaalisten tv-ohjelmien siirtoon laajakaistakaapeliverkoissaan Telekom käyttää yksinomaan Beta-tekniikkaa, joka perustuu d-box-salauksenpurkulaitteisiin. Jokainen maksute- levisioyhtiö, joka haluaa pääsyn 18,5 miljoonaan kaapelitalouteen, joka tapauksessa joutuu siksi käyttämään d-box-salauksenpurkulaitteita. Niinpä on lähdettävä siitä, että tulevat Premieren maksute- levisiokilpailijat ovat ohjelmiensa lähettämisessä riippuvaisia d-box-salauksenpurkulaitteen käyttö- mahdollisuudesta. on 58) Koska d-box toimii omistajan käytönvalvontajär- jestelmällä, on jokaisen maksutelevisiopalvelujen tarjoajan hankittava Beta-käyttötekniikan lisenssi BetaResearchilta. BetaResearchista kaksi kolmasosaa CLT-UFA:n ja Kirchin hallinnassa. Osakkuudellaan BetaResearchissa CLT-UFA ja Kirch voivat sen vuoksi vaikuttaa huomattavasti tulevien maksutelevisiopalvelujen tarjoajien Premie- reen kohdistamaan kilpailuun ja ohjata sitä suu- relta osin mielensä mukaan. Koska niillä on mää- räävä asema BetaResearchissa, ne voivat huolehtia siitä, että Beta-käyttötekniikan käytön ehdot ja erityisesti hintarakenne muodostuu sellaiseksi, että se on edullinen Premierelle ja haitallinen mahdollis- ten kilpailijoiden ohjelmille. CLT-UFA:a ja Kirchiä voidaan suosia myös pitämällä hinnat keinotekoi- L 53/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 sen korkeina, koska ne osakkaina saavat muista kilpailijoista poiketen osansa myös BetaResearchin tuotoista. Kuten jäljempänä esitetään (johdanto- osan 112 kappale), on käyttötekniikan valvonnan perusteella lähdettävä siitä, että satelliittimarkki- noille tuskin tulee muita teknisten palvelujen tarjo- ajia kuin BetaDigital. Sen vuoksi Premieren mah- dolliset kilpailijat joutuvat antamaan ohjelmiensa käytön valvonnan BetaDigitalin hoidettavaksi. 59) Koska salauksenpurun infrastruktuuri on osapuol- ten hallinnassa, ne voivat vaikuttaa lisäksi myös kilpailijoidensa ohjelmien asemointiin. Digitaalisen television tarjoama mahdollisuus ohjelmien moni- naisuuteen edellyttää elektronisen ohjelmanvalinta- järjestelmän asentamista (Electronic Programming Guide — EPG), joka mahdollistaa havainnollisen ohjelma- ja muiden tietojen esittämisen katsojalle. D-boxeihin on asennettu navigointijärjestelmä T. O. N. I. , joka antaa käyttöön EPG:n perustoimin- not. Kyseessä on patentoitu ratkaisu, joka on kehi- tetty d-boxia varten. Kaikki ohjelmayhtiöt ovat riippuvaisia tämän EPG:n suorituskyvystä. Tällä hetkellä kolmansilla ohjelmayhtiöillä ei ole mah- dollisuutta käyttää omaa EPG:tään d-boxissa, ja sen vuoksi niiden on päästävä mukaan d-boxin EPG:hen. 60) Ohjelmayhtiöt, kuten esimerkiksi ARD, näkevät EPG:n keinona erottua kilpailijoista. Ohjelmasisäl- töjen luova hahmottaminen EPG:ssä ja mahdolli- suus tarjota interaktiivisia palveluja, kuten esimer- kiksi pelejä, on tärkeä kilpailuparametri. Verrat- tuna muihin jo markkinoilla oleviin järjestelmiin, joissa oman EPG:n luominen yksinkertaisin väli- nein on mahdollista, d-boxin EPG tarjoaa varsin alkeellisia toimintoja. 61) Koska CLT-UFA ja Kirch hallitsevat ohjelma- ja markkinointijärjestelmä Premiereä ja salauksenpu- run infrastruktuuria, ne saavat huomattavan tiedol- lisen etumatkan. Koska Premiere hoitaisi tilaajahal- lintoa ja -palvelua sekä Premiere Digitalin että muidenkin ohjelmayhtiöiden puolesta, se saisi tie- toja kilpailijoiden suunnittelemista ohjelmista ja niiden asiakasrakenteesta sekä yleensä katsojakäyt- täytymisestä sen tilaajahallintojärjestelmään (Sub- scriber Management System, SMS) sisältyvien tilaa- jien osalta. Siksi Premiere ei tarvitse edes pääsyä yksilöllisiin asiakastietoihin. Riittää, että se voi käyttää nimettömiä tietoja, sillä ne sisältävät esi- merkiksi yhteenvedon kunkin ohjelman katsojien ikärakenteesta. Interaktiivisen maksutelevisiopalve- lun kuten kertamaksutelevision kohdalla on lisäksi nimettömästi selvitettävissä, mikä erityisryhmä missäkin määrin arvostaa tiettyjä ohjelmasisältöjä. Sellaiset tiedot tarjoavat merkittäviä kilpailuetuja, koska ne helpottavat kohderyhmille suunnattujen ohjelmien tai ohjelmapakettien kehittelyä merkittä- västi. Osapuolet vastaavat tähän, että muilla tarjo- ajilla on ilman muuta mahdollisuus pitää omaa SMS-järjestelmää tai ostaa vastaavat palvelut ulko- puolisilta. Tämä väite ei ole vakuuttava. Kuten komissio jo MSG Media Service (11) -päätöksessä totesi, ei voida odottaa, että tavallinen maksutelevi- sion tilaaja tahtoisi useamman asiakaspalvelun pal- veluja. Katselija haluaa olla tekemisissä mieluiten yhden puhekumppanin kanssa, joka huolehtii kai- kista hänen maksutelevisioasioistaan (esimerkiksi tilauksen tilattujen ohjelmien määrän vähentäminen, tilauksen lopetta- minen). Useimpia ja houkuttelevimpia ohjelmia hallinnoiva palvelujen tarjoaja on sen vuoksi etu- oikeusasemassa, jota muut palvelujen tarjoajat tus- kin voivat vastustaa. Etuoikeutettu olisi joka tapauksessa Premiere, kuten edellä on osoitettu. laajentaminen lisäohjelmiin, iv) Kaapeliverkko-operaattorit eivät pystyisi Sak- san kaapeliverkon nykyisen rakenteen vuoksi luomaan itse vaihtoehtoista ohjelmistoa, vaikka ne voisivatkin käyttää Premieren ohjel- mia 62) Se, että yksityiset kaapeliverkko-operaattorit hank- kivat vaihtoehtoisen ohjelmajärjestelmän, on ilman Premieren suuren yleisön ohjelmien käyttömahdol- lisuutta jo ennalta toivoton hanke. Koska Premie- rellä on houkuttelevimpien uutuusohjelmien oikeu- det (pitkät elokuvat ja urheilulähetykset), joutuisi- vat muut tarjoajat, jos niitä ylipäänsä tulee markki- noille, markkinoimaan tarjontaansa Premieren kautta eivätkä siten pystyisi rakentamaan vaihtoeh- toista ohjelmistoa. Vaikka nämä tarjoajat eivät tarjoaisikaan ohjelmaansa Premieren välityksellä, ei muilla ohjelmien tarjoajilla olisi tarjota riittävästi (11) Ks. alaviite 5 edellä, johdanto-osan 71 kappale. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/13 vaihtoehtoisen ohjelmiston rakentamisen edellyttä- miä houkuttelevia ohjelmia, koska suurta yleisöä kiinnostavat ohjelmat ovat keskittyneet Premie- relle. operaattorina johtavat siihen, että yksityiset kaape- liverkko-operaattorit eivät suuren yleisön ohjelmien käyttömahdollisuuksista riippumatta pysty tarjoa- maan vaihtoehtoista ohjelmistoa, joka kilpailisi Premieren kanssa. 63) Saksan kaapelitelevisiotoiminnan historiallisesti muodostuneen rakenteen perusteella olisi vaihtoeh- toisen ohjelmiston luominen yksityisille kaapelitele- visio-operaattoreille mahdotonta myös, jos yksityi- set operaattorit saisivat käyttää Premieren suuren yleisön ohjelmia. Saksassa on kaapeliliitäntä 18,5 miljoonassa kotitaloudessa eli yli puolessa kaikista televisiotalouksista. Verkkotasolla 4 Telekom pal- velee noin kolmannesta näistä talouksista. Muut kaapelitaloudet ovat lukuisien, osittain hyvin pien- ten yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden asi- akkaita. Näillä yksityisillä operaattoreilla on käy- tössään tavallisesti pieniä, usein irrallisia niin sano- tun verkkotaso 4:n ”kaapelisaarekkeita” (talokoh- taisia jakelukeskuksia ja paikallisia yhteysverk- koja), joille yhteyden toimittaa Telekomin runko- verkko (niin sanottu verkkotaso 3). Yksityiset kaa- toimivat vähäisemmässä peliverkko-operaattorit määrin myös verkkotasolla 3. 64) Yksityiset kaapeliverkko-operaattorit ovat siten yleensä riippuvaisia Telekomin verkkotaso 3:n pal- veluista. Yksityisten kaapeliverkko-operaattorien kaapelisaarekkeiden yhdistäminen verkkotason 3 yhteysverkoilla olisi myös välttämätön edellytys sille, että nämä operaattorit voisivat luoda vaihto- ehtoisen ohjelmiston. Koska Telekomin hoitamat tason 3 verkot eivät kuitenkaan suunnitellun kes- kittymän vuoksi olisi käytettävissä vaihtoehtoisen järjestelmän luomiseen, olisi yksityisten kaapeli- verkko-operaattorien perustettava oma verkkotaso 3. Tähän tarvittaviin investointeihin ei yksityisillä operaattoreilla kuitenkaan ole taloudellisia mah- dollisuuksia. 65) Vaikka yksityiset kaapelioperaattorit perustaisivat oman verkkotason 3, olisi vaihtoehtoisen ohjelmis- ton luominen niiden voimin kuitenkin teknisesti mahdotonta. Sellaisen järjestelmän markkinoin- nissa törmättäisiin yksityisten kaapeliverkkojen melko sattumanvaraisen maantieteellisen jakautu- man vuoksi käytännön ongelmiin, jotka tuskin olisivat ratkaistavissa. Saksan kaapelitelevisioverk- kotoiminnan pirstaleisuus ja Telekomin asema käy- tännössä ainoana verkkotason 3 liityntäverkko- 66) 67) v) Ainoana ohjelmajärjestelmänä Premiere voi sa- nella muiden yhtiöiden markkinoille pääsyn ehdot Periaatteessa maksutelevisioyhtiöllä on mahdolli- suus valita, rakentaako se ohjelmilleen oman infrastruktuurin vai tarjoaako se ohjelmiaan ole- massaolevan paketin osana. Oman infrastruktuurin rakentaminen on kuitenkin, kuten aiemmin on perusteellisesti esitetty, täysin teoreettinen vaihto- ehto ainakin yhtiöille, joilla ei ole suuren yleisön maksullisen kanavan tarjoamiseen tarvittavia ohjel- maresursseja. Niinpä esimerkiksi Canal+ on päättä- nyt tarjota DF1:n välityksellä ”Multithematiques”- ohjelmapakettiaan, johon kuuluu kolme digitaalista maksutelevisio-ohjelmaa — ”Planet”, ”Season” ja ”Cine Classics I + II”. ”Planet” on osa DF1:n peruspakettia, kun taas ”Seasons” ja ”Cine Clas- sics I + II” lähetetään DF1:n välityksellä, mutta ne voidaan tilata myös ilman DF1:n peruspakettia. ”Seasonsilla” on vajaat [1 000—5 000] tilaajaa ja ”Cine Classicsilla” vajaat [1 000—5 000] tilaajaa. Myös Hollywoodin studiot hankkivat mieluummin omille maksutelevisiokanaville pysyviä paketteja. Niinpä Kirch oli [. ] DF1:n ohjelmien esittämi- sestä. Lisäksi Kirch oli [. ]. Periaatteessa tulee ulkopuolisten mahdollisuus käyttää olemassaolevaa pakettia yksinkertaistu- maan, kun voi valita useammasta keskenään kilpai- levasta paketista, kuten Saksassa ennen tätä keskit- tymähanketta voi tehdä. Jos vaihtoehtoista oh- jelma- ja markkinointijärjestelmää ei Saksassa olisi, olisivat tulevaisuudessa myös mahdolliset koti- ja ulkomaiset kilpailijat, jotka tahtovat tarjota omia ohjelmiaan ja kanaviaan Saksan markkinoille, riip- puvaisia Premieren järjestelmien käyttöoikeudesta. Se merkitsee, että jokaisen maksutelevisiopalvelujen tarjoajan on pakko sisällyttää ohjelmansa Premie- ren kokoamaan pakettiin. Premiere saa siten val- vontaansa tämän kilpailijan ja pystyy sen vuoksi määräämään kanssaan kilpailevien yhtiöiden toi- mintaedellytykset. L 53/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 68) Niin Premiere voi joko kieltää maksutelevisioyhti- öltä kokonaan Premieren järjestelmän käytön tai määrätä sille tiettyjä ehtoja. On jo nähty, miten Premiere voi keskittymän toteuduttua toimia suh- teessa kolmansiin, jotka tahtovat tarjota omia maksutelevisio-ohjelmia Saksassa. Kirchin ja [. ]. — kilpailua vähemmän vahingoittavaa ostovaihto- ehtoa ei ole olemassa. vi) DF1:n tähän asti vaatimaton menestys ei tar- koita, että kilpailuedellytykset olisivat samat ilman keskittymää kuin keskittymän synnyttyä 71) 69) Osapuolet esittivät ensiksi vastineessaan komission väitetiedoksiantoon, että keskittymän tarkoituk- sena ei ole Premieren määräävä aseman vahvista- minen, tai sellaisen luominen maksutelevisiomark- kinoilla. [. ]. Premierellä on jo tilaajakanta, jol- loin DF1:n tilaajien liittyminen Premiereen merkit- sisi lisäasiakkaita eikä uuden maksutelevisioliike- toiminnan aloittamista, mitä se muille ostajille mer- kitsisi. 70) Komissio on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen juuri vahvistamassa päätöksessä Kali+Salz/MdK/ Treuhand (12) tunnustanut, että keskittymää, jota muuten olisi tarkasteltava vain ostavan yrityksen määräävän markkina-aseman luomisena tai vahvis- tamisena, ei voida pitää tämän markkina-aseman syntymisen alkuperäisenä syynä, jos ostava yritys myös keskittymähankkeen kariutuessa saisi joka tapauksessa määräävän markkina-aseman tai sellai- nen asema vahvistuisi. Tässä mielessä ei keskittymä yleensä ole kilpailurakenteen huonontumisen syynä, jos on todettavissa, että — ostettu yritys poistuisi lähiaikoina markkinoilta, ilman yrityskauppaa — ostetun yrityksen markkinaosuus yrityksen poistuessa markkinoilta siirtyisi ostavalle yri- tykselle, (12) Komission päätös 94/449/EY, EYVL L 186, 21. 7. 1994, s. 38, 70 kohdasta eteenpäin; yhdistetyt asiat C-68/94 ja C- 30/95, Ranskan tasavalta ym. v. komissio, yhteisöjen tuomio- istuimen tuomio 31. 3. 1998, s. I-1375. Komissio on samalla Kali+Salz -päätöksessä tehnyt selväksi, että tällainen tilanne on aina poikkeuksel- linen. Tavallisesti on oletettava, että keskittymä, josta seuraa määräävän markkina-aseman syntymi- nen tai vahvistuminen, aiheuttaa myös tämän kil- pailurakenteen huonontumisen. Sen vuoksi syy- yhteyden puuttuminen kuuluu sulautuvien yritys- ten todistustaakkaan. Seuraavaksi on todettava, että nyt käsiteltävässä asiassa, päinvastoin kuin Kali+Salz -päätöksessä, ei ole kysymys siitä, että kokonaisen yrityksen usko- taan poistuvan markkinoilta. DF1 GmbH & Co. KG -yhtiö on itse asiassa vain osa Kirchin digitaali- sesta maksutelevisiotoiminnasta, kuten jäljempänä esitetään. Vaikka Kirch lopettaisi maksutelevisio- toimintansa, ei tilanne olisi verrattavissa Kali+Salz -tapaukseen. Silloinkaan ei lopetettaisi Kirchiä kokonaisuutena, vaan vain osa sen laajasta liiketoi- minnasta. Sikäli on Kirchin irtautumisessa maksu- televisiomarkkinoilta kyse vain liikkeenjohdosta, jonka mukaan liiketoiminnasta luovutaan, jos sen kehitys ei vastaa johdon odotuksia. Tällaisessa tapauksessa on kyseessä ”failing division defence” eikä ”failing company defence”, ja sen vuoksi on asetettava erityisen korkeat vaatimukset sen todis- tamiselle, että syysuhteen puuttumista koskevan väitteen edellytykset täyttyvät. Muussa tapauksessa voisi jokainen keskittymä, jossa on kyse kannatta- mattomaksi väitetyn liiketoiminta-alueen myymi- sestä, olla perusteltavissa keskittymien valvonnan kannalta sillä, että myyjä selittää joutuvansa ilman keskittymää lopettamaan tämän liiketoiminta-alu- eensa. 72) Osapuolten esitys ei riitä osoittamaan syysuhteen puuttumista. Aiemmin esitettyä yleistä kommenttia lukuunottamatta osapuolet eivät ole millään tavalla todistaneet, että DF1 joka tapauksessa poistuu pian markkinoilta. Pelkkä viittaus syntyneisiin [500 000 000—2 000 000 000] Saksan markan aloitustappioihin, joiden koostumusta ei edes ole yksityiskohtaisesti eritelty, ei riitä perustelemaan, miksi DF1 joka tapauksessa lopetetaan. Muutoin on kysymys Kirchin alkutappioista, jotka johtuvat Kirchin ja [. ] sekä Kirchin [. ]. Ne ovat inves- tointeja, jotka Kirch on tehnyt tullakseen digitaali- 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/15 sen maksutelevision markkinoille. Tähän markki- noilletuloon kohdistetut odotukset eivät ole varsin- kaan tilaajamäärän osalta täyttyneet tähän men- nessä. Tässä yhteydessä on tosin otettava huomi- oon, että yksi DF1:n vähäisen menestyksen tärkeä syy on poistunut, koska Telekomin kanssa tehtyjen sopimusten mukaan on DF1, joka kauan oli saata- vissa vain satelliitin kautta, nyt myös kaapeliver- kossa ja siten 18,5 miljoonan televisiotalouden muodostaman mahdollisen tilaajakunnan ulottu- villa. DF1 on kappeliverkkoon tultuaan pystynyt kasvattamaan tilaajamääränsä [. ] 1998 mennessä [30 000:sta—100 000:sta] [50 000:een—200 000: een] ja siten [. ]. 73) Vaikka Kirch vielä päättäisikin lopettaa DF1:n korkeiden alkutappioiden ja omien odotusten alapuolelle jääneen tilaajamäärän kasvun vuoksi, ei tästä välittömästi seuraisi Kirchin vetäytyminen maksutelevisiomarkkinoilta, sillä DF1 on vain Kir- chin digitaalipaketin markkinointijärjestelmä. Kir- chin maksutelevisiotoiminnan ohjelmaoikeudet ovat Tauruksella, joka myös tuottaa ainakin osan DF1:n digitaalisista kanavista. DF1:n digitaaliseen pakettiin tarvittavat tekniset palvelut tuottaa Beta- Digital. Beta-salaustekniikan oikeudet ovat BetaRe- searchilla. DF1:n lähetystoimintaa ei voitaisi lopet- taa kovin pikaisesti, vaikka Kirch päättäisi lopettaa DF1:n. DF1:n olisi sanottava irti tilaajasopimuk- sensa sekä sopimukset, joita sillä on DF1 -paketin kanssa lähetetyistä ohjelmista ulkopuolisten kana- vien kanssa. Sopimukset olisi täytettävä irtisanomi- sen voimaantuloon saakka. Osapuolten lausunnon mukaan DF1 jatkaa toimintaansa vielä noin vuo- den. Vaikka DF1 lopetettaisiin heti, Kirch pystyisi uutuuselokuvien ja urheiluohjelmien alan laajojen ohjelmaresurssiensa turvin myös harkitsemaan pää- töstään uudelleen ja perustamaan yksin tai mah- dollisesti joidenkin yhtiökumppaneiden kanssa uu- den markkinointijärjestelmän ja harjoittamaan maksutelevisiotoimintaa. 74) Sekään osapuolten esitys, että kiinnostuneet mak- sutelevision katselijat voisivat vaihtaa silloin vain Premiereen, joten DF1:n lopettaessa vapautuvat markkinaosuudet joka tapauksessa siirtyisivät Pre- mierelle, ei komission mielestä pidä paikkaansa. Jos Kirch todella lopettaisi DF1:n toiminnan, voisi- vat mahdolliset maksutelevisioyhtiöt tulla Kirchin maksutelevisiolähetysoikeuksien perusteella maksu- televisiomarkkinoille ja toimia Premieren kanssa kilpaillen. Näin ollen ei kilpailutilanteen kannalta ole lainkaan samantekevää, toteutuuko keskittymä vai ei. 75) Osapuolet esittävät, että vain Premiere tulisi kysy- mykseen DF1:n ostajana, koska [. ]. Varsinkaan pelkkä viittaus Kirchin tuloksettomiin yrityksiin löytää itselleen kumppani ei riitä osoittamaan, ettei muita, kilpailua vähemmän vahingoittavia ostaja- vaihtoehtoja ole. Komission Kali+Salz/Mdk/Treu- hand -päätöksessä tekemät selvitykset osoittavat komission asettavan tiukat vaatimukset sen toista- miselle, että ostavan yrityksen lisäksi ei mikään vaihtoehtoinen ostaja tulisi kysymykseen. Tämän pariaatteen on myös Euroopan yhteisöjen tuomio- istuin vahvistanut (13). Osapuolten esitys ei missään tapauksessa vastaa näitä vaatimuksia. Osapuolet eivät ole ilmoittaneet, kenen kanssa Kirch on neu- votellut, eivätkä sitäkään, miksi neuvottelut olivat tuloksettomia. Varsinkaan ne eivät ole osoittaneet, että neuvottelujen kariutumisen syynä olisi ollut DF1:n vähäinen tilaajakanta tai että osakkuudessa siirtyviä tappioita olisi pidetty liian suurina suh- teessa vähäisiin tulomahdollisuuksiin. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kirchin ja kiinnostuneiden kolmansien väliset neuvottelut oli- sivat kariutuneet siksi, että Kirch ei aikaisemmin ollut valmis luopumaan DF1:n enemmistöosakkuu- desta. Koska Kirch ilmoitetusta keskittymähank- keesta päätellen nyt on valmis myös tyytymään yhteiseen määräysvaltaan, voisivat neuvottelut kiin- nostuneiden kolmansien kanssa onnistua 50—50- osakkuuden pohjalta. Tällä perusteella ei komis- sion käsityksen mukaan ole riittävästi osoitettu poissuljetuksi sitä vaihtoehtoa, että muut yritykset kuin Premiere ostaisivat DF1:n kokonaan tai olen- naisen osan siitä. 76) Osapuolet eivät siis ole tähän mennessä täyttäneet yhtäkään kolmesta komission Kali+Salz -päätök- sessä asettamasta puuttuvan syysuhteen todistamis- edellytyksestä. Suunnitteilla olevan keskittymän tavoitteena on sen vuoksi alun perinkin vain Pre- mieren yksinvalitus maksutelevisiomarkkinoilla ja tästä seuraava kilpailurakenteen huononeminen. Vaikka Kirch todella lopettaisi DF1:n toiminnan, olisivat kilpailulle aiheutuvat kielteiset vaikutukset pienemmät kuin keskittymän toteutuessa, koska (13) Ks. alaviite 12. L 53/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 Kirch ei siirtäisi DF1:n omaisuutta eikä kaikkia omia maksutelevisiolähetysoikeuksiaan Premierelle. Sikäli kilpailevilla maksutelevisioyhtiöillä olisi edel- leen mahdollisuus tulla Kirchin maksutelevisiolähe- tysoikeuksien perusteella maksutelevisiomarkki- noille ja toimia Premieren kilpailijoina. 80) Lisäksi Kirchin omistajan poika Thomas Kirch omistaa seuraavat osakkuudet: PRO7 Kabel1 60 % 60 % c) Maksutelevision ja ilmaistelevision vuorovaiku- tussuhteet PRO7:n ja Kirchin välillä ei ainoa yhteys ole omis- tajan eli enemmistöosakkaan välinen sukulaisuus, vaan lisäksi on myös pitkäaikaisia liikesuhteita, koska PRO7 hankkii arviolta jopa [40—60] pro- senttia ohjelmatarpeestaan Kirchiltä. 1) Ilmaistelevision markkinoiden rakenne ii) K a t s o j a o s u u d e t 77) Ilmaistelevision markkinoita leimaavat Saksassa toisaalta julkisoikeudelliset tv-yhtiöt ARD ja ZDF ja toisaalta suuri joukko yksityisiä televisioyhtiöitä. Yksityiset televisio-ohjelmat keskittyvät olennaisilta osin kahteen yhtiöryppääseen. Toiset niistä ovat yhtiöitä, joissa CLT-UFA on osakkaana. Toiset niistä ovat yhtiöitä, joissa Kirch on osakkaana tai jotka muista syistä ovat laskettavissa Kirchin vai- kutuspiiriin. i) O s a p u o l t e n o s a k k u u d e t 78) CLT-UFA:lla on Saksan ilmaiskanavia tarjoavissa yhtiöissä seuraavat osakkuudet: RTL RTL2 VOX Super RTL 89 % 34,4 % 24,9 % 50 % On katsottava, että CLT-UFA:lla on yhteinen mää- räysvalta niistä yhtiöissä, joissa sillä on vähemmis- täosakkuus. 79) Kirchillä on Saksan ilmaiskanavia tarjoavissa yhti- öissä seuraavat osakkuudet: SAT1 DFS 43 % 100 % 81) Saksan ilmaiskanavia tarjoavien yhtiöiden katsoja- osuudet olivat vuonna 1996 seuraavat: Julkisoikeudelliset yhtiöt: ARD (1-ohjelma) ARD (3-ohjelmat) ZDF Yhteensä 14,8 % 10,1 % 14,4 % 39,3 % CLT-UFA:n vaikutuspiiriin kuuluvat yhtiöt: RTL RTL2 VOX Super RTL Yhteensä 17,0 % 4,5 % 3,6 % 2,1 % 27,2 % Kirchin vaikutuspiiriin kuuluvat yhtiöt: SAT1 PRO 7 Kabel1 DSF Yhteensä Muut yhtiöt 13,2 % 9,5 % 3,6 % 1,3 % 27,6 % 5,9 % 82) Näin ollen julkisoikeudellisten yhtiöiden osuus kat- selijoista on noin 40 prosenttia ja yksityisten yhti- öiden noin 60 prosenttia. Yksityisten yhtiöiden osuus jakaantuu melkein kokonaan CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäiden kesken, joilla kummallakin on hyvin vahva asema. (Aikomuksesta ostaa vielä 16 % SAT1:stä on ilmoitettu Bundeskartellamtille). iii) T e l e v i s i o m a i n o n n a n m a r k k i n a o s u u d e t Tässäkin on katsottava, että Kirchillä on tällä hetkellä SAT1:ssä vähintään yhteinen määräys- valta. 83) Eri yhtiöiden osuudet Saksan televisiomainonta- markkinoista olivat osapuolten toimittaminen tie- tojen mukaan bruttoliikevaihdon perusteella seu- raavat: 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/17 Julkisoikeudelliset yhtiöt: ARD (yhteensä) ZDF Yhteensä 4,4 % 4,4 % 8,8 % CLT-UFA:n vaikutuspiirissä olevat yhtiöt: RTL RTL2 VOX Super RTL Yhteensä 29,9 % 5,5 % 2,8 % 1,0 % 39,2 % Kirchin vaikutuspiirissä olevat yhtiöt: SAT1 PRO7 Kabel1 DSF Yhteensä Muut yhtiöt 24,1 % 21,8 % 3,0 % 1,8 % 50,7 % 1,3 % (Nettomainostulojen perusteella lasketut markkina- osuudet ovat lähes samat vähäisin poikkeuksin. ) 84) Julkisoikeudellisten yhtiöiden mainosmarkkina- osuudet ovat aivan erilaiset kuin niiden katsojalu- vut. Julkisoikeudellisten yhtiöiden katselijaosuudet ovat noin 40 prosenttia, mutta niiden osuus televi- siomainonnasta on alle 10 prosenttia. Tämän ilmiön syy lienee ennen kaikkea siinä, että julkisoi- keudellisten yhtiöiden on viestimiä koskevan lain- säädännön vuoksi rajoitettava mainosaikansa 20 minuuttiin päivässä ja senkin on oltava ennen klo 20:tä. Yksityiset televisioyhtiöt sen sijaan saavat täyttää jopa 15 prosenttia päivittäisestä lähetys- ajastaan mainonnalla, ja ne voivat esittää mainok- sia myös parhaaseen katseluaikaan eli klo 20:n jälkeen. 85) Julkisoikeudelliset yhtiöt rahoittavat toimintansa suurelta osin lupamaksuilla, jotka ovat yhteensä noin 7 miljardia Saksan markkaa vuodessa. Tämä määrä vastaa suunnilleen niitä nettomainostuloja, jotka kaikki televisioyhtiöt saivat vuonna 1996 Saksan televisiomainonnan markkinoilta. 2) Premieren määräävän markkina-aseman lisä- vahvistuminen maksutelevisioalalla 87) Maksutelevision ja ilmaistelevision markkinat ovat erilliset, kuten edellä esitettiin. Näiden markkinoi- den välillä on kuitenkin vuorovaikutusta. Mitä monipuolisempi ja houkuttelevampi ilmaisetelevi- sion ohjelmatarjonta on, sitä vähemmän katseli- joilla on halua tilata lisäksi maksutelevisio. Tästä vuorovaikutuksesta on osoituksena Saksan maksu- television kehitys, jotka Ranskaan ja Yhdistynee- seen kuningaskuntaan verrattuna on ollut hidasta. Tämä johtunee ensisijaisesti Saksan monipuolisem- masta ilmaisetelevisio-ohjelman tarjonnasta. 88) Televisioyhtiön vetovoima riippuu ratkaisevasti yhtiön käytettävissä olevista ohjelmaoikeuksista. Jos televisioyhtiöllä on johtava asema maksutelevi- siossa ja ilmaisetelevisiossa ja lisäksi kummankin tärkeimmät ohjelmaoikeudet, se pystyy ohjaamaan ilmaisetelevision ja maksutelevision välistä vuoro- vaikutusta. Suunnitellun keskittymän toteutuessa CLT-UFA ja Kirch olisivat tässä asemassa. i) O n o d o t e t t a v i s s a , e t t ä C L T - U F A j a K i r c h p y r k i v ä t m a k s u t e l e v i s i o - o i - k e u k s i e n j a i l m a i s t e l e v i s i o - o i k e u k s i e n y h t e i s o s t o i h i n 89) Osapuolet ovat menettelyn yhteydessä selittäneet, että maksutelevisio-oikeuksien ja ilmaistelevisio- oikeuksien osto tapahtuisi pariaatteessa erikseen. Premiere huolehtisi maksutelevisio-oikeuksien os- toista, jos CLT-UFA:n ja Kirchin ostotoiminta rajoittuisi ilmaistelevisio-oikeuksiin. Vain poik- keustapauksissa toinen osapuolista hankkisi mak- sutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet yhdessä. 86) CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäät saivat yh- teensä noin 90 prosenttia kaikista Saksan television mainostuloista, ja Kirchin asema (noin 50 prosent- tia) on hieman vahvempi kuin CLT-UFA:n, jonka markkinaosuus on 40 prosenttia. Mainostulot kes- kittyvät markkinajohtaja RTL:lle sekä SAT1:lle ja PRO7:lle. Näiden kolmen yhtiön markkinaosuus on yhteensä 76 prosenttia. 90) Erään lehdistötiedon mukaan, jossa lähteenä käy- tettiin Bertelsmannin sisäisiä asiakirjoja maksutele- vision ja ilmaistelevision ohjelmien koordinointiai- keista, Bertelsmann on muuttanut alkuperäisiä julkisessa kannanotossa aikomuksiaan. Eräässä Bertelsmann on ilmoittanut, että CLT-UFA:n ja Premieren piirissä toimivien ilmaiskanavia tarjoa- vien yhtiöiden yhteistyöhön pyritään, koska se on yrityksen kannalta mielekästä. Yhteistyöhön sisäl- L 53/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 lytetään myös oikeuksien ostaminen. Hieman myö- hemmin esitteli Bertelsmannin hallituksessa televi- siotoimialasta vastaava tohtori Dornemann eräässä haastattelussa (14) niitä etuja, joita ilmais- ja mak- sutelevisio-oikeuksien yhteisostoista olisi saata- vissa. keskittymän toteuduttua se olisi toisena määräys- vallan saavana Premieren osakkaana Saksan aino- assa maksutelevisiokokonaisuudessa. Siten on odo- tettavissa, että myös Kirch pyrkii maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhteisostoihin. 91) CLT-UFA:n ja Premieren koordinoitu toiminta ohjelmaoikeuksien ostamisessa näyttää itse asiassa yrityksen kannalta todennäköisimmältä strategi- alta. CLT-UFA:lla on Premieren ja yritysryppää- seensä kuuluvien ilmaiskanavia lähettävien yhtiöi- den kanssa yhteinen ohjelmaoikeuksien hyödyntä- misketju, johon kuuluu kertamaksutelevisio, mak- sutelevisio sekä ilmaistelevisiossa tapahtuvat ensi- esitykset ja uusintaesitykset. Sen vuoksi on lähellä myös ajatus hankkia oikeudet koko hyödyntämis- ketjua varten. Tällöin CLT-UFA pystyisi hyödyntä- mään oikeuksia strategisesti parhaalla mahdolli- sella tavalla. Tällöin voidaan esimerkiksi urheilu- ohjelmien lähetysoikeuksia hyödyntää niin että tär- keimmät tapahtumat lähetetään maksutelevisiossa (esimerkiksi jalkapallon mestaruuskilpailuiden lop- puottelut) ja vähemmän tärkeät ilmaiskanavilla. Elokuvaoikeuksien osalta voidaan määrätä va- paasti maksutelevisioesityksen sekä ilmaistelevision ensiesityksen ja uusintaesityksen väliset ajat ja muodostaa niistä yhtenäinen strategia. 92) Erityisesti Hollywoodin suuryhtiöiden elokuvaoi- keuksia tosin myydään vain osittain kaikki hyö- oikeuspaketteina. käsittävinä dyntämisvaiheet Tämä seikka voisi kuitenkin muuttua, kun myyjät neuvottelisivat sellaisten ostajien kanssa, jotka voi- vat toteuttaa koko hyödyntämisketjun. Digitaalisen ensi-iltapaketin ja CLT-UFA:n ilmaiskanavien yh- johtaa siihen, että distetty kysyntävoima voisi oikeuksien myyjät tarjoaisivat myös yhteisiä ohjel- mapaketteja maksutelevisiolle ja ilmaistelevisiolle. 93) Koska Bertelsmannin maksutelevision ja ilmaistele- vision yhteisiä ohjelmaostoja koskevat selitykset näyttävät vakuuttavilta, ei ole mitään syytä, miksi Kirch ei noudattaisi samaa strategiaa. Kirchillä on aivan samoin kuin CLT-UFA:llakin yhtiöryväs ja 94) Maksutelevisio-oikeuksien hinta määrätään tavalli- sesti tilaajien lukumäärän perusteella, ja tällöin yleensä ostaja takaa tietyn vähimmäistilaajamää- rän. Premieren tilaajamäärän kasvaessa kasvaa siten maksutelevisio-oikeuksien taloudellinen mer- kitys ilmaistelevisio-oikeuksiin nähden. Samalla kasvaa myös niiden strateginen merkitys CLT- UFA:n ja Kirchin televisioliiketoiminnalle yleensä. Koska CLT-UFA ja Kirch kuitenkin hallitsevat Premiereä yhdessä, ei varmaan olisi mielekästä, että CLT-UFA ja Kirch ostaisivat edelleen maksutelevi- sio- ja ilmaistelevisio-oikeudet erikseen, kun mak- ilmaistelevisioon sutelevision merkitys suhteessa kasvaa koko ajan. Asia on näin ainakin Premieren liiketoimintasuunnitelman mukaan, josta sovittiin konsortiosopimuksessa. Sen mukaan Premieren nettoliikevaihto [. ]. ii) C L T - U F A j a K i r c h v o i v a t i l m a i s k a n a - v i a l ä h e t t ä v i e n y h t i ö i d e n s ä o s a l t a n o u d a t t a a s e l l a i s i a o h j e l m a s t r a t e g i - o i t a , j o i l l a n e s a a v a t P r e m i e r e D i g i t a - l i l l e m a k s u t e l e v i s i o t i l a a j i a. 95) Osapuolet ovat toistuvasti selittäneet, että Premie- ren laajentaminen digitaalisen maksutelevision pe- rustaksi vaatii merkittäviä investointeja. Jo maini- tussa Süddeutsche Zeitungin haastattelussa (15) Ber- telsmannin hallitukseen kuuluva tohtori Dorne- mann mainitsi investointien olevan vuoteen 2007 mennessä 13,5 miljardia Saksan markkaa ja alku- tappioiden 2,5 miljardia Saksan markkaa. On ilmi- selvää, että CLT-UFA:n ja Kirchin kiinnostuksen ensisijaisena kohteena on kasvattaa Premieren tilaajalukuja mahdollisimman paljon. Maksutelevi- sion ja ilmaistelevision vuorovaikutuksen huomi- (14) Süddeutsche Zeitung, 25. helmikuuta 1998, s. 2. (15) Ks. alaviite 14. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/19 oon ottaen voi Premieren ja CLT-UFA:n ja Kirchin ilmaiskanavia tarjoavien yhtiöryppäiden ohjelma- tarjonnan yhteensovittaminen edistää tämän tavoit- teen saavuttamista huomattavasti. 96) Tämä tarkoittaa lähinnä Premieren ja ilmaiskana- via lähettävien yhtiöiden ohjelmatarjonnan laati- mista toisiaan täydentäviksi. Kuten jo edellä esitet- tiin, voidaan esimerkiksi urheilutapahtumien lähet- täminen sovittaa niin, että katsojakunnan kiinnos- tus herätetään ensin esittämällä vähemmän tärkeitä tapahtumia ilmaiskanavilla (esimerkiksi jalkapallon karsintaottelut) ja kohokohdat (loppuottelut) esite- tään sitten maksutelevisiossa tai kertamaksutelevi- siossa. Bertelsmannin televisiotoiminnan osalta on todettava, että tällainen täydentävät ohjelmasuun- nittelu on helpottunut vuonna 1997 tapahtuneen CLT:n ja UFA:n sulautumisen jälkeen, sillä nyt kaikki televisiotoiminnot on koottu CLT-UFA:an, joilla on enemmistöosakkuus tärkeimmässä ilmais- televisioyhtiössä RTL:ssä. 97) Lisäksi CLT-UFA:n ja Kirchin etujen mukaista on ainakin keskipitkällä aikavälillä — maksutelevision merkityksen kasvaessa — rajoittaa ilmaistelevision vetovoimaa, jotta mahdollisimman monet katsojat saataisiin tilaamaan maksutelevisio. Sellaisesta stra- tegiasta seuraisi tosin tavallisesti vaara, että tilaaja- määrän kasvu ostettaisiin mainostulojen menestyk- sellä. Käsiteltävässä tapauksessa tällaista vaaraa ei kuitenkaan juuri ole. Kuten edellä esitettiin, jakaantuu yksityisten ilmaiskanavien ala melkein täysin CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäiden kes- ken (yhteensä noin 92 prosenttia yksityisten televi- sioyhtiöiden katselijamääristä). CLT-UFA:n ja Kir- chin sopima strategia ilmaistelevision vetovoiman vähentämiseksi voisi siksi johtaa vain mainostulo- jen suuntautumiseen julkisoikeudellisille yhtiöille. Koska nämä yhtiöt eivät kuitenkaan niille asetettu- jen mainosaikarajoitusten vuoksi voi kasvattaa mainosaikaansa eivätkä saa esittää mainoksia lain- kaan parhaaseen katseluaikaan, on olemassa vain äärimmäisen pieni mahdollisuus, että mainostulot siirtyisivät niille. 98) CLT-UFA:n ja Kirchin ilmaiskanavien vetovoiman kokonaisvähennyksestä on odotettavissa merkittä- vää mainostulojen vähenemistä vain jos mainosta- jat katsojalukujen laskiessa siirtävät merkittävän osan mainonnastaan televisiosta muihin viestimiin, ennen kaikkea painotuotteisiin. Tämä on odotetta- vissa vain jos katsojaluvut vähenevät jyrkästi. Yksi- tyisten televisioyhtiöiden katsojaluvut ovat Sak- sassa kasvaneet vuosina 1993—1996 noin 15 pro- senttia. Samana aikana mainonnan liikevaihto on kasvanut 35 prosenttia vuoden 1993 hinnoin las- kettuna. Tämä osoittaa, että katsojaluvut ja televi- siomainonnan intensiteetti eivät välttämättä ole suhteessa toisiinsa. Lisäksi on otettava huomioon, että CLT-UFA:n ja Kirchin mainostulojen mene- tystä vastaisi houkuttelevammassa maksutelevi- siossa saatu voitto. 3) Päätelmä 99) Odotettavissa oleva maksutelevisio- ja ilmaistelevi- sio-oikeuksien yhteishankinta ja odotettavissa oleva täydentävä ohjelmasuunnittelu vahvistavat edelleen Premieren määräävää markkina-asemaa maksutele- visiomarkkinoilla. d) Päätelmä 100) Esitetyn perusteella voidaan olettaa, että aiottu keskittymä saattaa Premieren pitkäaikaiseen mää- räävään markkina-asemaan Saksan maksutelevisio- markkinoilla. Odotettavissa oleva maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhdistetty hankinta sekä toisiaan täydentävä ohjelmatarjonta lujittavat Premieren määräävää asemaa entisestään maksute- levisiomarkkinoilla. 101) Premieren pitkäaikainen määräävä asema markki- noilla olisi odotettavissa myös, jos maksutelevisio- markkinat kattaisivat koko saksankielisen alueen. Markkinoilla vallitsevat olennaisilta osiltaan samat olosuhteet kuin Saksan markkinoilla. Erona on kuitenkin se, että Itävallassa — toisin kuin Sak- sassa — kaapeliverkot ovat yksinomaan yksityisten operaattorien hallussa. Saksan kaapelitelevisioverk- kotoiminnan pirstaleisuus ja Telekomin asema käy- tännössä ainoana verkkotasolla 3 toimivana jakelu- verkko-operaattorina aiheuttavat sen, että yksityi- set kaapeliverkko-operaattorit eivät suuren yleisön ohjelmien riippumatta käyttömahdollisuudesta pysty kilpailemaan Premieren kanssa tarjoamalla vaihtoehtoista ohjelmistoa. Sitä vastoin Itävallassa L 53/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 ainakin suurehkot yksityiset kaapeliverkko-operaa- torit voivat tarjota teoriassa toiminta-alueelleen rajatun vaihtoehtoisen ohjelmiston. Koska Premie- ren vaikutuksesta Telekom huolehtii Saksassa yksinomaan lähetysten välittämisestä, on odotetta- vissa, että Premiere kieltää kaapeliverkko-operaat- toreilta ohjelmiensa markkinoinnin myös muulla saksankielisellä alueella. Tämä olisi Premieren aikaisemmin analogiaohjelmistoon soveltaman stra- tegian mukaista. Premiere ei ole tähän saakka sallinut Itävallassa, että kaapeliverkko-operaattorit markkinoivat sen ohjelmia suoraan. Syksyllä 1997 Premiere poikkesi omaa markkinointia koskevasta periaatteestaan ja oli valmis luovuttamaan analogi- sen ohjelmistonsa eräälle suurelle itävaltalaiselle kaapeliverkko-operaattorille. Vähän ennen sopi- muksen tekoa Premiere kuitenkin perui tarjouk- sensa. Tämän kaiken jälkeen on odotettavissa, että keskittymän jälkeen premiere on ja pysyy ainoana ohjelma- ja markkinointijärjestelmänä myös sak- sankielisellä alueella, koska millään muulla yrityk- sellä ei ole käytettävissä ohjelmiston kokoamiseksi tarvittavia ohjelmaresursseja ja koska salauksen- purkuinfrastruktuuri on Bertelsmannin ja Kirchin hallinnassa. palvelujen tarjoaja kaapeliverkkoalalla. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet BetaResearchin uudelleenjärjestelysopimuksessa, että tarjotessaan teknisiä palveluja digitaalisten televisio-ohjelmien välittämiseksi laajakaistakaapeliverkoissaan Tele- kom käyttää yksinomaan d-box-salauksenpurku- laitteisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikaa. b) Määräävän markkina-aseman pysyvyys 105) BetaDigital saavuttaa satelliittialalla digitaaliseen tiedonsiirtoon liittyvien teknisten palvelujen mark- kinoilla pitkäaikaisen monopoliaseman saksankieli- sellä alueella. Kaapelialalla on myös odotettavissa, että Telekom säilyy ainoana maksutelevisio-ohjel- mien välitykseen Saksan kaapeliverkoissa liittyvien teknisten palvelujen tarjoajana ja näin ollen saavut- taa myös pitkäaikaisen monopoliaseman. Tämä arvio perustuu jäljempänä esitettyihin huomioihin. 3. Maksutelevision teknisten palvelujen markki- nat i) Keskittymän vuoksi d-box-tekniikasta tulee to- siasiassa digitaalialan standardi saksankielisellä alueella a) BetaDigitalin ja Telekomin monopoliasema 102) Keskittymän avulla BetaDigital saavuttaa pitkäai- teknisten palvelujen kaisen monopoliaseman tarjoajana satelliittialalla. Vastaavanlaisen Deut- sche Telekomin ja BetaResearchin keskittymän seu- saavuttaa monopoliaseman rauksena Telekom kaapeli- käyttöoikeusjärjestelmien alalla. toteuttajana 103) BetaDigital on nykyään ainoa satelliittivälitteiseen digitaalisten signaalien siirtoon liittyvien palvelujen tarjoaja. Osapuolten antamien tietojen mukaan myös Bertelsmannin on määrä tarjota maksutelevi- laajuudessa sion Cologne Broadcasting Center GmbH:n välityksellä. Osapuolet eivät ole kuitenkaan antaneet tarkempia tietoja tästä toiminnasta. teknisiä palveluja suppeassa 106) Maksutelevisiotoiminta edellyttää erityistä teknistä infrastruktuuria. Sen voi rakentaa joko maksutele- visioyhtiö tai myös kolmas kuten ensisijaisesti kaa- peliverkko-operaattori. Saksan kaapeliverkkora- kenteen vuoksi eivät yksityiset kaapeliverkko-ope- raattorit pysty rakentamaan yksinään maksutelevi- siotoiminnan edellyttämää teknistä infrastruktuu- ria, sillä niiden kaapelitoiminta-alueet ovat inves- tointikustannuksiin nähden enimmäkseen liian pie- niä, jotta niihin kannattaisi asentaa oma käyttöoi- keusjärjestelmä ja vaihtoehtoinen maksutelevision salauksenpurkujärjestelmä. Lisäksi yksityisten kaa- peliverkko-operaattorien hallinnassa on vain osa kaapelitelevision laajentumiseen liittyvistä verkko- tasojen 3 ja 4 toiminnoista. Verkkotasolla 3 on pääasiassa Telekomin kaapeliverkkoja. Se ulottuu kaapeliverkon pääasemasta, josta digitaalinen oh- jelmasignaali lähetetään ja johon kaapeliverkot on liitetty, kunkin rakennuksen tontin rajaan saakka. Yksityiset kaapeliverkko-operaattorit voisivat kui- tenkin rakentaa maksutelevisiotoiminnan edellyttä- män infrastruktuurin ainoastaan Telekomin verk- koon liittymällä. 104) Myös Telekomista tulee keskittymän jälkeen ainoa digitaalisten signaalien siirtoon liittyvien teknisten 107) Keskittymän jälkeen Premiere lähettää digitaalisia televisio-ohjelmia d-box-tekniikan ja d-box-salauk- 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/21 senpurkulaitteen avulla. Telekom tarjoaa teknisiä palveluja kaapelivälitteiselle maksutelevisiolle tarjo- amalla Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksen- purkulaitteita. Yritykset, joiden kunkin oli alunpe- rin määrä rakentaa oma digitaalitelevision infras- truktuuri ja tarjota asianomaisia palveluja, ovat päätyneet käyttämään Beta-käyttötekniikkaa ja d- box-salauksenpurkulaitteita. Tämän vuoksi on to- dettava, että lähitulevaisuudessa ei saksankielisellä alueella ole tarjolla vaihtoehtoista teknistä järjestel- mäperustaa digitaaliselle televisiolle. ii) Premieren ohjelmiston monopoliasema estää ajan mittaan muun tekniikan käyttöönoton 108) Maksutelevisio-ohjelmien välittämiseen käytettävän vaihtoehtoisen teknisen infrastruktuurin käyttöön- otto edellyttäisi suuria investointeja. Tämä voisi olla kuitenkin mahdollista muiden potentiaalisten tarjoajien toteuttamana, jos vastaavat markkinoil- lepääsyn mahdollisuudet ovat olemassa. Tämä edellyttäisi sitä, että toinen maksutelevisioyhtiö aloittaisi toimintansa Saksassa. Se voisi rakentaa joko itse vaihtoehtoiseen käyttötekniikkaan perus- tuvan oman teknisen järjestelmäperustan tai antaa toiselle operaattorille tilaisuuden rakentaa tekninen infrastruktuuri. Kuten jo edellä todetaan, on toisen maksutelevisioyhtiön pääsy markkinoille epätoden- näköistä, koska Premieren asema on vakaa sen tilaajakannan erityisesti ohjelmaresurssien osalta. ja 109) Tämän perusteella voisi vaihtoehtoinen käyttö- ja salauksenpurkutekniikka saada jalansijaa ainoas- taan satelliittivälitteisessä välitystoiminnassa, koska CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat tehneet uudel- leenjärjestelysopimuksen, jonka mukaan tarjotes- saan laajakaistakaapeliverkoissaan välitettäviin di- gitaalisiin televisio-ohjelmiin liittyviä teknisiä palve- luja Telekom käyttää yksinomaan d-box-salauksen- purkulaitteisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikkaa. Tällöin jokaisen potentiaalisen maksutelevisiolähe- tysten tarjoajan ja jokaisen muun mahdollisen tar- joajan olisi joka tapauksessa käytettävä Telekomin kaapeliverkoissa myös Beta-käyttötekniikkaa ja d- box-salauksenpurkulaitteita. iii) Jokainen mahdollinen käyttöoikeustekniikan käyttäjä on riippuvainen BetaResearchin lupa- politiikasta 110) BetaResearch myöntää d-box-salauksenpurkulait- teissa käytettävän käyttöoikeusjärjestelmän luvat. Osapuolten mukaan oma käyttöoikeusjärjestelmä kehitettiin turvallisuussyistä. Myös muut maksute- levisioyhtiöt kuten Canal+ ja BSkyB, joilla on jo kokemusta maksutelevisiomarkkinoista, suunnitte- levat oman käyttöoikeusjärjestelmän käyttöönot- toa, koska sen uskotaan tarjoavan paremman suo- jan tiedonsiirtoon kohdistuvia hyökkäyksiä vas- taan. Digitaalista kuvansiirtoa (DVB) koskevan standardin mukaisesti on olemassa kaksi mahdolli- suutta, joilla voidaan välttyä siltä, että maksutelevi- siokanavien tilaajan, joka vastaanottaa eri käyttö- oikeusjärjestelmiä käyttäviä kanavia, on käytettävä useita salauksenpurkulaitteita. Vaihteohtoina ovat Simulcrypt-menetelmä ja yhteinen rajapinta (”com- mon interface”). 111) Yhteisen rajapinnan avulla yhdessä salauksenpur- kulaitteessa voidaan käyttää erilaisia käyttöoikeus- järjestelmiä, minkä ansiosta muut maksutelevisio- yhtiöt ja palvelujen tarjoajat voivat käyttää käyttö- oikeusjärjestelmäänsä kulloinkin saatavilla olevassa salauksenpurkujärjestelmässä. Simulcrypt-järjestel- mästä poiketen se ei edellytä Simulcrypt-sopimuk- sen tekemistä salauksenpurkujärjestelmän asenta- jan kanssa, jotta salauksenpurkulaitteen omaan käyttöoikeusjärjestelmään voitaisiin asentaa toinen käyttöoikeusjärjestelmä. Oman käyttöoikeusjärjes- telmän käytön osalta on tärkeää, että järjestelmän syrjimätön käyttömahdollisuus taataan. Komission mielestä tämä edellyttää, että salauksenpurkutek- niikkaan liittyvien käyttölupien myöntäjä voi tehdä liiketoimintaansa koskevat päätöksensä antamatta ohjelmayhtiön vaikuttaa niihin. Tarkastelevana ole- vassa tapauksessa kyseinen riippumattomuus ei toteudu, koska BetaResearchin toiminnassa käyttä- vät määräysvaltaa pääasiassa yritykset, joiden omat edut liittyvät ohjelmatoimintaan. 112) Sen jälkeen, kun kaikki nykyiset ja potentiaaliset digitaalisten maksutelevisiolähetysten tarjoajat ja Telekom kaapelialan teknisen palvelujen tarjoajana ovat päättäneet käyttää Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksenpurkulaitetta, on mahdotonta, että Saksassa voitaisiin ottaa käyttöön vaihtoehtoinen salauksenpurkujärjestelmä. Kunkin muun potenti- aalisen käyttöoikeusjärjestelmään liittyvien palvelu- jen tarjoajan olisi tämän vuoksi myös käytettävä d-box-salauksenpurkulaitetta. D-box-salauksenpur- kulaite toimii BetaResearchin kehittämää suljettua (omaa) salausjärjestelmää käyttäen. Maksutelevi- sioiden teknisten palvelujen potentiaalisten tarjoa- jien on tämän vuoksi haettava BetaResearchiltä Beta-käyttötekniikkaa koskevaa lupaa. Tämä kos- kee ohjelmien välittämistä sekä satelliitti- että kaa- peliteitse. BetaResearchillä ei kuitenkaan pitäisi olla taloudellisia syitä altistaa BetaDigitalia tai Teleko- mia, joka on yksi sen emoyhtiöistä, kilpailulle L 53/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 satelliitti- ja kaapelitelevisiolähetysten käyttöoi- keusjärjestelmien alalla maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla. BetaResearch voisi kuiten- kin estää lupakäytännöillään muiden palvelujentar- joajien pääsyn markkinoille. iv) Salauksenpurkuinfrastruktuurin hallinta antaa samalla d-box-laitteissa käytettävät sovellukset Bertelsmannin ja Kirchin hallintaan 113) Sovellusohjelmaliittymän (API) avulla kolmas, joka haluaa käyttää omia sovelluksia, voi käyttää salauksenpurkulaitteiden käyttöjärjestelmää. Tyy- pillinen esimerkki tällaisista omista sovelluksista on elektroninen ohjelmavalikko (EPG), joka tarjoaa televisioruudulla valikon valittavista ohjelmista. Tällä hetkellä d-box-laitteessa ei ole vielä virallista versiota d-box-käyttöjärjestelmäliittymästä. Tämän vuoksi ulkopuolisen toimijan, joka haluaa käyttää omia sovelluksiaan d-box-laitteessa, on pyydettävä BetaResearchiä asentamaan sovellus käyttöjärjestel- män lähdekoodiin. 114) Osapuolet ovat ilmoittaneet BetaResearchin kehit- tävän d-box-laitteseen sovellusohjelmaliittymän ja julkaisevan sen viimeistään vuoden 1998 lopussa. Tietoja lupakäytännöistä ja erityisesti sovellusohjel- maliittymän käytöstä maksettavien lupamaksujen suuruudesta ei ole vielä saatavilla. Tämän vuoksi ei vielä voida arvioida, tarjoaako BetaResearch sovel- lusohjelmaliittymää markkinahintaan muiden tarjoajien, kuten OpenTV:n tai MediaHighwayn sovellusohjelmaliittymiin verrattuna. Kuitenkin voi- daan päätellä, että koska d-box-laite on laskettu markkinoille vasta hiljattain, sovellusohjelman toi- minta-ala on suppea. Tätä arviota tukee myös se, että muut liittymien toimittajat ovat sovellusohjel- maliittymänsä markkinoille saattamisen jälkeen parantaneet niiden toimintaa jatkuvasti vuosien varrella toi- minta-alan täysimääräisen käytön ja tukeakseen tällä tavalla korkealaatuisten sovellusten kehittä- mistä. taatakseen koodinpurkutekniikan taan d-box-laitteessa. Sovellus ei toimisi missään muussa järjestelmässä. Toisena mahdollisuutena voidaan sovellusohjelmaliittymään asentaa niin sanottu ”virtual machine”, jäljempänä ’VM-kone’, joka muuntaa sovellusohjelmaliittymälle ominaisia toimintoja riippumattomiksi toiminnoiksi. Tämän avulla sovellusohjelmaliittymästä riippumattoman sovelluksen kehittäminen ja toiminta on mahdol- lista. Osapuolet ovat sanoneet, että VM-koneen tavoin toimivan standardoidun sovellusohjelmaliit- tymän määrittely digitaalisen television standar- dointia koskevan DVB-hankkeen yhteydessä saa- daan todennäköisesti loppuun vuoden 1998 puoli- välissä. Tällöin BetaResearch voisi aloittaa tuoteke- hittelyn, joka kestänee noin 6—9 kuukautta. 116) Niin kauan kuin standardoitua sovellusohjelmaliit- tymää ei ole käytettävissä, d-box-laitteen sovellus- tarjoaa ainoastaan valmistajan ohjelmaliittymä omien sovellusten käyttömahdollisuuden, mikä tar- koittaa, että sovelluksen asentamiseen tarvitaan sovellusohjelmaliittymän käyttölupia. Osapuolet il- moittavat lisäksi, että uuteen sovellusohjelmaliitty- mään voidaan lisätä toimintoja, jos luvanhaltijat sitä pyytävät. Kyseisessä tapauksessa luvanhaltijoi- den olisi annettava yksityiskohtaiset tiedot, miksi tiettyä toimintoa tarvitaan. Tämän jälkeen BetaRe- search päättää sen toteuttamisesta. Tästä voidaan päätellä, että ainoastaan sellaiset toiminnot toteute- taan, jotka ovat BetaResearchin edun mukaisia toisin sanoen BetaResearchissa määräysvaltaa käyt- tävien yritysten. Jos toimintoja kehitetään, vastaa luvanhaltija osittain tai kokonaan kehittämiskus- tannuksista. Luvanhaltijoilla ei ole valinnanmah- dollisuutta, koska ainoastaan BetaResearch myön- tää lupia d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymää varten. Lisäksi luvanhaltija ei voi millään tavoin vaikuttaa kehitystyön nopeuteen BetaResearchissä. Tässä yhteydessä on kyseenalaista, onko BetaRe- searchillä yleensä riittävästi kehityskapasiteettia luvanhaltijoiden kehitystöiden hoitamiseksi. Sillä BetaResearchin on ennen kaikkea ajateltava uusien sovellusohjelmaliittymäversioiden julkistamisaikoja ja käytettävä kapasiteettiaan sen mukaisesti eikä Premieren kanssa kilpailevien luvanhaltijoiden ti- laamien ylimääräisten kehitystöiden hoitamiseksi nopeasti. 115) Osapuolten ilmoituksen mukaan d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymässä on kaksi sovellusten käyttömahdollisuutta. Ensimmäisenä mahdollisuu- tena sovellusta voidaan käyttää sovellusohjelmaliit- tymän toimintojen avulla, eli sovellus toimii suo- raan sovellusohjelmaliittymän tasolla (”native ap- plications”). Tällainen sovellus voi toimia ainoas- 117) Tämän lisäksi d-box-laitteen sovellusohjelmaliit- tymä ei tarjoa alussa jo markkinoilla oleviin järjes- telmiin verrattuna käytettäviksi kehittynyttä ohjel- mointiapua eikä työkaluja, jotta kehittyneet sovel- lukset voidaan asentaa nopeasti ja edullisesti joko itse tai ulkopuolisen palvelujen tarjoajan asenta- mina. Tämän vuoksi d-box-laitteen sovellusohjel- 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/23 maliittymän käyttöluvanhaltijoiden on teetettävä kaikki sovellusten kehitystyö BetaResearchillä, koska kyseinen yritys on ainoa, joka pystyy huo- lehtimaan vaativasta kehitystoiminnasta. Käyttölu- vanhaltijan ei ole mahdollista kehittää sovellusta itse kustanussyistä ja erityisesti, koska tällä ei ole yksityiskohtaisia tietoja d-box-laitteen sovelluohjel- man toiminnasta. rään on vielä laskettava ohjelmiin tehtävät inves- toinnit, jotka maksavat useita miljardeja Saksan markkoja lähivuosien aikana. Sen jälkeen, kun osapuolet ovat investoineet digitaali-infrastruktuu- rin rakentamiseen, voisi kolmas selvitä melko vähaisillä kustannuksilla mahdollisten lisätoiminto- jen rakentamisesta, varsinkin kun digitaalisen mak- sutelevision käyttöönotto vähentäisi jatkuvasti kat- sojien varauksellista suhtautumista maksullisiin palveluihin. c) Päätelmä 118) Edellä esitetyn perusteella voidaan olettaa, että aiottu keskittymä saattaa BetaDigitalin pitkäaikai- seen määräävään markkina-asemaan satelliittivälit- teiseen maksutelevision liittyvien teknisten palvelu- jen markkinoilla. Premieren määräävä asema vah- vistuu entisestään maksutelevisiomarkkinoilla Ber- telsmannin ja Kirchin hallitessa salauksenpurkuin- frastruktuuria. Premieren määräävä markkina- asema maksutelevisiomarkkinoilla vahvistaa lisäksi BetaDigitalin määräävää markkina-asemaa satelliit- tivälitteiseen maksutelevisioon liittyvien teknisten palvelujen markkinoilla saksankielisellä alueella. Jos katsotaan, että satelliitti- ja kaapelialan tekniset palvelut muodostavat yhteiset markkinat, syynnyt- tää edellä tarkoitettu keskittymä yhdessä Deutsche Telekomin ja BetaResearchin rinnakkaisen keskit- tymän kanssa määräävän markkina-aseman kak- sinkertaiselle poolille saksankielisen alueen yhteis- markkinoilla. Näillä markkinoilla ei BetaDigitaliin eikä Telekomiin kohdistu kovinkaan paljon kilpai- lua. Yhteisen tekniikan ja BetaResearchin kautta syntyvien yhtiöoikeudellisten yhteyksien vuoksi ei ole odotettavissa, että BetaDigitalin ja Telekomin välillä syntyisi kilpailua. VI TEKNINEN JA TALOUDELLINEN EDISTYMINEN hankintahinnaksi 120) Nämä osapuolten esittämät huomautukset herättä- vät tosiasiassa vakavia epäilyksiä. Vähintään digi- taalitelevision ensimmäisten toimintavuosien ai- kana kotitaloudet ostamisen sijaan vuokraavat tar- vittavan salauksenpurkulaitteen. Näin ollen salauk- senpurkulaitteiden hankinta on rahoitettava enna- kolta. Tästä aiheutuvat kustannukset eivät voi kui- tenkaan missään tapauksessa olla osapuolten ilmoittaman suuruisia. D-box-laitteen vuokra on tällä hetkellä noin [10–30] Saksan markkaa kuu- kaudessa. CLT-UFA:n ja Tauruksen sopimuksen liitteessä 2 c annetaan Nokian d-box-laitteen elo- kuun 1995 ja joulukuun 1999 välisen ajanjakson noin keskimääräiseksi [400–1 000] Saksan markkaa. Jos laitteesta perit- tävä vuokra on [10–30] Saksan markkaa kuukau- dessa ([100-400] Saksan markkaa vuodessa) saatai- siin ennakkorahoitettu hankintahinta katetuksi jo [1–5] vuodessa. Korkokuluja aiheutuu ainoastaan tältä ajalta, ja ne pienenevät vuokratulojen kasva- essa. Salauksenpurkulaite olisi kuoletettu jo [1–5] vuoden vuokra-ajan jälkeen. Premieren 7 päivänä liiketoimintasuunni- marraskuuta 1997 päivätty telma [. ] tukee tätä toteamusta. Siinä mainitaan salauksenpurkulaitteiden rahoitusta koskevassa sa- rakkeessa kustannusten olevan [100–200] miljoo- naa Saksan markkaa vuonna 1998, ja kustanusten ilmoitetaan pienevän [10–30] miljoonaan Saksan markkaan vuonna 2002. Jos liittymän tilaajia ole- tetaan olevan [2–5] miljoonaa, koko viisivuotisjak- son kustannukset ovat näin ollen [200–500] mil- joonaa Saksan markkaa. Ilmeisesti osapuolet eivät ole ottaneet huomioon vuokratuloja ilmoittamis- saan salauksenpurkulaitteiden hankinnasta aiheu- tuvissa kustannuksissa. Nämä kustannukset eivät joka tapauksessa ole osapuolten ilmoittaman suu- ruisia. 119) Osapuolet ilmoittavat, että ainoastaan Bertelsman- nin ja Kirchin resurssien yhdistäminen mahdollis- taa digitaalitelevision läpimurtoon tarvittavan in- frastruktuurin rakentamisen. Salauksenpurkujärjes- telmän rakentaminen maksaisi noin [500–1 000] Saksan markkaa kunkin liittymän osalta, joten oletetuista [3–10] miljoonasta liittymästä 10 vuo- den aikana aiheutuvat kustanukset ovat noin [1,5–10] miljardia Saksan markkaa. Tämän lisäksi edellyttää digitaalisen lähetyskeskuksen ja käyttöoi- keustekniikan rakentaminen [50–300] miljoonan Saksan markan investointia. Lisäksi kokonaismää- 121) Osapuolten ilmoituksen mukaan ainoastaan Ber- telsmann ja Kirch yhdessä pystyvät vastaamaan digitaalitelevision läpimurtoon tarvittavasta ohjel- matarjonnasta, mutta tätä väitettä ei perustella. Tämä väite saattaa pitää paikkansa, jos toisaalta Kirch varaisi ohjelmistonsa ja suuren yleisön ohjel- mien oikeudet yksinomaan Premierelle, ja toisaalta joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin tekemiinsä lähe- tyssopimuksiin liittyvistä huomattavista taloudelli- L 53/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 122) sista sitoumuksistaan johtuvan kauppasulkupolitii- kan vuoksi. Tilanne, joka vallitsi ennen Kirchin ja Bertelsmannin välillä tapahtunutta keskittymää, ei ole väistämätön. Jos osapuolet myötävaikuttavat digitaalitelevision menestyksekkääseen tosiasialliseen leviämiseen ra- kentamalla digitaali-infrastruktuurin ja tarjoamalla yhdessä kiinostavan ohjelmiston, on todettava kuten edellä on mainittu, että ne saavat yhteisellä toiminnallaan digitaalisen maksutelevision markki- nat hallintaansa pitkäksi ajaksi. Keskittymä vie mahdollisuuden näiden markkinoiden kehittymi- seen kilpailuedellytyksin. Vaikka keskittymä edis- tää digitaalitelevision yleistymistä ja samalla no- peuttaa teknistä ja taloudellista edistymistä, kysei- nen edistyminen ei ole sulautuma-asetuksen mu- kaan merkityksellistä. Tässä yhteydessä on koros- tettava, asetuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakoh- dassa tarkoitetuissa teknistä ja taloudellista edis- tystä koskevissa edellytyksissä vaaditaan, että se ei estä kilpailua. Tämän vuoksi on erittäin epäilyttä- vää, vaikuttaako keskittymä todellisuudessa myön- teisesti tekniseen ja taloudelliseen edistymiseen. Osapuolten kesken tapahtuvan markkinoiden jaka- misen ja hallinnan vuoksi muut mahdolliset digi- taalisten maksutelevisio- ja multimediapalvelujen tarjoajat eivät voi laajentaa toimintaansa täysin vapaasti. On pelättävissä, että tämä vaikuttaa kiel- teisesti digitaalisen television ja muiden digitaalis- ten palvelujen kehitykseen. VII OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET 1. Sitoumukset 123) Osapuolet ehdottivat kirjeillä 28 päivältä huhti- kuuta ja 4 päivältä toukokuuta 1998 useita sitou- muksia, joiden tarkoituksena on poistaa suunnitel- tua keskittymää koskevat epäilyt. Ehdotetut sitou- mukset koskevat pääasiassa seuraavia seikkoja: tannosta käsittävät 25 prosenttia maksutelevisio- oikeuksista seuraavissa luokissa:[. ]. Maksutelevi- sio-oikeuksien hinta määräytyy Hollywood-studioi- den kanssa tehtyjen sopimusten mukaan, toisin sanoen suurimman kulloinkin kyseessä olevilla merkityksellisillä markkinoilla toimivan maksutele- visioyhtiön mukaan. Hollywood-studiot itse ovat menettelyssä kysynnästä poisuljettuja. Valikoiman tarjonta ja 25 prosentin osuuden luovuttaminen maksutelevision oikeuksien sopimuksista on voi- massa vain niin kauan kuin Premierellä on hallus- saan viisi seitsemästä maksutelevision oikeuksien sopimuksesta, enintään 1 päivään tammikuuta 2003 asti. b) Paketin rakenne 125) Premiere avaa ohjelmakonseptinsa luopumalla siitä, että sen oman peruspaketin tilaaminen on edellytys elokuva-ja urheilukanavien tilaamiselle. Tämä sitoumus on voimassa niin kauan kuin Pre- miere-paketin lisäksi markkinoille ei ole tullut toista järjestelmäperustaa, enintään kuitenkin 1 päivään tammikuuta 2003 asti. c) Kaapeliverkko-operaattorit 126) Keskittymään osallistuvat yritykset ovat valmiita myyntiyhteistyöhön kaapeliverkko–operaattoreiden kanssa. Uusien asiakkaiden hankinnan lisäksi yhteistyöhön kuuluu myös tietojen antaminen ja tuki markkinoinnin yhteydessä. Asiakassuhteet hoi- taa kuitenkin Premiere. Kaapeliverkko–operaattorit saavat vaivoistaan kohtuullisen rahallisen korvauk- sen. d) Maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet 127) Premiere ostaa tarvitsemansa maksutelevisio-oikeu- det itse eikä hanki lainkaan ilmaistelevisio-oikeuk- sia, siten ei maksutelevisio- ilmaistelevisio- sitomista Premieren kautta oikeuksien oston tapahdu. ja a) Ohjelmaoikeudet e) BetaResearch 124) Kirchin ja CLT-UFA:n Hollywood-studioiden [. ] lähetyssopimusten sisältämistä kanssa tekemien maksutelevisio-oikeuksista 25 prosenttia varataan tietyksi aikaa kolmansille. Valinta tapahtuu vuosit- tain ja koskee kulloinkin seuraavan vuoden jäl- keistä vuotta. Nämä 25 prosenttia studioiden tuo- 128) Telekom perustaa teknisen asiantuntijaraadin, joka on avoinna kaikille digitaalisen television kanssa tekemisissä oleville yrityksille. Tämän asiantuntija- raadin suositukset pannaan täytäntöön jo voimassa olevien Bertelsmannin, Kirchin, Telekomin, ARD:n ja ZDF:n sopimusten mukaan. BetaResearchin 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/25 osakkaat ovat lisäksi valmiita antamaan kolman- sille yrityksille välikätenä toimivan hallintayhtiön kautta enintään 25 prosenttia osakepääomasta. Osakkeisiin ei kuitenkaan liity veto-oikeuksia. Ber- telsmannilla, Kirchillä ja Telekomillä tähän asti olleet veto-oikeudet säilyvät. Osapuolet korostavat jälleen kerran Kirchin johtavaa asemaa erityisesti yritysjohdon nimittämisessä. 129) BetaResearch myöntää jokaiselle hakijalle, joka haluaa tarjota salauspalveluja itselleen tai kolman- sille, yleisen vakiosopimuksen perusteella välittö- mästi pyynnön jälkeen käyttöluvan käyttöoikeus- järjestelmään (pakkolupa). Jos ehdoista, varsinkin käyttöluvan maksuista, ei päästä yksimielisyyteen, välityslautakunta tekee lopullisen päätöksen ehto- jen kohtuullisuudesta. 130) BetaResearch sitoutuu avaamaan d-box-verkon suoran sovellusohjelmaliittymän (”native API”) vuoden 1998 loppuun mennessä ja lupaa tyytyä välityslautakunnan ratkaisuun käyttölupien myön- tämiseen liittyvissä erimielisyyksissä. Lisäksi Beta- Research sitoutuu täydentämään suoraa sovellus- ohjelmaliittymää digitaalisen television standar- dointia koskevassa DVB-hankkeessa standardoita- valla liittymällä heti, kun tälläisestä standandista on päätetty. BetaResearch ottaa lisäksi käyttöön kaikki tulevat DVB-standardit. 131) BetaResearch myöntää valmistuslupia kaikille kiin- nostuneille valmistajille vakioehdoilla ja tyytyy välityslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on eri- mielisyyttä. BetaResearchin suorittama niin sanottu Technica Verification Test on edellytys salauksen- purkulaitteen markkinoille tuomiselle. Tämä laite- valmistajan sertifiointi voidaan parin kolmen vuo- den jälkeen antaa riippumattoman kolmannen suo- ritettavaksi. f) BetaDigital 132) Jos kolmansien halutessa saada BetaDigitalin pal- veluja ei päästä yksimielisyyteen ehdoista, myös BetaDigital tyytyy välityslautakunnan ratkaisuun. 2. Arviointi a) Ohjelma-oikeudet Premieren tilaajamäärään (tietty vähimmäistilaaja- määrä taattuna), uusi toimija ottaisi huomattavan riskin, joka kasvaisi edelleen odotettavissa olevan Premieren tilaajamäärän voimakkaan kasvun myötä. Osapuolten mukaan kiinostuneen kolman- nen on vuoden tiettynä ajankohtana päätettävä, kuinka paljon se haluaa hankkia ohjelmaoikeuksia seuraavan vuoden jälkeiseksi vuodeksi. Niinpä kol- mannet voisivat hankkia oikeuksia vasta vuodelle 2000. Vuonna 2000 Premieren tilaajamäärä on kuitenkin liiketoimintasuunnitelman mukaan noin [. ] miljoonaa, jonka perusteella hinta laskettai- siin. Niinpä kolmansien olisi maksettava noin 2,3 miljoonaa dollaria yhdestä elokuvasta. Tässä yhtey- dessä on pidettävä mielessä, että Hollywood- studiot itse sitoumuksen mukaan ovat ohjelmaoi- keuksien kysynnästä poissuljettuja. Näin osapuolet ovat poistaneet etukäteen ne mahdolliset kysyjät, jotka todennäköisesti pystyisivät ainoina yhtiöinä kantamaan oikeuksien kankintaan liittyvän riskin. Lisäksi sitoumus on rajattu ajallisesti vuoden 2002 loppuun. Siten oikeuksien myöntäminen muille olisi joka tapauksessa mahdollista vain kolmen vuoden ajan. Lisäksi on pidettävä mielessä, että sitoumusta rajoittaa Hollywood-studioiden kanssa tehdyt lähetyssopimukset. Sitoumus ei koske lähe- tysoikeuksia urheilutapahtumista, jotka uutuuselo- kuvien lisäksi ovat tärkeä osa maksullisten kana- vien ohjelmistoa. Kaiken kaikkiaan sitoumus ei tarjoa mahdollisuutta toisen ohjelmiston avaami- selle. b) Paketin rakenne 134) Osapuolten mukaan mahdollisten peruspakettien ja urheiluohjelmien tarjoajien markkinoillepääsy hel- pottuu, kun tilaajia ei enää pakoteta tilaamaan ensin Premieren peruspakettia edellytyksenä uutuu- selokuva- ja urheilukavien tilaamiselle Premiereltä. Tämä sitoumus voi todellakin tehdä vaihtoehtoi- selle ohjelmistolle helpommaksi voittaa kilpailussa Premiereltä tilaajia peruspaketille. Se tuskin voi kuitenkaan edesauttaa tällaisen vaihtoehtoisen oh- jelmiston syntymistä, koska tällainen ohjelmisto voisi kehittyä ainoastaan maksullisten kanavien (”ankkurikanavat”) perusteella. 133) On epätodennäköistä, että potentiaalinen maksute- levisioyhtiö tulisi markkinoille sen 25 prosentin osuuden perusteella, jota lähetyssopimuksista tarjo- taan. Jokaisen kolmannen pitäisi maksaa sama hinta kuin Premieren. Koska tämä hinta perustuu 135) Osapuolet ovat tarjonneet ainoastaan myyntiyhteis- työtä kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa. Kaa- c) Kaapeliverkko-operaattorit L 53/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 peliverkko-operaattoreille ei kuitenkaan anneta mahdollisuutta markkinoida Premiereä itse, ja siten niitä estetään luomasta omia asiakassuhteita sekä purkamasta ohjelmapaketteja ja muodostamasta uusia ohjelmapaketteja. Jotta kaapeliverkko-ope- raattorit voisivat luoda vaihtoehtoisen ohjelmiston, olisi riippumatta verkkorakenteeseen liittyvästä yhteistyöstä Telekomin kanssa kuitenkin vähintään välttämätöntä, että ne voivat hankkia Premieren valikoimasta yksittäisiä ohjelmapaketteja, erityisesti uutuuselokuvia ja urheilukanavia, ja sitten tarjota niitä kaapeliasiakkailleen yhdessä kolmansien ka- navien kanssa. d) Maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet 136) Sitoumuksen mukaan Premiere ei osta tarvitsemi- aan oikeuksia pelkästään muilta tarjoajilta vaan myös Kirchiltä ja CLT-UFA:lta. Tällöin CLT-UFA ja Kirch pystyvät ostamaan maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksia yhdistettynä. Sen vuoksi sitoumuksella ei ole merkitystä. e) BetaResearch 137) Telekomin tarjouksessa teknisen asiantuntijaraadin ja perustamisesta on kyse ainoastaan ARD:n ZDF:n kanssa jo perustetun asiantuntijaraadin avaamisesta muille yrityksille. On syytä pitää mie- lessä, että ARD:n ja ZDF:n kanssa tehdyn sopi- muksen mukaan asiantuntijaraati neuvoo tekniseen kehitykseen liittyvissä kysymyksissä, mutta sen suositusten täytäntöönpano ei ole pakollista. 138) Osapuolten ehdotus kolmansien yritysten mahdol- lisesta osakkuudesta BetaResearchissä takaisi tie- tynlaisen avoimuuden tekniikan tulevaa kehitystä koskevien päätösten osalta. Koska osakkuus on kuitenkin tarkoitus rajoittaa 25 prosenttiin eikä hallintayhtiölle anneta veto-oikeutta, Bertelsman- nilla ja Kirchillä määräävässä markkina-asemassa olevina maksutelevisioyhtiöinä ja Telekomilla mää- räävässä markkina-asemassa olevana kaapeli- verkko–operaattorina säilyy yhteinen määräysvalta BetaResearchissä ja siten tekniikan kehityksessä. 139) Ehdot pakollisen käyttöoikeusjärjestelmäluvan ja välimiesmenettelyn käyttöönotosta, erityisesti lupa- maksujen suuruutta koskevien riitojen sovittelemi- seksi voi tietyssä määrin auttaa käsittelemään kol- mansia syrjimättä lupien myöntämisen yhteydessä. Tämä sitoumus ei kuitenkaan muuta millään tavoin sitä, että Bertelsmann, Kirch ja Telekom valvovat tekniikkaa, jolle luvat myönnetään. Beta- Researchin velvoite avata d-box-verkon sovellusoh- jelmaliittymä vuoden 1998 loppuun mennessä ja tyytyä lupien myöntämiseen liittyvissä erimielisyyk- sissä välityslautakunnan ratkaisuun sekä täydentää suoraa sovellusohjelmaliittymää digitaalisen televi- sion standardointia koskevassa hankkeessa stan- dardoitavalla liittymällä heti, kun sellainen on ole- massa, on pääosin vain kirjallinen vahvistus sille, minkä osapuolet olivat muutenkin ilmoittaneet tekevänsä. BetaResearchin sitoumus myöntää val- mistuslupa kaikille kiinnostuneille salauksenpurku- laitteiden valmistajille vakioehdoilla ja tyytyä väli- tyslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on erimie- lisyyttä, voi edistää kilpailua salauksen-purkulait- teiden valmistuksen alalla. Se ei kuitenkaan muuta sitä seikkaa, että markkinoilla määräävässä ase- massa olevat maksutelevisioyhtiöt Bertelsmann ja Kirch sekä markkinoilla määräävässä asemassa oleva kaapeliverkko-operaattori Telekom määrää- vät salauksenpurkulaitekniikan kehityksestä. f) BetaDigital 140) BetaDigitalin sitoumus tyytyä välityslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on erimielisyyttä, ei muuta millään tavoin sitä, että BetaDigitalilla tulee ole- maan pysyvä monopoliasema satelliittivälitteisen maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla. g) Yhteenveto sitoumusten arvioinnista 141) Ehdotetuilla sitoumuksilla osapuolet luovat teknii- kan alalla tietynlaista avoimuutta ja varmistavat pääsyn d-box-tekniikkaan. Osapuolet eivät kuiten- kaan ole valmiita luovuttamaan tätä tekniikkaa ja varsinkaan sen jatkokehitystä yksinomaisesta hal- linnastaan. Maksutelevisioalalla ehdotetut sitou- mukset eivät ole omiaan avaamaan realistista mah- dollisuutta vaihtoehtoiselle ohjelma- ja markki- nointijärjestelmälle. Premiere pystyy siten jatkossa- kin määräämään kolmansien markkinoillepääsyn ehdot. Samalla tekniikkaa koskevat sitoumukset, vähintään käyttöoikeusjärjestelmille myönnettävien lupien osalta, menettävät merkitystään ilman mah- dollisuutta vaihtoehtoisen ohjelmiston perustami- seen, koska ilman toista ohjelmistoa ei myöskään ole odotettavissa vaihtoehtoista teknistä järjestel- mäperustaa. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/27 3. Lisäsitoumukset 142) Osapuolet täydensivät ja laajensivat aikaisempia ehdotuksiaan 13 ja 19 päivänä toukokuuta 1998 seuraavasti: a) Kaapeliverkko–operaattorit 143) Jo tarjotun myyntiyhteistyön lisäksi Premiere antaa kaapeliverkko-operaattoreiden hoidettavaksi ohjel- miensa markkinoinnin ja antaa kaapeliverkko-ope- raattoreiden hoitaa itse asiakassuhteensa tietyin edellytyksin. Ilmaistelevision, maksutelevision ja kertamaksutelevision alalla toimivat ohjelmayhtiöt eivät periaatteessa voi hoitaa markkinointia. Mark- kinointi ei ole yksinoikeudellista, toisin sanoen Premiere ja kaapeliverkko-operaattorit kilpailevat keskenään Premieren markkinoinnissa asiakkaille. Periaatteessa jokainen hoitaa itse hankkimiinsa tilauksiin liittyvät asiakassuhteet. Kaapeliverkko- operaattoreiden hankkimia asiakkaita koskevat tie- dot on kuitenkin annettava Premieren käyttöön sen tilaajahallintopalvelussa, jotta Premiere voi lähettää näille asiakkaille lisätarjouksia ja palveluja (kuten kertamaksutelevisio) ja yleisiä asiakastietoja. Kaa- peliverkko-operaattorit eivät voi markkinoida Pre- mieren kertamaksutelevisiotarjouksia. 144) Kaapeliverkko-operaattoreiden on tarjottava sa- malla tavalla yhdistetyjä paketteja kuin Premiere. Ohjelmien purkaminen yhden paketin sisällä ei ole sallittua, ei myöskään koko Premieren pakettira- kenteenkaan purkaminen. Kaapeliverkko-operaat- torit voivat kuitenkin lisätä Premieren paketteihin omia lisätarjouksiaan. Lisäksi kaapeliverkko-ope- raattorit voivat markkinoida muiden yhtiöiden ohjelmapaketteja ja yksittäisiä ohjelmia. Koska Premiere on luopunut peruspaketin ja erikoispaket- tien kytkemisestä toisiinsa (katso johdanto-osan 125 kappale), kaapeliverkko-operaattoreiden asiak- kailla on mahdollisuus tilata Premieren pakettiyh- distelmän lisäksi kaapeliverkko-operaattorin oma peruspaketti. Tällaisen peruspaketin hankintaa ei kuitenkaan saa asettaa edellytykseksi Premieren ohjelmien tilaamiselle. Kaapeliverkko-operaatto- reilta Premieren paketeista perittävä hinta määritel- lään Premierestä kaapelimarkkinoilla perittävän myyntihinnan mukaan, josta vähennetään ne kus- tanukset, jotka Premiere säästää ulkopuolisten hoi- taessa markkinoinnin. Kaapeliverkko-operaattorei- den on Premieren tavoin tarjottava d-box-salauk- senpurkulaitteita vuokralle ja käytettävä Nokian laitteita niin kauan, kunnes Nokian kiintiö (1 mil- joonaa salauksenpurkulaitetta) on täynnä. kinointia kapasiteetin mukaan, toisin sanoen niiden on otettava Premieren ohjelmapaketti kokonaisuu- dessaan markkinoitavaksi. Muussa tapauksessa ei ole velvollisuutta antaa Premieren ohjelmia mark- kinoitavaksi. Kun kapasiteetista on puutetta, Pre- mieren ja kaapeliverkko-operaattoreiden on joko noudatettava osavaltioiden medialaitosten mää- räyksiä tai sovittava itse toisesta objektiivisesta menetelmästä kapasiteetin jakamiseksi. b) Kaapeliverkot 146) Telekom on lisäksi ilmoittanut 20 päivänä touko- kuuta 1998, että se pitää kahta digitaalista kana- vaa hyperkaistalla vapaana enintään 31 päivään joulukuuta 1999 mahdollista kolmatta ohjelmayh- tiötä varten. Lisäksi Telekom on valmis yhdessä verkkotason 4 operaattoreiden kanssa laajenta- maan kaapelikapasiteettia kaistalle IV, tosin vain silloin, kun kaapelioperaattorit voivat saada jäl- leenrahoitusta (verkko-tasot 3 ja 4). c) BetaResearch 147) Mitä tulee tarjottuun kolmansien yritysten osak- kuuteen BetaResearchissä välikätenä toimivan hol- dingyhtiön kautta (katso johdanto-osan 128 kap- pale), kaikilla osakkailla, toisin sanoen Bertelsman- nilla, Kirchillä, Telekomilla ja välikätenä toimivalla hallintayhtiöllä, on samat oikeudet. Äänestyksissä enemmistö määritellään laissa määrättyjen sääntö- jen mukaan (ei päätösvaltaisuutta koskevia erityis- sääntöjä). Tähän asti voimassa olleet yksittäisten osakkaiden erityisoikeudet poistetaan. 4. Arviointi a) Kaapeliverkko-operaattorit 148) Osapuolten ehdottamat uudet sitoumukset eivät aikaansaa edellytyksiä vaihtoehtoisen ohjelma- ja markkinointijärjestelmän syntymiselle kaapelialalle. Osapuolet itse viittavat saatekirjeessään siihen, että tällä hetkellä Saksan markkinoilla ei ole kumppa- neita näiden markkinointimuotojen toteuttamiseksi taloudellisesti järkevällä tavalla tai ainakaan nämä eivät ole tähän mennessä osoittaneet lainkaan val- miutta toteuttaa vastaavan infrastruktuurin raken- tamisen vaatimia investointeja. Kaapeliverkkojen nykyisen rakenteen vuoksi yksityiset kaapeli- verkko-operaattorit eivät todella pysty perusta- maan ohjelma- ja merkkinointijärjestelmää. 145) Kaapeliverkko-operaattorit eivät saa käyttää niille kaapelin varauksessa annettua vapautta väärin siten, että ne rajoittavat Premieren ohjelmien mark- 149) Kuten johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, yksityiset kaapeliverkko-operaattorit toimivat pää- asiassa ainoastaan verkkotasolla 4 (talokohtaiset L 53/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 ovat kaapeliverkko-operaattorit kaapelit ja kaapelisaarekkeet). Verkkotasolla 3 (yh- teys pääteasemalta tontin rajalle) verkot ovat lähes yksinomaan Telekomin omistuksssa. Siten yksityi- set nykyisin yleensä riippuvaisia Telekomin palveluista verkko- tasolla 3. Ilman verkkotason 3 käyttöä ei kuiten- kaan ole mahdollista luoda vaihtoehtoista yksityis- ten kaapeliverkko-operaattoreiden ohjelmistoa. Saksan kaapelitelevisio-toiminnan hajaantuneisuu- den vuoksi ja koska Telekom on käytännössä ainoa verkkotason 3 yhteysverkkojen omistaja, eivät yksityiset kaapeliverkko-operaattorit pysty tällä hetkellä tarjoamaan Premieren kanssa kilpaile- vaa ohjelmistoa. 150) Telekom ei ole tässä menettelyssä osoittanut ole- vansa valmis aloittamaan yhteistyötä yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa vaihtoehtoi- sen kaapelijärjestelmän luomiseksi tai edes anta- maan verkkotasoa 3 näiden käyttöön. Tosin Tele- kom vastasi 22 päivänä toukokuuta 1998 kysy- mykseen, miten verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo voidaan ratkaista, että Telekomin palveluiden saa- miseksi digitaaliselle kaapelijärjestelmälle ja digi- taaliselle markkinointi-jräjestelmälle tehdään yksit- täiset sopimukset Telekomin ja niiden välillä, jotka haluavat hankkia palveluita (ohjelmayhtiöt, verk- kotason 4 operaattorit). Verkkotasolle 4 toimivien operaattoreiden niin halutessa voidaan verkkotaso- jen 3 ja 4 tekninen ja toiminnallinen erillisyys poistaa yhdistelemällä verkkotasojen 3 ja 4 ope- raattoreiden palveluita. Tämä selitys on kuitenkin siinä määrin epämääräinen ja yleisluonteinen, että sen perusteella ei voida odottaa, että verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo ei ole ongelma verkkotasolla 4 toimivan operaattorin ohjelma- ja markkinointijär- jestelmälle. Erityisesti mainitun verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palveluiden yhdistelmän osalta ei esitetä, mitä palveluita Telekom tarjoaisi ja mitä verkkotasolla 4 toimiva operaattori, ja kuinka verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palvelut yli- päänsä voidaan yhdistää teknisesti ja taloudelli- sesti. Täysin epäselväksi jää, pääsevätkö verkkota- son 4 operaattorit itse verkkotasolle 3 ja erityisesti voivatko ne käyttää myös käyttöoikeusjärjestelmiä ja kuinka tämä tehdään mahdolliseksi teknisesti. Telekomin selityksen perusteella on siten edelleen lähdettävä siitä, että Telekom haluaa viime kädessä tuottaa itse tarvittavat tekniset palvelut, ja siten verkkotason 4 operaattorit ovat riippuvaisia Tele- komista. Verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolosta pääs- täisiin eroon suurella todennäköisyydellä vasta Telekomin kaapeliverkkojen uudelleenjärjestelyn ja yksityistämisen jälkeen, jolloin Telekomin kaapeli- verkkoja hallinnoitaisiin alueellisissa yhtiöissä, joissa on osallisena yksityisiä kaapeliverkko-ope- raattoreita. Telekom ei kuitenkaan ole antanut mitään sitovia lausuntoja uudelleenjärjestelyn ajan- kohdasta ja muodosta. Sen vuoksi voidaan olettaa, että uudelleenjärjestely ja yksityistäminen tapahtuu vasta silloin, kun Premieren etumatka sillä jo ole- van suuren tilaajakannan ansiosta on niin suuri, että vaihtoehtoisten järjestelmien on vaikea lyödä itseään läpi. 151) Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät pysty eh- dotettujen tarjoamaan sitoumusten perusteella maksutelevisio-ohjelmia samoilla kilpailumahdolli- suuksilla kuin Premiere. Ne eivät nimittäin voi toimia maksutelevion alalla ohjelmayhtiöinä ja tar- jota esimerkiksi itsetuotettuja alueellisia ohjelmia. Niiden lisätarjonta on ennemminkin rajoittunut muiden yhtiöiden kanavien markkinointiin. Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät saa markkinoida Premieren kertamaksu-televisiotarjouksia eivätkä myöskään tehdä omia kertamaksu-televisiotarjouk- sia. Koska kertamaksutelevisio-oikeudet eivät ole yksinoikeudellisia, olisi kertamaksu-televisiotar- jousten avulla helpoiten mahdollista harjoittaa itse- näistä maksutelevisiotoimintaa. Lisäksi niiden on tarjottava Premieren paketteja samanlaisissa yhdis- telmissä kuin Premiere. Siten operaattorit olisivat täysin riippuvaisia Premierestä pakettien yhdistämi- sessä, joka on olennainen toimintaedellytys. 152) Kaapeliverkko-operaattoreiden on myös annettava Premieren käyttöön asiakastietonsa, mutta Premie- rellä ei ole vastaavanlaista velvollisuutta. Asiakas- tietojen luovuttaminen on kuitenkin alalla täysin epätavanomainen toimenpide, joka varmistaa Pre- mierelle huomattavan etumatkan kilpailussa. Hin- joka perustuu Premieren nanmuodostukseen, myyntihintaan, josta on vähennetty ulkopuolisen hoitamaan markkinoinnin avulla säästetyt kustan- nukset, liittyy se vaara, että kaapeliverkko-operaat- torit eivät pysty markkinoimaan Premieren ohjel- mia taloudellisesti kannattavalla tavalla. Selvittä- mättä on, kuka määrittelee kustannussäästöt ja minkä arviointiperusteiden mukaan. b) Kaapeliverkot 153) Kahden digitaalisen kanavan varaaminen hyper- kaistalla mahdollisten kolmansien ohjelmayhtiöi- den käyttöön voi teoreettisesti edistää mahdolli- suuksia tarjota kilpailevia ohjelmia, koska siten käyttöön tulee lisäkapasiteettia. Se ei sellaisenaan kuitenkaan ole omiaan mahdollistamaan vaihtoeh- toisen ohjelmiston syntymistä kaapelialalla. Näin on jo siitä syystä, että varaus on ajallisesti rajattu. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/29 Vaikuttaa erittäin vaikealta perustaa vaihtoehtoi- nen ohjelmisto 1 1/2 vuoden kuluessa. Koska yksi- tyiset kaapeliverkko-operaattorit eivät saa itse har- joittaa maksu-televisiotoimintaa, jos ne haluavat markkinoida Premiereä, niiden toiminta on rajoi- tettu muiden yhtiöiden kanavien tarjontaan, mikä estää huomattavasti niiden mahdollisuuksia luoda ohjelmisto, joka voisi käyttää kyseistä kahta kana- vaa. Toisaalta ohjelmayhtiö, joka haluaisi perustaa ohjelmiston maksutelevisio-oikeuksista luvatun 25 prosentin perusteella, ei voisi käyttää oikeuksia ennen vuotta 2000. Lisäksi ohjelmayhtiöiden, jotka haluavat käyttää kyseisiä kahta kanavaa, on teh- tävä sopimus kymmeneksi vuodeksi, vaikka ne voivat käyttää osapuolten lähetyssopimuksista tar- joamaa 25 prosentin osuutta maksutelevisio- oikeuksista vain vuoden 2002 loppun. Telekomin suunnitelmaa rakentamalla lisätä kapasiteettia kaista IV ei ole konkretisoitu millään tavoin ja sitä on sen vuoksi pidettävä yleisluonteisena aikomuk- sen ilmauksena. c) BetaResearch 154) Sitoumus, jonka mukaan kaikille BetaResearchin osakkaille, kolmansien välikätenä toimiva hallinta- yhtiö mukaan lukien, myönnetään samat oikeudet, voisi periaatteessa olla omiaan poistamaan on- gelma, joka liittyy tekniikan olemiseen ohjelmayhti- öiden hallinnassa. Kun maksutelevisioyhtiöillä CLT-UFA ja Kirch ei ole enää veto-oikeuksia ja kaikilla osakkailla on samat oikeudet, vaihtuvat enemmistöt ovat yleisesti katsoen mahdollisia hal- lintoelimissä. On kuitenkin otettava huomioon, että BetaResearchin omistuspohja koostuu vain neljästä osakkaasta, koska kolmannet voivat osal- listua siihen vain välikätenä toimivan hallintayh- tiön kautta. Niin enemmistöpäätöksiä voidaan tehdä ainoastaan vähintään kolmen osakkaan suos- tumuksella neljästä osakkaasta. Tämä tarkoittaa sitä, että CLT-UFA ja Kirch voivat yhdessä estää päätökset aina ja ovat siten edelleen asemassa, jossa ne voivat puolustaa etujaan estämällä omien etujensa vastaisen päätöksen tekemisen. Kolman- sien yritysten välikätenä toimiva holdingyhtiö sitä vastoin voisi puolustaa etujaan maksutelevisioyhti- öinä toimivia CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ainoas- taan yhdessä Telekomin kanssa siten, että ne äänestävät yhdessä CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ja estävät näin enemmistöpäätöksen syntymisen. On kuitenkin todennäköistä, että Telekomin, joka tulee tarjoamaan tekniset palvelut maksutelevisiolle d-box-salauksenpurkutekniikan perusteella, edut ovat pikemminkin yhdenmukaisia CLT-UFAn ja Kirchin etujen kanssa kuin kolmansien yritysten välikätenä toimivan hallintayhtiön. Tämä tarkoit- taa sitä, että CLT-UFAlla ja Kirchillä markkinoilla määräävässä asemassa olevina maksutelevioyhti- öinä ja Telekomilla markkinoilla määräävässä ase- massa olevana kaapeliverkko-operaattorina voi käytännössä olla edelleen mahdollisuudet hallita yhdessä tekniikkaa ja sen jatkokehitystä, vaikka nämä mahdollisuudet ovatkin muodollisesti kat- soen vähäiset. d) Yhteenveto arvioinnista 155) Esitetyn perusteella ehdotetut sitoumukset ovat myös täydennetyssä muodossaan riittämättömiä ratkaisemaan olemassa olevat kilpailuongelmat. Ehdotetut sitoumukset eivät varsinkaan maksutele- visioalan suhteen ole omiaan avaamaan realistista mahdollisuutta vaihtoehtoiselle ohjelma- ja markki- nointijärjestelmälle. Premiere pystyy edelleen sane- lemaan ehdot kolmansien markkinoille pääsylle. BetaResearchin omistuspohjan avaaminen kolman- sille ja samanaikainen luopuminen tähän astisille osakkaille olleista veto- ja erityisoikeuksista on tosin merkittävä myönnytys, koska siten luovutaan tekniikan ja sen jatkokehityksen rakenteellisesti turvatusta hallinnasta. Koska ilman vaihtoehtoisen ohjelmiston mahdollisuutta ei myöskään voi syntyä vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa, BetaRe- searchiä koskeva sitoumus ei riitä estämään Pre- mieren ja BetaDigitalin pysyvää määräävää mark- kina-asemaa edes yhdessä osapuolten jo ehdotta- mien muiden sitoumusten kanssa, jotka koskevat käyttölupaa, sovellusohjelmaliittymää ja valmistus- lupaa. VIII YHTEENVETO 156) Esitetyn perusteella voidaan todeta, että aiottu kes- kittymä aiheuttaa määräävän markkina-aseman syntymisen tai vahvistumisen, minkä vuoksi teho- kas kilpailu estyisi huomattavasti olennaisessa osassa yhteisöä. Keskittymä on tämän vuoksi julis- tettava sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Julistetaan yheismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimin- taan soveltumattomaksi ilmoitettu keskittymä, jolla CLT- UFA SA ja Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG L 53/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 hankkivat yhteiseen määräysvaltaansa yritykset Premiere Medien GmbH & Co. KG, BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH ja BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastruktu- ren mbH. CLT-UFA SA Boulevard Pierre Frieden, 45 L-2850 Luxembourg. Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG (KirchGruppe) Robert-Bürkle-Strasse 2 D-85737 Ismaning. 2 artikla Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 1998. Tämä päätös on osoitettu seuraaville: Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen