title: 98/666/EY: Komission päätös, tehty 6 päivänä toukokuuta 1998, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.970 - TKS / ITW Signode / Titan) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1257) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
common market
competition
economic concentration
merger control
metallurgical industry

formats: html pdf print

text: 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/33 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 6 päivänä toukokuuta 1998, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M. 970 — TKS / ITW Signode / Titan) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1257) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/666/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakoh- dan, tamisalaan. Komissio päätti aloittaa 22 päivänä joulu- kuuta 1997 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn havaittuaan, että ilmoi- tettu keskittymä aiheuttaa vakavia epäilyjä sen soveltu- vuudesta yhteismarkkinoille. I. OSAPUOLET ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnassa 21 päi- vänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 22 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn komission päätöksen aloittaa menettely tässä asiassa, 3) TKS on yhteisyritys, johon Thyssen Stahl AG ja Krupp-Hoesch Stahl AG ovat sulauttaneet toimin- tansa laatuteräksisten levytuotteiden tuottajina ja jakelijoina (4). TKS:ään sulautuneiden liiketoiminta- alueiden maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 2 880 miljoonaa ecua, josta [. ] (5) miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. ] miljoonaa ecua EFTA-maista. on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä, 4) ottaa huomioon yrityskeskittymiä käsittelevän neuvoa- antavan komitean lausunnon (3), sekä katsoo seuraavaa: 1) Komissio vastaanotti 20 päivänä marraskuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljem- pänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisesti anne- tun ilmoituksen suunnitellusta toimesta, jolla saksa- laisilla yrityksillä Thyssen Krupp Stahl GmbH, jäl- jempänä ’TKS’ ja ITW Signode Holding GmbH, jäljempänä ’ITW Signode’, oli tarkoitus hankkia yhteinen määräysvalta saksalaisessa yrityksessä Ti- tan Umreifungstechnik GmbH, jäljempänä ’Titan’. 2) Komissio päätteli ilmoituksen, että tutkittuaan ilmoitettu toimi kuuluu sulautuma-asetuksen sovel- (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaisu EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 31. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 363, 25. 11. 1998. ITW Signode on yhdysvaltalaisen Illinois Tool Works, Inc:n, jäljempänä ’ITW’, kokonaan omis- tama hallintayhtiö ja Signode System GmbH:n yksi- nomistaja. Signode System GmbH:n liiketoiminta käsittää pääasiassa teräksestä ja muovista valmiste- tun vannenauhan sekä sen liittämiseen tarvittavien vannelukkojen valmistuksen ja jakelun. ITW-yhty- män maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 3 935 miljoonaa ecua, josta noin [. ] miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. ] mil- joonaa ecua EFTA-maista. 5) Titan on tällä hetkellä Krupp-Hoesch -yhtymän täy- sin omistama tytäryhtiö ja se omistaa kaksi tuotan- tolaitosta Saksassa. Hagen-Kabelissa sijaitsevassa tuotantolaitoksessa valmistetaan teräsvanteita, paali- vanteita sekä vannelukkoja ja Schwelmissä sijaitse- vassa tuotantolaitoksessa suunnitellaan, valmiste- (4) Tämän yhteisessä määräysvallassa olevan yrityksen muodos- taminen käsiteltiin sulautuma-asetukseen ja EHTY:n perus- tamissopimuksen 66 artiklaan perustuvassa menettelyssä. Ks. komission päätös asiassa IV/M. 925 — Krupp Hoesch/Thys- sen sekä komission päätös (EYVL L 285, 20. 9. 1997, s. 14) asiassa IV/EHTY. 1243. (5) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on pää- töksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu. L 316/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 taan ja markkinoidaan vannehtimisvälineitä (6). Keskit- tymä koskee kuitenkin ainoastaan Hagen-Kabelin tuotan- tolaitoksia (katso johdanto-osan 7 kappale). Titanin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 55,5 miljoonaa ecua vuonna 1996. Tulevassa yhteisyrityksessä säilyvien Ha- gen-Kabelin tuotantolaitosten maailmanlaajuinen liike- vaihto oli [. ] miljoonaa ecua, josta noin [. ] miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. ] miljoonaa ecua EFTA- maista. II. TOIMI 6) Krupp-Hoesch -yhtymä päätti lokakuussa 1996 myydä Titanin vetäytyäkseen pakkausalan liiketoi- minnasta. ITW Signode ja TKS aikovat hankkia kaikki Titanin osakkeet ja muodostaa siten yhteis- yrityksen. ITW Signoden omistusosuus tulee ole- maan 65 prosenttia ja TKS:n 35 prosenttia Titanin osakepääomasta. Lisäksi ITW Signode liittää yhtei- syritykseen saksalaisen teräs- ja muovivannetuotan- tonsa, jonka toiminnasta vastaa Signode System GmbH Dinslakenissa (katso liitteen kuvio A). 7) Titan teki 18 päivänä marraskuuta 1997 myynti- ja siirtosopimuksen, jolla ITW Signode ja TKS ostavat sen osakkeet ja samanaikaisesti Titan myy Schwel- missä sijaitsevan vannehtimiskone ja -laitetoimin- tansa sekä siihen liittyvät teollisoikeudet, Titan- tavaramerkit ja yrityksen kotimaisen ja ulkomaisen jakeluorganisaation keskisuuren saksalaisen yrityk- sen P. W. Lenzen GmbH & Co. KG:n, jäljempänä ’Lenzen’, tytäryhtiölle. Myyntisopimuksen voimaan- tulon ehtona on, että ITW Signode ja TKS toteutta- vat yhteisen määräysvallan hankkimisen Titanissa. III. KESKITTYMÄ Yhteinen määräysvalta 8) nimittää yhtiökokous Suunnitellun yhteisyrityksen toimitusjohtajat (”Ge- schäftsführer”) (”Gesell- schafterversammlung”) yksimielisesti ITW Signoden ehdotuksesta. Jos yhtiökokous perustaa hallinto- neuvoston (”Verwaltungsrat”) valvomaan yhtiön hallitusta yhteisyrityksen määrittelemään liiketoimintapolitiikkaa, ITW Signode nimittää kaksi ja (6) Vannehtimiskoneiden valmistus ulkoistettiin itsenäisille ko- koonpanijoille vuoden 1993 lopussa. hallintoneuvoston kolmesta jäsenestä. Hallintoneu- vosto tekee päätöksensä yksinkeretaisella enemmi- stöllä. 9) Tietyt strategiset liiketoimintaa koskevat päätökset edellyttävät kuitenkin yhtiökokouksen yksimielistä hyväksyntää, erityisesti toimitusjohtajien nimittämis- tä, vuosittaisten rahoitus- ja toimintasuunnitelmien sekä investointien ja niiden muutosten hyväksymistä ja hallituksen toimivallan laajentamista. Nämä veto- oikeudet liittyvät strategisiin kaupallisiin ja rahoi- tuksellisiin päätöksiin tulevan yhteisyrityksen toi- mintapolitiikasta ja ylittävät tavanomaiset oikeudet, joilla suojataan vähemmistöosakkaiden rahoituksel- lisia oikeuksia (7). Täten TKS:llä on sulautuma- asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia, jotka antavat mahdollisuuden käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yhteisyrityksen strategi- sessa toiminnassa. Näin ollen ehdotettu yhteisyritys on ITW Signoden ja TKS:n yhteisessä määräysval- lassa. Pysyvä itsenäinen kaiken toiminnan hoitava yk- sikkö 10) Suunniteltu yhteisyritys muuttaa kyseessä olevien yritysten rakennetta pysyvästi. Sopimus yhteisyrityk- sestä on voimassa toistaiseksi ja sisältää osto- ja myyntioptiot, ja jos ne toteutetaan, ITW Signode voi niiden avulla hankkia tai se voidaan pakottaa hankkimaan kaikki TKS:n yhteisyrityksen osakkeet. Optio-oikeutta ei voida käyttää ennen 30 päivää marraskuuta 2002. Vaikka optiot käytettäisiin aikaisimpana mahdollisena päivänä, yhteisyritys olisi olemassa ainakin viisi vuotta. Tämän ajanjak- son katsotaan olevan riittävän pitkä muuttamaan kyseessä olevien yritysten rakennetta pysyvästi (8). 11) Lisäksi ilmoitettu yhteisyritys muodostaa itsenäisen taloudellisen yksikön, koska se toimii vannemarkki- noilla harjoittaen kaikkea toimintaa, jota näillä markkinoilla toimivat yritykset normaalisti harjoit- tavat. Yhteisyritys jatkaa toimintansa harjoittamista omalla johdollaan ja riittävin resurssein, joihin kuu- luu rahoitus, henkilöstö ja varallisuus. Tulevaisuu- dessa yhteisyrityksellä on tuotantoa Hagen-Kabe- lissa ja Dinslakenissa sijaitsevissa laitoksissaan, kun taas jakelun hoitaa pääasiassa yhteisyritys itse ja sen lisäksi itsenäiset jakajat ja ITW-yhtymän jakelua harjoittava tytäryhtiö. (7) Ks. komission päätös asiassa IV/M. 897 — Stinnes / Haniel Reederei, EYVL C 289, 24. 9. 1997, s. 3, johdanto-osan 7–17 kappale. (8) Komission tiedonanto keskittymän muodostavien ja yhteis- toiminnallisten yhteisyritysten välisestä erosta, EYVL C 385, 31. 12. 1994, s. 1, 16 kohta. Ks. myös komission päätös asiassa IV/M. 823 — John Deere Capital Corp. / Lombard North Central plc, EYVL C 359, 28. 11. 1996, s. 11, joh- danto-osan 9 kappale. 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/35 olisi osuus emoyhtiöiden 12) Thyssen- ja Krupp-Hoesch -yhtymät ovat tulevan yhteisyrityksen merkittävimpiä teräsvanneasiakkaita. Jos kuitenkin molemmat yhtymät ostaisivat markki- naehdoilla kaikki tarvitsemansa teräsvanteet yhteis- yritykseltä, vain 25–30 prosenttia Titanin nykyisestä maailmanlaajui- sesta myynnistä. Lisäksi on olemassa [. ] vuoden toimitussopimus, joka velvoittaa yhteisyrityksen ostamaan kylmävalssattua esimateriaalia yhteisyri- tykseltä, jossa Krupp-Hoesch-yhtymällä on tällä het- kellä määräysvalta. Nämä ostot edustavat alle 40:tä prosenttia tulevan yhteisyrityksen koko raaka- ainetarpeesta. TKS toimittaa myös huomattavan määrän kuumavalssattua käämiä (noin [. ] tonnia vuodessa) liiketoimintayksikölle, jonka ITW Signode tuo mukanaan yhteisyritykseen. Koska ITW Signo- den ja TKS:n välillä ei kuitenkaan ole tätä määrää koskevaa toimitussopimusta, yhteisyritys voi hank- kia sen keneltä tahansa toimittajalta. Sen vuoksi yhteisyritys on riittävän riippumaton emoyrityksestä raaka-ainetoimitusten osalta eikä sen riippumatto- muus ole vaarassa. Lopuksi esimateriaalin arvonli- sän osuus on 15–30 prosenttia tuotannon kokonais- kustannuksista, mikä on lisäosoitus siitä, että yhtei- syritys harjoittaa itsenäistä liiketoimintaa. Ei kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamista 13) Koska TKS:lla ja Thyssen- ja Krupp-Hoesch -yhty- millä ei säily vannenauhan ja vannehtimisvälineiden tuotantoa ja jakelua, tuleva yhteisyritys ei aiheuta itsenäisten yritysten kilpailukäyttäytymisen yhteen- sovittamista. Päätelmä 14) Edellä mainituista syistä ilmoitetusta toimista syn- tyvä yhteisyritys muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän. IV. YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS 15) Keskittymään osallistuvien yritysten yhdistetty maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 5 000 miljoonaa ecua. Kahden kyseessä olevan, ITW Sig- noden ja TKS:n, yhteisön alueelta kertynyt liike- vaihto on yli 250 miljoonaa ecua, mutta siitä ei yli kahta kolmasosaa kokonaisliikevaihdosta ole kerty- nyt samasta jäsenvaltiosta. Sen vuoksi ilmoitetulla toimella on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 koh- tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus. dassa Toimi ei johda yhteistyöhön EFTAn valvontaviran- omaisen kanssa ETA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 24 2 artiklan mukaisesti. V. SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE 16) toimii Signode System Suunniteltu yhteisyritys GmbH:n vanneliiketoiminnan ostamisen jälkeen teräs- ja muovivannenauhojen, paalivanteiden ja vannelukkojen tuotannon, markkinoinnin ja jakelun alalla. Paalivanteiden alalla ehdotettu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia, koska paalivanteita myy- dään yksinomaan ETA:n ulkopuolisille asiakkaille. Vannelukkoja käytetään yhdistämään vanteen päät ja pitämään se kireänä. Niiden myynti on suoraan yhteydessä vannenauhan myyntiin, jonka kanssa niitä käytetään, eikä sen vuoksi edellytä erillistä tutkimista. Koska ITW Signodella on merkittävää toimintaa vannehtimisvälineiden lähimarkkinoilla, erityisesti vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinoilla, tämä toiminta on otettava huomioon arvioitaessa suunnitellun keskittymän vaikutuksia. A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT A. 1. Vannenauhamarkkinat 1. Vannenauhamarkkinoiden esittely 17) Teräksistä ja muuta kuin metallista vannenauhaa käytetään varmistamaan, sulkemaan, kokoamaan tai vahvistamaan paketteja taikka pienentämään pak- kausvolyymia; nauha vedetään paikalleen käsikäyt- töisillä laitteilla tai automaattisilla koneilla. Teolli- suudessa vannehtimisessa käytetään neljää erilaista vannanauhatyyppiä: vanteet erikoislujasta teräkses- tä, normaalit teräsvanteet, polyesterimuovivanteet ja polypropeenimuovivanteet. 18) Teräsvanteet valmistetaan kylmävalssatusta teräsnau- hasta ja jalostetaan vastaamaan tulevan käyttötar- koituksen vaatimuksia. Kovaan kulutukseen tarkoi- tettu teräsvanne valmistetaan paljon mangaania sisältävästä teräsnauhasta, joka käy läpi erityisen lämpökäsittelyn. Suurinta osaa teräsvanteista käyte- tään kuitenkin normaaleissa käyttötarkoituksissa, jotka eivät edellytä erityistä veto- tai murtolu- juutta. 19) Muovivanteita valmistetaan suulakepuristuslinjoilla joko polypropeenista tai polyesterihartsista. Poly- esterivanteet, jäljempänä ’PET-vanteet’, ovat erittäin kestäviä ja niille on ominaista suuri iskulujuus, kun L 316/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 taas polypropeenivanteet, jäljempänä ’PP-vanteet’, ovat kaikkein joustavimpia. Muovivanteisiin liittyy syöpymisenkestävyytensä, paremman venyvyytensä, parempien turvallisuusominaisuuksiensa (ovat vaa- rattomampia kun vanteet poistetaan) ja pienemmän painonsa johdosta etuja, joita teräsvanteet eivät voi tarjota. 20) Osapuolten mukaan ei taloudellisen ja teknisen kehityksen vuoksi enää voida määritellä erillisiä markkinoita teräsvanteille, vaikka se aikaisemmin on voinut olla asianmukaista. Niinpä osapuolten mielestä tämän asian kannalta merkitykselliset tuo- temarkkinat käsittävät ainakin sekä teräs- että muo- vivanteet ja voivat käsittää myös pakkauskalvot (kiriste- ja kutistekalvot). 21) Komission markkinatutkimuksen tulokset osoittavat kuitenkin, että pakkauskalvot eivät muodosta osaa samoista merkityksellisistä tuotemarkkinoista teräs- vanteiden kanssa. Kiriste- tai kutistekalvot ovat asiakkaiden mielestä suuressa määrin täydentäviä tuotteita, jotka suojaavat pakattuja tuotteita vau- rioilta, pilaantumiselta tai säältä eivätkä korvaa suo- raan vanteita. Jopa osapuolet totesivat ilmoitukses- saan, että suurinta osaa pakkauskalvoista käytetään syistä, jotka eivät ole yhteydessä vannehtimiseen (9). Lisäksi osapuolten tekemän asiakaskyselyn tulosten mukaan ainoastaan yksi 168 loppukäyttäjästä, jotka harkitsivat käyttämänsä vannehtimismateriaalin vaihtoa, ilmoitti korvaavansa vannenauhan pak- kauskalvolla. Siten pakkauskalvot eivät muodosta osaa vannenauhamarkkinoista riippumatta siitä, käsittävätkö nämä markkinat ainoastaan teräsvan- teet vai myös tiettyjä muovivannettyyppejä. 2. Teräs- ja muovivanteiden vertailu Fyysiset ja mekaaniset tuoteominaisuudet 22) Vannenauhatuotteet voidaan jaotella materiaalin ja tiettyjen fyysisten ja mekaanisten ominaisuuksien (9) Osapuolten mukaan ETA:n arviolta 808 miljoonan ecun suuruisesta kokonaisliikevaihdosta noin 15 prosenttia kiriste- kalvoista ja 20 prosenttia kutistekalvoista käytetään tarkoi- tuksissa, joissa ne kilpailevat suoraan vannehtimisen kanssa. mukaan, erityisesti vähimmäismurtolujuuden, veto- lujuuden, venymän ja iskulujuuden mukaan. Vähim- mäismurtolujuus osoittaa, kuinka suuren voiman (kuormituksen) vannemateriaali kestää murtumatta. Vetolujuus osoittaa enimmäisjännityksen, jonka kappale kestää vedossa. Venymä on vetojännityksen aikaansaama suhteellinen muutos pituudessa. Isku- lujuus puolestaan osoittaa, kuinka paljon energiaa (iskumaista kuormistusta) materiaali kestää alkupe- räisen vedon ja vähimmäismurtolujuuden ennalta valitun osan välillä. 23) Teräsvanteen vetolujuus on 700 (normaali)–1 250 (erikoisluja) newtonia neliömillimetriä kohden, jäl- jempänä ’N/mm2’. PET-vanteen 330–600 N/mm2 ja PP-vanteen 280–380 N/mm2. Koosta ja paksuudesta riippuen normaalin teräsvanteen vähimmäismurtolu- juus on 3–14 kilonewtonia, jäljempänä ’kN’, kun taas erikoislujan teräsvanteen murtolujuus on 12–28 kN, tiettyjen laatujen enintään jopa 55 kN. Sitä vastoin PET-vanteen vähimmäismurtolujuus on enintään 2–10 kN, kun taas PP-vanteen murtolujuus on suhteellisen alhainen (0,5–6 kN). 24) Lisäksi teräsvanteissa, PET-vanteissa ja PP-vanteissa on huomattavia eroja siinä, kuinka alkuperäinen vetojännitys pienenee ajan mittaan (”relaksaatiovai- kutus”). Saksan insinööriliiton Verband Deutscher Ingenieuren (VDI) asiakirjan Richtlinie Nr. 3968 mukaan PET-vanteiden vetojännitys on kuuden päi- vän jälkeen pienentynyt noin 20 prosenttia ja PP- vanteiden enintään 80 prosenttia, kun taas teräsvan- teiden vetojännitys on edelleen sama (10). Jos tarvi- taan sama iskulujuus, erityisesti PP-vannenauhalla pakatessa on käytettävä paljon suurempaa alkuve- toa. Tämä vaatii usein paineilmakäyttöisiä tai säh- kökäyttöisiä laitteita yksinkertaisten käsikäyttöisten laitteiden sijasta. Lisäksi PET-vanteiden alkuperäises- tä kimmoisesta venymästä palautuu jopa 95 pro- senttia iskumaisen kuormituksen jälkeen, mutta PP- vanteet saavat takaisin ainoastaan 75 prosent- tia (11). 25) Tietyissä käyttötarkoituksissa käytettävältä vanne- nauhalta vaaditaan lämmönkestävyyttä. Teräsvan- teet kestävät jopa 600–750 celciusasteen lämpöti- loja, mutta muovivanteet voivat heikentyä huomat- tavasti korkeissa lämpötiloissa. Eurooppalaisen CEN-T261-standardin mukaan PET-vanteita voi- daan käyttää korkeintaan 90 celciusasteen lämpöti- (10) Ks. Verband Deutscher Ingenieure: Richtlinie VD Nr. 3968, kohta 3. 2 ”Kunststoff-Verpackungsbänder”. Osapuolten esittämissä asiantuntijatutkimuksissa ei käsitellä fyysisiä ja ajan mittaan ominaisuuksia kuten virumisvaikutusta tapahtuvaa relaksaatiota. (11) Titan Umreifungstechnik GmbH: Technische Spezifikationen — Kunststoffverpackungsband. 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/37 loissa, mutta materiaali pehmenee ja se venyy jo alhaisemmissa lämpötiloissa. Sitä vastoin PP-van- teita suositellaan käyttötarkoituksiin, joissa lämpö- tila ei nouse yli 35 celciusasteen. Joissakin terästeol- lisuuden käyttötarkoituksissa, esimerkiksi kuumien teräskäämien vannehtimisessa, tuotteen lämpötila on ratkaiseva tekijä. Näiden käyttötarkoitusten osuus on kuitenkin ainoastaan 3–10 prosenttia teräsvanteiden kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroo- passa. 26) Vertailtaessa fyysisiä ja mekaanisia tuoteominai- suuksia ilmenee, että PET-vanteiden ominaisuudet vastaavat teräsvanteiden ominaisuuksia, erityisesti normaalilaatuisten teräsvanteiden, mutta PP-vanne on kuitenkin huonompi korvike teräsvanteille erityi- sesti vaativissa käyttötarkoituksissa, joissa vannenau- han on kestettävä pitkään ja jäykkyys ja alhainen venymä ovat erittäin tärkeitä, tai korkeammissa lämpötiloissa. Erot tuotteiden fyysisissä ominaisuuk- sissa ja niiden käyttötarkoituksissa voivat antaa tärkeitä tietoja merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittelyä varten (12), mutta ne eivät itsestään riitä sulkemaan pois mahdollisuutta, että asiakkaat ja loppukäyttäjät pitävät kyseisiä tuotteita todellisina vaihtoehtoina (13). Sen vuoksi on arvioitava, missä määrin nämä erot estäisivät merkittävää määrää teräsvanneasiakkaita siirtymästä käyttämään muovi- vanteita, erityisesti PP-vanteita, jos teräsvanteiden hintoihin tulee pysyvä vähäinen korotus. Käyttöalueet ja asiakasluokat laskettuna, arvon mukaan 27) Komission tutkimuksen tulosten mukaan teräsvan- teen osuus vannenauhan kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroopassa vuonna 1997 oli noin 55 prosent- tia PET-vanteen 11,5 prosenttia ja PP-vanteen 34 prosenttia. Länsi- Euroopassa yli 75 prosenttia teräsvanteen kokonais- kulutuksesta käytetään emäksisen teräksen ja mui- den kuin rautametallisten tuotteiden tuotannossa (teräskäämit, metallilevyt, puristusaihiot, valuharkot ja valssausaihiot), metallintyöstöteollisuudessa (levy- tuotteet, putket, profiilit), rakennusmateriaaliteolli- suudessa (tiilet ja harkot), maa- ja metsätaloudessa (sahatavara, puupaneeli), tekstiili- ja katkokuituteol- lisuudessa, moottoriajoneuvo- ja osateollisuudessa sekä kuljetus- ja merikuljetusalalla. (12) Ks. komission päätös 93/9/ETY asiassa IV/M. 214 — Du Pont/ICI, EYVL L 7, 13. 1. 1993, s. 13, johdanto-osan 21 ja 22 kappale; komission päätös 97/610/EY asiassa IV/M. 774 — Saint-Gobain/Wacker-Chemie/NOM, EYVL L 247, 10. 9. 1997, s. 1, johdanto-osan 83 kappale. (13) Ks. komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta, EYVL C 372, 9. 12. 1997, s. 5, 36 kohta. 28) Teräsvanteen osuus vannenauhan kokonaiskulutuk- sesta (arvon mukaan) teräksen ja muun kuin rauta- metallin tuotannossa on noin 97 prosenttia, teräk- sen työstöteollisuudessa 92–95 prosenttia, merikul- jetus- ja kuljetusalalla 90 prosenttia, katkokuituteol- lisuudessa 77–80 prosenttia, tiili- ja harkkoteollisuu- dessa 69–75 prosenttia, muilla rakennusmateriaali- teollisuuden aloilla 58–65 prosenttia ja moottoriajo- neuvoteollisuudessa 56–70 prosenttia. PP-vannetta puolestaan käytetään pääasiassa sanomalehti- ja pai- noteollisuudessa (90–93 prosenttia), elintarvike- ja juomateollisuudessa (60–65 prosenttia), sekä kar- tonkiteollisuudessa ja aallotettuja tuotteita tuotta- vassa teollisuudessa (45–46 prosenttia) (14), kun taas rakennusmateriaaliteollisuudessa PP-vanteen osuus on alle 15 prosenttia vanteiden kokonaiskulutuk- sesta. Kun teräs- ja PP-vanteita käytetään samalla kulutustavarateollisuuden alalla, useimmissa tapauk- sissa kyseisiä vannenauhoja käytetään eri käyttötar- koituksissa (15). Näyttö korvaamisesta lähimenneisyydessä 29) Ilmoituksen tehneet osapuolet ovat sitä mieltä, että nykyisin teräsvanne voitaisiin korvata muovivan- teella melkein kaikilla käyttöalueilla. Ensin muovi- vanne korvasi teräksen suhteellisen yksinkertaisissa ja vähän vaativissa käyttötarkoituksissa, joissa ei tarvittu teräksen lujuutta. Viime vuosikymmenellä erikoislujan PET-vanteen kehittämisen ja pakkaus- tekniikan parantumisen vuoksi muovimateriaaleja on kuitenkin käytetty yhä enemmän ja ne ovat löytäneet tiensä kaikkiin käyttötarkoituksiin. 30) Tätä näkökantaa näyttää tukevan teräs- ja muovi- vanteen kulutuksen käänteinen kehitys viime vuo- sina. Osapuolten mukaan arvon mukaan laskettuna teräsvanteen kokonaiskulutus Länsi-Euroopassa laski 38,6 miljoonaa ecua (11,7 prosenttia) vuosina 1987–1997. Muovivanteiden kokonaiskulutus nousi 128,6 miljoonaa ecua (73,8 prosenttia) saman ajan- jakson aikana. Tämän seurauksena teräsvanteen osuus vanteiden kokonaiskulutuksesta laski noin 65 prosentista 49 prosenttiin (arvon mukaan) vuo- (14) PP-vannetta ei tällä hetkellä käytetä merkittävästi terästuo- tannossa ja teräksen työstöteollisuudessa eikä katkokuitu- teollisuudessa. (15) [. ] läkkipeltitehtailla [. ] käytetään vain pieniä määriä PET-vannenauhaa tuotteiden sisäisessä käsittelyssä proses- sien välillä. Näissä tarkoituksissa käytetään yhtä kiristyshih- naa tinakäämien ympärillä ja kahta vertikaalista vannetta kuormalavalla kuljetettavan bulkkitavaran ympärillä. Teh- taalta ulos lähetettävien tuotteiden pakkauksissa on edelleen käytettävä teräsvannetta; polyesterivanne poistetaan ennen lopullista pakkaamista. L 316/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 sina 1987–1997. Komissio tunnustaa, että muovi- vanteiden kokonaismyynti on noussut voimakkaasti viime vuosina ja että erityisesti PET-vanne on mer- kittävässä määrin löytänyt tiensä käyttötarkoituk- siin, joissa oli aikaisemmin käytetty teräsvannetta (ks. johdanto-osan 37 kappale). Absoluuttiset hintaerot 31) Eri vannetyyppien hintoja on vaikeata verrata suo- raan, koska on paljon muuttujia, jotka on otettava huomioon. Tietyssä käyttötarkoituksessa voi olla mahdollista korvata tietyntyyppinen vanne toisen- tyyppisellä vanteella, jonka mitat ovat samat, vaikka tämä on epätodennäköistä. Samoin eri materiaaleja käytettäessä erilainen kokoonpano voi olla paras ratkaisu, erimerkiksi neljä PP-vannetta voitaisiin korvata kolmella eri mittaisella PET-vanteella. Sum- mittainen vertailu on kuitenkin mahdollista. Komis- sion tutkimuksen tulosten mukaan teräsvanteen hinta oli 60–400 ecua 1 000:ta metriä kohden ja muovivanteen hinta 15–90 ecua 1 000:ta metriä kohden mitoista riippuen. Saksan insinööriliiton ohjeissa (VDI): Richtlinie Nr. 3968) todetaan, että vertailtaessa van- teita, joiden mitat ovat samat, PET-vanne on 20 prosenttia ja PP-vanne 40 prosenttia edullisem- paa kuin teräs (16). Lopuksi ilmoituksen tehneet osa- puolet antoivat esimerkkejä eri vannehtimismate- riaalien välisistä kustannuseroista käyttötarkoituk- sissa, joihin teräs, PET ja PP sopivat. Näissä käyttö- tarkoituksissa PET oli keskimäärin 7 prosenttia hal- vempaa ja PP yli 50 prosenttia halvempaa kuin teräs. (Verband Deutscher Ingenieure Hintojen pitkän aikavälin kehitys 32) Osapuolet ovat esittäneet British Tensional Strap- ping Associationin virallisiin tilastoihin perustuvan kaavion, jossa vertaillaan teräs-, PET- ja PP-vantei- den hintojen kehitystä Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla vuosina 1987–1996. Tästä kaaviosta ilmenee selvästi, että teräs- ja PET-vanteiden hinnat ovat kehittyneet samansuuntaisesti, kun taas PP- vanteen hinnat näyttävät kehittyneen riippumatto- mammin mahdollisten korvaavien tuotteiden hinnois- ta. Siirtymiskustannukset ja odotusajat 33) Teräsvanteesta muovisiin vaihtoehtoihin siirtymiseen liittyvät kustannukset käsittävät uusien vannehtimis- (16) Ks. Verband Deutscher Ingenieure: Richtlinie Nr. VDI 3968, (Allgemeine im Vergleich taulukko ”Bandeigenschaften Übersicht)”. välineiden vaatiman pääomainvestoinnin sekä kulut, joita aiheutuu käyttäjäkoulutuksesta ja vannehti- misprosessin uudelleen järjestelystä loppukäyttäjän tuotantopaikoilla. Käsikäyttöiset vannehtimislaitteet suunnitellaan tavallisesti käytettäväksi joko teräs- tai muovivannehtimiseen, minkä seurauksena vanne- tyypin vaihtaminen edellyttää laitteiden korvaami- sta. Toisaalta vannehtimiskoneita voidaan useissa tapauksissa käyttää kumman tahansa materiaalin kanssa, koska niin sanottu ”saumausyksikkö” voi- daan korvata erikseen. Siirtymiskustannukset näyt- tävät olevan kohtuullisia eivätkä yleensä ole ratkai- seva tekijä. Esimerkiksi käsikäyttöisten laitteiden kustannukset vaihtelevat yksinkertaisten käsikäyt- töisten vannesaumauslaitteiden noin 80 ecusta uuden- aikaisten sähkökäyttöisten kannettavien laitteiden noin 2 000 ecuun ja voivat nousta jopa 5 000 jos käytetään elektronisesti säädeltävää ecuun, laitetta. Teräksiset saumausyksiköt maksavat 15 000–25 000 ecua ja muoviset saumausyksiköt 4 000–5 000 ecua. Asiakkaiden näkökannat 34) Loppukäyttäjien ja asiakkaiden sekä keskittymään osallistuvien yritysten kilpailijoiden näkökannat ovat erittäin tärkeitä määriteltäessä asian kannalta merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Käsiteltävänä ole- vassa asiassa komissio teki osapuolten näkökantojen varmistamiseksi ensin suppean kyselyn, johon osal- listuivat keskittymään osallistuvien yritysten 48 van- nenauha-asiakasta. Kaiken kaikkiaan näiden asiak- kaiden ostot vastaavat noin 14 prosenttia kokonais- kulutuksesta Länsi-Euroopassa. 35) Melkein kaikki nämä asiakkaat totesivat vastauksis- saan komissiolle, että ne eivät pysty korvaamaan teräsvannetta kaikissa vannehtimissovelluksissaan il- man huomattavia ongelmia. Syiksi useimmat loppu- käyttäjät ilmoittivat teräsvanteen erinomaisen veto- lujuuden ja erittäin suuren murtolujuuden, sen läm- mönkestävyyden muoviin verrattuna, sen kestävyy- den terävien kulmien vaikutusta vastaan (kulumis- kestävyys), sen poikkeuksellisen jäykkyyden ja alhai- sen venymän sekä sen paremmat kierrätysominai- suudet. Suurimmat terästeollisuuden asiakkaat ovat todenneet voivansa käyttää vannehtimiseen ainoas- taan teräsvannetta 60–70 prosentissa tai jopa suu- remmassa osuudessa tapauksista vaaditun tuotteen lämpötilan ja murtolujuuden sekä kulumiskestävyy- den vuoksi. Yritykset, jotka toimivat betonitiili-, kalkkikivi- ja tiiliteollisuudessa ja käyttävät tällä hetkellä molempia vannenauhatyyppejä, ovat toden- neet vastauksissaan komission kyselyyn, että mate- riaalit eivät ole toisillaan korvattavissa kaikissa käyttötarkoituksissa, ja että ne pitävät teräs- ja muovivanteita ennemmin täydentävinä kuin toisensa korvaavina tuotteina. Kalkkikiviteollisuudessa toi- 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/39 mivat asiakkaat ovat todenneet, että ne eivät voi korvata teräsvanteita muovivaihtoehdoilla 90–100 prosentissa nykyisistä pakkauksistaan. 36) Keskittymän osapuolet ovat kuitenkin toimittaneet komissiolle tulokset kyselystä, johon osallistui 518 vannenauhan kuluttajaa. Kyselytulosten mukaan tällä hetkellä teräsvannetta käyttävät yritykset käyt- tävät jo merkittävässä määrin ”muovisia” vaihtoeh- toja ja voisivat harkita siirtymistä teräsvanteista ”muovisiin” korvikkeisiin. Näiden tulosten vahvis- tamiseksi komissio teki toisen kyselyn, johon vastasi 191 vanteita ostavaa asiakasta tärkeimmiltä teräs- vanteita käyttäviltä teollisuudenaloilta; kysely kattaa koko Länsi-Euroopan. 37) Niistä yhteensä 69 yrityksestä, jotka ovat vaihtaneet vannehtimismateriaalinsa viimeisten kolmen vuoden aikana, 39 (20,4 prosenttia koko otoksesta) on siirtynyt teräsvanteesta PET-vanteeseen, mutta ai- noastaan 20 (10,5 prosenttia) on siirtynyt teräsvan- teesta PP-vanteeseen. Siirtymistä ei tapahdu samalla tavalla kaikilla vannehtimista käyttävillä teollisuu- denaloilla, vaan siirtyminen teräsvanteesta PP-van- teeseen on huomattavasti vähäisempää puutavara- teollisuudessa ja metsätaloudessa sekä katkokuitu- ja tekstiiliteollisuudessa (yksikään kyselyyn osallistu- neista yrityksistä näillä aloilla ei siirtynyt teräsvan- teesta PP-vanteeseen) samoin kuin metallin ja teräk- sen työstöteollisuudessa (vain 8,6 prosenttia yrityk- sistä on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen. Sen sijaan rakennusmateriaaliteollisuudessa 15,3 pro- senttia alan kuluttajista ja moottoriajoneuvoteolli- suudessa 16,7 prosenttia kuluttajista on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen. 38) Yhteensä 59 yritystä (30,9 prosenttia koko otokses- ta) ilmoitti komissiolle, että ne harkitsivat parhail- laan vannehtimismateriaalinsa vaihtamista. Näistä yrityksistä 49 (25,7 prosenttia) harkitsi siirtymistä teräsvanteesta PET-vanteeseen, mutta ainoastaan 17 (8,9 prosenttia) asiakkaista harkitsi siirtymistä teräs- vanteesta PP-vanteeseen. Siirtymistä ei tapahdu tule- vaisuudessa kaikilla aloilla samalla tavalla. Puuta- vara-, katkokuitu- ja moottoriajoneuvoteollisuuden aloilla yksikään komission kyselyyn vastanneista yri- tyksistä ei harkitse siirtymistä teräsvanteesta PP- vanteeseen. Rakennusmateriaaliteollisuuden alalla 2,6 prosenttia vastanneista harkitsee siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. Metallin ja teräksen työstöteollisuuden alalla 11,6 prosenttia asiakkaista harkitsee siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. 39) Lisäksi on otettava huomioon, että huomattava osuus siirtyneistä asiakkaista ei käytä teräsvannetta ja muovivaihtoehtoja samanlaisissa käyttötarkoituk- sissa (samat pakkaustuotteet, sama pakkauspaino). Metalliteollisuudessa ainoastaan 32,1 prosenttia asiakkaista totesi, että ne käyttäisivät muovivan- netta samanlaisissa käyttötarkoituksissa kuin ne käyttävät teräsvannetta. Useimmat näistä asiakkais- ta (61,1 prosenttia) käyttävät PET-vannetta ja vain 38,9 prosenttia (12,5 prosenttia kokonaismäärästä lukuun ottamatta niitä, jotka käyttävät tällä hetkellä ainoastaan muovivannetta) käyttää PP-vannetta kor- vaamaan suoraan teräsvanteen. Vastaavasti raken- nusteollisuudessa ainoastaan 14,8 prosenttia asiak- kaista käyttää muovivannetta samaan käyttötarkoi- tukseen kuin teräsvannetta ja näistä kaikki käyttä- vät ainoastaan PET-vannetta teräsvanteen korvik- keena. Puutavara- ja kuituteollisuudessa ainoastaan 10,5 prosenttia käyttää PP-vannetta käyttötarkoi- tuksissa, joissa ne tällä hetkellä käyttävät myös teräsvannetta. 3. Päätelmä vannemarkkinoista 40) Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että PET-vanne on selvästi teräsvanteen välittömästi ja tyydyttävällä tavalla korvaava tuote useimmissa käyttötarkoituksissa, joissa kuluttajat tällä hetkellä käyttävät teräsvannetta. Niinpä PET-vanne kuuluu samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille teräs- vanteen kanssa. Erityisesti komission vannetoimitta- jien ja loppukäyttäjien keskuudessa tekemän kysely- tutkimuksen tulokset tukevat näkökantaa, että PET- muovivannetta pidetään todellisena vaihtoehtona teräsvanteelle lähes kaikissa vannehtimissovelluk- sissa lukuun ottamatta käyttötarkoituksia, joissa edellytetään lämmönkestävyyttä. Näiden käyttötar- koitusten osuus on kuitenkin ainoastaan 3–10 pro- senttia teräsvanteen kokonaiskulutuksesta Länsi- Euroopassa, ja hintasyrjintä eri asiakasryhmien välillä ei yleensä näytä olevan mahdollista sen perus- teella, käyttävätkö ne teräsvannetta kuumuutta vaa- tivissa käyttötarkoituksissa vai eivät. teollisuusalojen tuotemarkkinoille 41) Komissio epäilee sitä, kuuluuko PP-vanne samoille merkityksellisille teräsvanteen kanssa, koska tuotteiden fyysiset ja mekaaniset omi- naisuudet, absoluuttiset hinnat ja hintojen viimeai- kainen kehitys eroavat toisistaan. Lisäksi komission eri loppukäyttäjien keskuudessa suorittaman kyselytutkimuksen tulokset näyttävät osoittavan, että useimmissa tapauksissa muut tekijät kuin suhteelliset hinnat ovat ratkaisevia, kun asiak- kaat harkitsevat siirtymistä teräsvanteesta PP-van- teeseen. Komissio on tietoinen siitä, että merkittävä määrä asiakkaita on siirtynyt teräsvanteesta PP- vanteeseen viimeisten kolmen vuoden aikana tai ne harkitsevat parhaillaan siirtymistä. Useilla kulutus- tavarateollisuuden aloilla näiden asiakkaiden osuus on yli 10 prosenttia niiden loppukäyttäjien koko- naismäärästä, jotka vastasivat tiedusteluun. Tätä L 316/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 osuutta voidaan pitää riittävänä estämään teräsvan- teen tuottajia nostamasta pysyvästi hintoja vähän mutta merkittävästi, erityisesti koska komission tut- kimukset eivät osoittaneet, että teräsvanteen tuotta- jat voisivat harjoittaa hintasyrjintää eri loppukäyttä- jäsovellusten välillä. Näiden ristiriitaisten todisteiden vuoksi komissio ei ole pystynyt todistamaan var- masti, että PP-vanne ei kuulu samoille merkitykselli- sille tuotemarkkinoille teräsvanteen kanssa. Sen vuoksi tässä asiassa oli tarkasteltava laajempia teräsvanteen tuotemarkkinoita, joille kuuluvat myös PET- ja PP-muovivanne. A. 2 Vannenauhan saumausyksiköt muodostavat merkitykselliset tuotemarkkinat 42) Automaattisten vannehtimiskoneiden ja erikoisval- mistettujen vannehtimisjärjestelmien pisimmälle ke- hitetty ja monimutkaisin osa on saumausyksikkö, joka kiristää vannenauhan ja tekee liitoksen. Käsi- käyttöisissä laitteissa ei ole saumausyksikköjä; sitä vastoin vannenauha syötetään manuaalisesti laittee- seen ja päät liitetään yhteen. Saumausyksiköt voi- daan erottaa itse koneesta, koska niitä myydään yleisesti erikseen itsenäisille koneiden kokoonpani- joille, jotka eivät itse valmista saumausyksikköjä tai valmistavat niitä vain vähän tai pientä valikoi- maa (17). Vuosina 1995–1997 yksinkertaisten sau- mausyksikköjen myynti itsenäisille kokoonpanijoille ja kilpailijoille oli 15–25 prosenttia ITW-yhtymän valmistamien saumausyksiköiden kokonaismäärästä ja 80–90 prosenttia Titanin saumausyksikkötuotan- nosta. 43) Kysynnän näkökulmasta teräsvannehtimiseen tar- koitettuja saumausyksikköjä ei voida korvata muo- vivannehtimiseen tarkoitetuilla saumausyksiköillä ja päinvastoin. Tämä johtuu kunkin vannetyypin eri- koisominaisuuksista ja niiden eri liittämistavoista — joko puristamalla teräsnauha tai kuumentamalla muovinauha. Saumausyksiköiden tekniset perusomi- naisuudet ja niiden valmistamiseksi välttämätön tek- ninen taitotieto ovat kuitenkin yleensä toisiinsa ver- rattavissa. Lisäksi useimmat saumausyksiköiden val- mistajat valmistavat molempia saumausyksikkötyyp- pejä, tosin eri suhteessa. Näistä syistä komissio on päätellyt tarjontapuolen näkökulmasta, että molem- mat saumausyksikkötyypit kuuluvat samoille merki- tyksellisille tuotemarkkinoille. (17) Vannehtimiskoneiden yksinkertaisten saumausyksiköiden tärkeimmät asiakkaat ovat Itipack (Italia), AmCa Machinery Inc. (Yhdysvallat), Sorsa (Espanja) ja Samuel Strapping Systems (Kanada). B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT B. 1 Teräs- ja muovivanteiden markkinat 1) Merkitykselliset markkinat ovat kansallisia markkinoita laajemmat 44) Merkitykselliset maantieteelliset vannemarkkinat ulottuvat yhteisön ja EFTAn yksittäisten jäsenval- tioiden rajojen ulkopuolelle, sillä vanteita tarjotaan yli rajojen kaikissa näissä valtioissa. Sekä ITW että Titan toimittavat asiakkaille kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi lukuun ottamatta erityistilannetta Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa ei ole suuria eroja osapuolten markkinaosuuksissa suurimmissa jäsenvaltioissa ja EFTA-maissa (18). 45) Vannenauhaa koskevia kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja ja normeja samoin kuin valintaoppaita ja pakkaus- ja lastausvaatimuksia on paljon (19). Sen ilmoituksen tehneet osapuolet ovat sitä vuoksi mieltä, että yhteisössä ja EFTAn jäsenvaltioissa ei ole merkittäviä eroja kyseisten tuotteiden luonteessa ja ominaisuuksissa. 2) Merkitykselliset markkinat eivät ole ETA:a ja Sveitsiä laajemmat Läheisyys loppukäyttäjiin ja kuluttajien mieltymys länsi-eurooppalaisiin toimittajiin 46) Loppukäyttäjät tilaavat vannenauhaa todellisen ku- lutuksensa mukaan useissa erissä vuoden aikana. Koska vannenauhan toimituskatkot haittaavat suu- resti loppukäyttäjien tuotantoprosessia, asiakkaat pitävät toimittajan luotettavuutta ja toimitusvar- muutta tärkeimpinä perusteina, joiden mukaan ne valitsevat toimittajansa. Näistä syistä ja komission markkinatutkimuksen tulosten perusteella asiakkaat (18) ITW Signoden merkittävästi korkeammat markkinaosuudet (jopa 70 prosenttia) Pohjoismaissa ovat seurausta Burseryd- sin siirtymisestä ITW:n omistukseen vuonna 1995 ja myyn- nin väliaikaisesta jatkamisesta Cycklopille, joka on itsenäi- nen jälleenmyyjä ja Burserydsin aikaisempi omistaja. (19) Esimerkiksi standardin eurooppalaisen luonnos CEN TC261/SC3/WG3 (tammikuu 1998) ja vastaavat standardit ”Packaging — Specification for tensional steel strapping” ja ”Packaging — Specification for non-metallic tensional strap- ping”. 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/41 eivät näytä pitävän ETA:n ja Sveitsin ulkopuolisia toimittajia todellisina vaihtoehtoina nykyisille toi- mittajilleen. Yksikään komission kyselyyn vastanneis- ta loppukäyttäjistä ei ole tuonut vannenauhaa Länsi-Euroopan ulkopuolisilta toimittajilta. Kuljetuskustannukset 47) Osapuoltenmukaan kuljetuskustannukset Yhdysval- loista Eurooppaan ovat noin 5–10 prosenttia teräs- vanteen lopullisista hinnoista, tarkka osuus riippuu tuotteen arvosta ja kuljetusvälineestä. Muovivanteen kuljetuskustannukset olisivat alle 5 prosenttia. Lisäksi ITW Signoden toimittamien tietojen perus- teella näyttää siltä, että kokonaisrahti ja vakuutus- maksut olisivat yleensä yli 10 prosenttia teräsvan- teen kuluttajahinnoista, kun on kyseessä kauko- tai merikuljetus. Vaikka kuljetus- ja vakuutuskustan- nukset vaikuttavat vaatimattomilta, on syytä muis- taa, että vanteet ovat vähäarvoisia tuotteita, joiden kohdalla raaka-aineiden arvonlisä on 15–30 pro- senttia. Tässä tapauksessa kuljetuskustannuksilla on merkitystä toimituksille. nia teräsvannetta ja 2 000 tonnia muovivannetta tuotiin ETA:lle vuonna 1996. Tämä vastaa teräsvan- teen osalta noin 6:ta prosenttia ja muovivanteen osalta noin 3:a prosenttia ETA:n kokonaismyynnistä. Yhdessä tämän tuonnin uskotaan olevan noin 5 prosenttia vannenauhan kokonaismarkkinoista. Pienen määränsä vuoksi vannenauhan tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta kilpailuedellytyksiin Länsi-Euroopassa eikä varsinkaan alueen tärkeim- pien toimittajien hinnoitteluun. 3) Päätelmä 50) Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että teräs- ja muovivanteiden merkitykselliset maan- tieteelliset markkinat rajoittuvat ETA:een ja Sveit- siin, jäljempänä ”Länsi-Eurooppa”, koska kilpailue- dellytykset tällä alueella ovat riittävän samanlaiset ja alue voidaan erottaa lähialueista ja koska kuljetus- kustannukset ja maksettava tulli asettavat yhdessä tuojat huomattavasti epäedullisempaan asemaan ETA:n tuottajiin verrattuna. Tuontitullit esteet ja tariffioimattomat muut kaupan B. 2 Vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinat 48) Tulli, joka peritään tuonnista yhteisöön muista Maailman kauppajärjestön jäsenvaltioista (sopimus- tullit), on 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen ollut 3,2 prosenttia teräsvanteelle, 10,1 prosenttia PP- vanteelle ja 10,4 prosenttia PET-vanteelle. Muista valtioista tuotavista tuotteista perittävät tullit (auto- nomiset tullit) ovat vastaavasti 10 prosenttia, 23 prosenttia ja 20 prosenttia. Ainakin muovivan- teiden tullit ovat merkittäviä ottaen huomioon näi- tuotteiden vaatimattoman arvonlisän. Sen den vuoksi on melko epätodennäköistä, että tuonti lisääntyisi merkittävästi vastauksena pieneen mutta merkittävään suhteellisten hintojen nousuun Länsi- Euroopassa. 51) Saumausyksikkömarkkinat ovat maantieteelliseltä laajuudeltaan maailmanlaajuiset. Yhteisöön tuon- nille ei ole merkittäviä esteitä ja koska saumausyksi- köiden arvonlisä on suhteellisen korkea, kuljetus- kustannukset eivät vaikuta toimittajien toiminta- alueen laajuuteen eivätkä asiakkaiden ostopäätök- siin. Lisäksi ITW Signode että Titan myyvät saumausyksikköjä asiakkaille kaikkialla maailmassa. Vuosina 1995–1997 Titan myi 50–80 prosenttia yksinkertaisista saumausyksiköistä ETA:n ulkopuolelle. sekä C. ARVIOINTI Kauppavirrat ja tuonti 49) Virallisia lukuja vannenauhan kauppavirroista ei ole saatavilla, koska Euroopan yhteisön tariffi- ja tilas- tonimikkeistössä ei ole erillistä tullikoodia vanne- nauhalle (20). Osapuolten mukaan noin 20 000 ton- (20) Osapuolet ovat ilmoittaneet tullitariffikoodinumerot, jotka niiden mielestä kattavat tarkasteltavana olevien tuotteiden kauppavirrat: teräsvanne — 7212 40 98; PP-vanne — 3920 20 79; PET-vanne — 3920 62 90. Nämä tullikoodit eivät kuitenkaan käsitä pelkästään vannenauhaa. 52) Tämä arviointi perustuu osapuolten ilmoituksessaan antamaan lausuntoon, jossa todetaan, että osapuol- ten välisen osto- ja myyntisopimuksen mukaan Titan myy vannehtimiskoneisiin ja -laitteisiin liitty- vän liiketoimintansa riippumattomalle yritykselle, P. W. Lenzenille (katso johdanto-osan 7 kappale), heti kun osapuolet hankkivat yhteisen määräysval- lan Titanissa. Vuoden 1996 liikevaihdon perusteella osapuolet odottavat tulevan yhteisyrityksen saavut- tavan noin [. ] miljoonan ecun kokonaisliikevaih- don ETA:lla, jos nykyiset tuotantomäärät säilyte- tään. Nykyisen Titan-yhtiön osuus kokonaisliike- vaihdosta olisi noin [. ] miljoonaa ecua ja ITW L 316/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 Signodelta siirrettyjen tuotantolaitosten noin [. ] miljoonaa ecua. Ilmoitetun toimen tarkoitus 53) Suunniteltu keskittymä on seurausta Krupp-Hoesch- yhtymän aikomuksesta vetäytyä vanteiden ja van- nehtimisvälineiden tuotannosta ja jakelusta. Krupp- Hoesch aikoi alun perin jakaa tällä alalla toimivan tytäryhtiönsä Titanin liiketoiminnan ITW Signoden ja P. W. Lenzen GmbH & Co. KG:n kesken. ITW Signoden oli tarkoitus jatkaa yrityksen liiketoimin- taa Saksan ulkopuolella ja saksalaisyritys Lenzen olisi jatkanut liiketoimintaa Saksassa. Tästä toimes- ta, josta ilmoitettiin Saksan kilpailuoikeuden mukai- sesti, luovuttiin huhtikuussa 1997 Bundeskartellam- tin lähetettyä kirjeen, jossa se varoitti vakavista kilpailuongelmista. 54) Tarkastelun kohteena oleva toimi on rakenteeltaan erilainen, koska ITW Signode hankkii yhteisen mää- räysvallan ainoastaan Titanin vannenauhoihin liitty- vässä liiketoiminnassa (katso johdanto-osan 7 kap- pale). ITW Signoden näkökulmasta suunniteltu yhteisyritys on seurausta Saksan ja Euroopan teräs- ja vannemarkkinoilla tapahtuvista muutoksista. Yh- teisyrityksen puitteissa ITW Signode täydentää tuo- tantolaitoksiaan Saksassa lisäämällä niihin Titanin nykyiset tuotantolinjat, jotka täydentävät osittain ITW Signoden Dinslakenin tuotantolinjoja. C. 1 Tärkeimmät vannenauhan toimittajat Länsi- Euroopassa 55) ITW-yhtymä on maailman suurin vanteiden ja nii- hin liittyvien välineiden toimittaja. Yhtymää edusta- vat Länsi-Euroopassa sen tytäryhtiöt Burseryds Bruk AB (Ruotsi), Signode Systems GmbH (Saksa) ja Orgapack Holding AG (Sveitsi) tytäryhtiöineen Ranskassa, Skotlannissa ja Yhdysvalloissa. ITW osti Burserydsin vuonna 1995 ja Orgapackin vuonna 1996. ITW toimii myös pakkaustuotteiden markki- noilla ja katsoo olevansa maailmanlaajuinen mark- kinajohtaja, joka tarjoaa asiakkaille sekä kiristepak- kauskoneita että kiristekalvoja (21). ITW-yhtymän maailmanlaajuinen vuonna 1996 oli 3 935 miljoonaa ecua. kokonaisliikevaihto 56) Titanilla on kaksi tuotantolaitosta Saksassa. Hagen- Kabelissa sijaitsevassa laitoksessa valmistetaan teräs- vanteita ja vannelukkoja, Schwelmissä taas suunni- tellaan ja valmistetaan vannehtimisvälineitä (22). Ai- noastaan Hagen-Kabelin tuotantolaitokset kuuluvat keskittymään, koska Schwelmin yksikkö myydään Lenzen-yhtymälle. Titan on antanut sekä ITW-yhty- mälle että P. W. Lenzenille käyttöoikeuden paali- vanteiden kiinnitysmenetelmään liittyvään patent- tiin. 57) Keskittymän osapuolten lisäksi perheyhtiö M. J. Maillis SA, jäljempänä ’Maillis’, on tärkein teräs- vanteiden toimittaja. Yrityksellä on kolme teräsvan- teiden tuotantolinjaa Kreikassa. Vuodesta 1996 lukien yrityksellä on ollut myös PP- ja PET -muovi- vanteiden tuotantolinja. Yritys asensi vuonna 1997 uuden lämpökäsittelylinjan, jolla voidaan valmistaa erikoislujia teräsvanteita, sekä kiristekalvoja valmis- tavan tuotantolinjan. Koska Maillisilla ei ole omaa jakeluverkostoa Kreikan ulkopuolella, riippumatto- mat jakelijat myyvät suurimman osan yrityksen van- netuotannosta. Mailliksen maailmanlaajuinen koko- naisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 35 miljoonaa ecua. 58) Cyklop International on suuri muovivanteiden toi- mittaja ja yritys valmistaa myös vannehtimisväli- neitä. Nykyään Cycklopin suurimmat teräsvanteiden toimittajat ovat ITW Signode ja Titan. Cyklop on myös ITW-yhtymään kuuluvan Orgapackin valmis- tamien saumausyksiköiden ja teräsvannehtimisko- neiden yksinomainen jakelija Suomessa ja Ruotsissa ja se myy myös ilman yksinoikeutta Orgapackin laitteita muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi Cyklop ja ITW ovat läskettäin perustaneet yhteisyrityksen, CS Packaging Corporationin, jonka kautta toimitaan mahdollisilla Kaukoidän markkinoilla. Cyklop-yhty- män maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 150 miljoonaa ecua. 59) Brevetti Signode Labea SpA valmistaa sekä teräksi- siä että muovisia vanteita käyttäen ITW:n lisensoi- maa tuotantoteknologiaa. ITW-yhtymä ei omista Brevettin osakkeita, mutta yhtymä on myöntänyt Brevettille yksinmyyntioikeuden Italian markki- noille. Brevettin maailmanlaajuinen kokonaisliike- vaihto oli vuonna 1996 noin 30 miljoonaa ecua. 60) Samuel Strapping Systems Company, joka on osa Samuel Manu-Tech Inc. of Canadaa, on johtava teräs- ja muovivanteiden sekä vannehtimisvälineiden toimittaja Pohjois-Amerikassa. Länsi-Euroopassa yritys toimii teräs- ja muovivanteiden markkinoilla (21) Ks. ITW:n vuosikertomus 1996, s. 19. (22) Vannehtimiskoneiden valmistus siirrettiin ulkopuolisille riip- pumattomille yrityksille loppuvuonna 1993. 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/43 Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneiden tytäryhtiöidensä Acme Gerrard Ltd:n ja Pakseal Industries Ltd:n kautta. Samuel-yhtymän maailman- laajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 304 miljoonaa ecua. 61) Saksalainen perheyhtiö Lenzen valmistaa teräsvan- teita ja suunnittelee vannehtimiskoneita. Sen maail- manlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 21 miljoonaa ecua. Brockhaus ja Theis ovat keskisuuria perheyrityksiä, joilla on kylmävalssaa- moja Saksassa. Etilam/Sollacin omistaa ranskalainen teräksentuottaja Usinor SA. C. 2 Teräs- ja muovivanteiden markkinat 1. Osapuolten nykyinen markkina-asema Markkinoiden koko 62) Komission tiedossa ei ole virallisia tai epävirallisia (alan järjestöjen tai muiden tekemiä) tilastoja vanne- markkinoiden koosta. Lisäksi suurimpien vannenau- hatuottajien myyntiluvut eivät ole suoraan verratta- vissa, koska joillakin tuottajilla ei ole omaa myyn- tiorganisaatiota, vaan ne käyttävät riippumattomia jakelijoita ja jälleenmyyjiä. Sen vuoksi komissio on tehnyt erilaisia laskelmia laatiakseen oman arvionsa markkinoiden koosta suurimpien länsieurooppalais- ten tuottajien myyntilukujen perusteella. Erityisesti komissio on poistanut kaksinkertaisen myynnin eli kilpailijoiden väliset toimitukset sekä jättänyt huo- miotta riippumattomien jakelijoiden ja jälleenmyy- jien myymät määrät, koska ne ostavat materiaalinsa lähes yksinomaan länsieurooppalaisilta tuottajilta. Komissio on arvioinut pienempien tuottajien myyn- nin ja on myös ottanut huomioon ilmoituksen teh- neiden osapuolten arvioiman tuonnin määrän (ks. johdanto-osan 49 kappale). Tämän perusteella komissio arvioi teräs- ja muovivannenauhojen koko- naismyynnin Länsi-Euroopassa vuonna 1997 olleen noin 489,4 miljoonaa ecua ilman riippumattomia jakelijoita ja jälleenmyyjiä (23). Tästä kokonaismää- rästä teräsvanteen osuus oli noin 267,4 miljoonaa ecua, PET-vanteen osuus oli 56,3 miljoonaa ecua ja PP-vanteen osuus noin 165,7 miljoonaa ecua. Markkinaosuudet 63) ITW Signode myi vuonna 1997 vanteita kaikkiaan noin [. ] miljoonan ecun arvosta, josta teräsvan- teen osuus oli [. ] miljoonaa ecua (74,2 prosent- tia), PET-vanteen osuus [. ] miljoonaa ecua (8,2 prosenttia) ja PP-vanteen osuus [. ] miljoonaa ecua (15,6 prosenttia). Yrityksen markkinaosuus Länsi-Euroopan teräs- ja muovivannemarkkinoista oli noin [30–35] prosenttia. Titan myi pelkästään teräsvannetta ja saavutti noin [. ] miljoonan ecun liikevaihdon sekä noin [5–10] prosentin markkina- osuuden. Taulukossa 1 on esitetty seuraavaksi suu- rimmat vanteiden toimittajat Länsi-Euroopassa. Nii- den yksittäiset markkinaosuudet eivät ylitä kym- mentä prosenttia vaan jäävät useimmiten alle viiden prosentin. (23) Ilmoituksen tehneiden osapuolten mukaan Länsi-Euroopan vanteiden kokonaiskulutus oli 593,2 miljoonaa ecua vuonna 1997. Teräsvanteiden osuus oli 290,3 miljoonaa ecua ja muovivanteiden osuus 302,9 miljoonaa ecua. Tämän perus- teella osapuolten markkinaosuus olisi [30–35] prosenttia. L 316/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 64) Taulukko 1 Johtavat teräs- ja muovivanteiden tuottajat Länsi-Euroopassa — prosenttiosuudet kokonaismyynnin arvosta Toimittajat Teräsvanne PET-vanne PP-vanne ITW Signode Titan (Hagen) 1997 [. ] [. ] 1997 [. ] 1997 [. ] 0 0 [. ] [. ] (%) Teräs- ja muovivanteet yhteensä 1996 [. ] 1997 [. ] Osapuolet yhteensä [50—60] [20—25] [15—20] [35—45] [35—45] Strapex (Sveitsi) 0 , 10 10—20 , 10 , 10 Samuel/ACME Gerrard (Yhdistynyt kuningaskunta) , 10 , 3 Cyklop (Saksa) 0 20—30 Maillis (Kreikka) , 10 , 3 Brevetti (Italia) Teufelberger (Saksa) Lenzen (Saksa) Sekisui Jushi (Alankomaat) Kaltwalzwerk Brockhaus (Saksa) Theis-Gruppe (Saksa) Jäger (Saksa) Etilam/Sollac (Ranska) Sander (Saksa) PP Payne (Yhdistynyt kuningaskunta) Plastic Extruders (Yhdistynyt kuningaskunta) , 5 0 , 5 0 , 5 , 5 0 , 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 , 5 , 5 , 5 , 5 , 10 , 3 , 5 , 10 0 , 10 0 0 , 10 0 , 5 , 5 , 5 , 5 , 10 , 10 , 10 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 , 5 Lähde: Komission markkinatutkimus (ainoastaan tuottajat, joiden markkinaosuus on yli yksi prosent- tia). Huomautukset: Luvut perustuvat yritysten kokonaismyyntiin, josta on poistettu kilpailijoiden väliset toimitukset kaksinkertaisen vaikutuksen välttämiseksi. Cyklop-yhtymä ei valmista teräsvannetta, vaan toimii pelkästään jakelijana, joten sen myynti ei ole mukana taulukossa. Markkinaosuudet laskettiin markkinoiden arvioidun koon perusteella (ks. johdanto-osan 62 kappale). 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/45 Kapasiteetti ja tuotanto 65) tuotantolinjojen osuus Ilmoituksen tehneet osapuolet arvioivat teräsvanteen kokonaiskapasiteetin olleen Länsi-Euroopassa kol- men viime vuoden aikana 410 000–450 000 tonnia vuodessa. Tämän vahvistaa komission markkinatut- kimus, jonka mukaan teräsvannetuotannon koko- naiskapasiteetti oli noin 437 300 tonnia vuonna tästä 1997. Osapuolten kokonaismäärästä oli yhteensä noin [45–55] pro- senttia. Suurin kilpailija Maillis lisäsi teräsvanteiden kokonaiskapasiteettiaan 60 000 tonnista 80 000 tonniin vuodessa, ja sen kokonaiskapasiteetti kasvoi 18 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste oli Länsi- Euroopassa kokonaisuudessaan noin 84 prosenttia vuonna 1997. Teräsvanteen kysynnän ei odoteta kasvavan seuraavien 2–4 vuoden aikana, ja markki- noilla ei näytä olevan ylimääräistä kapasiteettia, joka rajoittaisi tehokkaasti osapuolten käyttäyty- mistä keskittymän syntymisen jälkeen. 66) Muovivannetuotannon kokonaiskapasiteetti oli noin 100 000 tonnia vuonna 1996. Tästä ITW Signoden tuotantolinjojen osuus oli yhteensä noin 15–20 pro- senttia. Koska kilpailijat ovat viime aikoina lisän- neet muovivanteen tuotantokapasiteettiaan, osa- puolten nykyinen osuus kapasiteetista on todennä- köisesti alle 15 prosenttia. Suurimmilla muovivan- teita valmistavilla kilpailijoilla, Strapexilla ja Cyklo- pilla, on yhteensä 20–30 prosentin osuus muovi- PET- vanteiden vanteiden kokonaistuotantokapasiteetti oli noin 20 000–25 000 tonnia käyttöasteen ollessa keski- määrin 60–70 prosenttia. Maillis on aloittanut äskettäin PET- ja PP-muovivanteiden tuotannon ja Brevetti on laatinut suunnitelmat uusiin PET-van- teen tuotantolinjoihin tehtävistä investoinneista. kokonaistuotantokapasiteetista. 2. Osapuolten markkina-asema keskittymän jäl- keen Markkinaosuudet 67) Suunnitellun keskittymän seurauksena komission markkinoiden kokoa koskevien arvioiden perus- teella ITW Signoden ja suunnitellun yhteisyrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus olisi vuonna 1997 enintään noin [35–45] prosenttia teräs- ja muovi- vanteiden kokonaismarkkinoiden arvosta. ITW Sig- node arvelee kuitenkin menettävänsä [. ]–[. ] prosenttia Titanin nykyisestä teräsvanteiden myyn- nistä Titanin myyntiorganisaation ja tavaramerkkien siirtyessä Lenzenille. Tämä ennuste menetetystä myynnistä vaikuttaa aivan liian korkealta otettaessa huomioon, että Titanilla ei ole vakiintunutta myyn- tiorganisaatiota Saksan ulkopuolella. Komissio us- koo, että Lenzen-yhtymä onnistuu tekemään Sak- sassa toimitussopimuksia joidenkin Titanin vanho- jen asiakkaiden kanssa. Kun otetaan huomioon käsiteltävänä olevan asian erityispiirteet, tuleva yhteisyritys menettää Lenzenille todennäköisesti [. ] prosenttia Titanin nykyisestä myynnistä. Niinpä tämä markkinaosuuksien menettäminen huomioon ottaen yhteenlaskettu markkinaosuus olisi todennäköisesti [alle 40] prosenttia. Keskitty- män osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin viisi–kuusi kertaa suurempi kuin niiden seuraa- vaksi suurimman kilpailijan markkinaosuus. Lisäksi ilmoituksen tehneet osapuolet olisivat keskittymän syntymisen suurimmat vannetoimittajat jälkeen maailmanlaajuisesti. 68) Vaikka osapuolten markkinaosuus tulee olemaan korkea, on myös useita muita toimittajia, erityisesti muovivanteiden alalla. Ottaen huomioon, että van- teiden kokonaismarkkinat kasvavat noin kolmen prosentin vuosivauhdilla ja teräsvanneala on suh- teellisessa laskuvaiheessa (ks. johdanto-osan 30 kap- pale), sulautuvien osapuolten markkinaosuuden odotetaan laskevan ajan mittaan, koska ne ovat muovivanteiden alalla suhteellisesti heikompia. Koska materiaalit ja tekniikka kehittyvät jatkuvasti, varsinkin muovivanteiden ja laitteiden alalla, pie- nemmät kilpailijat pystyvät todennäköisesti kehittä- mään edelleen liiketoimintaansa. Useat kilpailijat ovat viime vuosina lisänneet kapasiteettiaan, erityi- sesti Maillis, Lenzen, Teufelberger Strapex, Sander ja Plastic Extruders. Ainakin kaksi kilpailevaa tuot- tajaa on lisäämässä kapasiteettiaan myös teräsvan- teiden alalla, jolla kulutus pitkällä aikavälillä las- kee. ja muovivanteiden 69) Tällä hetkellä yksikään ITW:n kilpailijoista ei pysty tarjoamaan asiakkailleen vastaavanlaista kattavaa teräs- tuotevalikoimaa kuin ilmoituksen tehneet osapuolet. Samuels/Acme-ryhmä ja Maillis ovat kuitenkin äskettäin tulleet muovivan- teiden markkinoille. Samuel otti haltuunsa pää- asiassa Yhdysvaltain markkinoille keskittyneen In- terlake Corp:n muovivanteisiin liittyvän liiketoimin- nan ja Maillis aloitti oman muovivannetuotantonsa vuoden 1996 lopussa. Molemmat yritykset ovat ilmaisseet selvästi, että ne pyrkivät tulevina vuosina lisäämään markkinaosuuttaan muovivanteiden ja erityisesti PET-vanteiden markkinoilla. 70) ITW Signode on yksi johtavista vannehtimisvälinei- den toimittajista ja sillä on ainutlaatuinen tuotevali- koima, johon kuuluu sekä teräs- että muovivanneh- timisessa käytettäviä koneita ja laitteita. Muovivan- teiden tuottajat Cyklop ja Strapex sekä koneenval- mistusteollisuuden yritykset Fromm ja Mosca ovat ITW Signoden tärkeimmät kilpailijat vannehtimisvä- lineiden markkinoilla. Näiden yritysten katsotaan yleisesti pystyvän tarjoamaan vanteiden käyttäjille riittävän valikoiman vannehtimisvälineitä ja niillä L 316/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 on tarvittava taitotieto ja tekninen kokemus, joiden avulla niistä tulee välinemarkkinoilla luotettava vaihtoehto ITW Signodelle. Koska komission tutki- mus on osoittanut, että asiakkaat voivat käyttää vannehtimisvälineissään melko helposti eri tuotta- jien vannemateriaaleja, vahvaa asemaa vannehtimis- välineiden markkinoilla ei voida pitää merkittävänä etuna vannehtimisalan kulutustavaroiden myyn- nille. Mahdollinen kilpailu 71) Tulo teräsvanteiden markkinoille, jotka ovat osa merkityksellisiä tuotemarkkinoita, on vaikeaa aina- kin niille uusille tulokkaille, joilla ei ole käytössään teräksen jalostusteknologiaa. Lisäksi teräsvanteiden kysyntä todennäköisesti laskee pitkällä aikavälillä, joten uuden tulijan myyntiosuus olisi pois nykyisiltä toimittajilta. Osapuolten mukaan teräsvanteiden markkinoille ei viimeisten viiden vuoden aikana ole tullut uusia yrityksiä. Komission tällä hetkellä käy- tettävissä olevien tietojen mukaan uusien tuotanto- laitosten perustaminen Länsi-Eurooppaan tai tuon- nin lisääntyminen tälle markkinoiden osa-alueelle ei lähitulevaisuudessa todennäköisesti johda tehok- kaan kilpailun syntymiseen markkinoille. 72) Sen sijaan muovivanteiden markkinoille pääsylle ei ole merkittäviä esteitä. Osapuolten mukaan uuden erityislujan PET-tuotantolinjan investointikustan- nukset ovat noin 1,1 miljoonaa ecua (ilman kustan- nuksia asennuksesta, maasta ja rakennuksista) ja yhdistetty PP/PET-linja ei tulisi kovin paljon kalliim- maksi. Muovivanteiden ja erityisesti PP-vanteiden voimakkaasti lisääntyneen kysynnän vuoksi inves- toinnit uusiin suulakepuristuslinjoihin ovat järkeviä ja antavat mahdollisuuksia kannattavaan markki- noilletuloon. Maillisin viime aikoina tekemät inves- toinnit ovat osoituksena tästä. Lisäksi on otettava huomioon, että muunnettaessa erikoistunutta PP- vannelinjaa yhdistetyksi PP/PET-suulakepuristuslin- jaksi pääomakustannukset ovat jopa edellä mainit- tua alhaisemmat. Tämän vuoksi nykyiset PP-vantei- den investoimassa uusiin PET-tuotantolinjoihin. tuottajat ovat ensimmäisinä Nykyiset asiakkaat 73) Tavarantoimittajien vahvaa markkina-asemaa voivat tasapainottaa myös voimakkaat ostajat, jotka osta- miensa määrien sekä kokonsa ja voimavarojensa johdosta voivat estää vahvan markkina-aseman omaavaa tuottajaa käyttämästä sitä hyväkseen. Tämä pitää paikkansa varsinkin tässä asiassa, jossa tuotteet ovat pitkälti homogeenisiä ja jakelijat vas- taavat huomattavasta osuudesta myynnistä. Jakelijat palvelevat useanlaisia asiakkaita, mikä tekee ITW Signoden/Titanin kaltaisille tavarantoimittajille vai- keammaksi syrjiä eri asiakasryhmiä. 74) Vannemateriaalien suurimmat kuluttajat keskittyvät ja metalliteollisuus, teollisuusaloille kuten teräs- rakennusmateriaalit, paperintuo- lasinvalmistus, tanto, painoteollisuus ja synteettikuidut. Näillä aloilla ovat tavanomaisia suuret, vaateliaat ostajat, joiden neuvotteluasema on samanvahvuinen ja joilla on voimavarat ja kokemus vaihtoehtoisten tavaran- toimittajien löytämiseksi. Koska vannenauhat eivät tavallisesti muodosta merkittävää kustannuserää, ostopäätökset voidaan tällä hetkellä tehdä suhteelli- sen alhaisella tasolla organisaatiossa. Jos hintoja kuitenkin nostetaan merkittävästi, nämä asiakkaat käyttäisivät kokoaan ja kokemustaan tavarantoimit- tajia vastaan. Terästeollisuuden asiakkailla on lisä- etuja. Ne toimittavat raaka-aineen teräsvanteen tuo- tantoon ja tuntevat siten hyvin vannevalmistajien tärkeimmän kustannustekijän. Lisäksi ne harjoitta- vat myös liiketoiminnassaan teräsvanteiden leikkaa- mista, lämpökäsittelyä ja pinnoittamista. Nämä toi- menpiteet ovat tärkeitä teräsvanteiden tuottajille. Päätelmä 75) Edellä esitetyt komission markkinatutkimuksen tu- lokset osoittavat, että suunniteltu toimi ei johda määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vah- vistumiseen teräs- ja muovivanteiden merkitykselli- sillä tuotemarkkinoilla. C. 3 Vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinat 76) Ilmoitettu keskittymä ei johda markkinaosuuksien lisääntymiseen vannehtimiskoneiden saumausyksi- köiden markkinoilla. Titanin nykyiset toiminnot siirretään heti keskittymän toteutumisen jälkeen riippumattomalle saksalaiselle yritykselle P. W. Len- zenille. Lenzenin asema teräksisten ja muovisten saumausyksiköiden yhdistetyillä markkinoilla on vahvempi kuin sen asema pelkästään teräksisten saumausyksiköiden markkinoilla, ja sen vuoksi siitä tulee vakavasti otettava kilpailija osapuolille. Tämän vuoksi voidaan sulkea pois mahdollisuus, että keskittymä johtaisi määräävän aseman syntymiseen 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 316/47 ITW Signodelle tai sellaisen aseman vahvistumiseen saumausyksiköiden markkinoilla. räysvallasta Titan Umreifungstechnik GmbH:ssa soveltu- vaksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. VI. LOPPUPÄÄTELMÄ 2 artikla 77) Edellä esitettyjen tutkimustulosten perusteella ko- missio päättelee, että suunniteltu keskittymä ei perus- ta eikä vahvista teräs- ja muovivanteiden merkityk- sellisillä tuotemarkkinoilla eikä myöskään saumaus- yksiköiden merkityksellisillä tuotemarkkinoilla mää- räävää markkina-asemaa, jonka seuraksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai ETA:lla estyisi olen- naisesti, Tämä päätös on osoitettu seuraaville: 1) Thyssen Krupp Stahl GmbH Kaiser-Wilhelm-Straße 100 D-47166 Duisburg 2) ITW Signode Holding GmbH Magnusstraße 18 D-46535 Dinslaken ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Julistetaan ilmoitettu ITW Signode Holding GmbH:n ja Thyssen Krupp Stahl GmbH:n hankinta yhteisestä mää- Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1391/98 του Richard HOWITT προς το Συμβούλ ο. Ομάδα Υψηλού Επιπέδου για τα άτομα με ειδικές ανάγκες

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
disabled person
equal treatment
job access
labour market
social integration

text: C 31/38 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 (1999/C 31/046) GRAPTH ERVTHSH E-1391/98 ypobolh· : Richard Howitt (PSE) prow to Symboy·lio (6 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Oma·da Ychloy· Epipe·doy gia ta a·toma me eidike·w ana·gkew Mporei· na anafe·rei to Symboy·lio ti· pro·odow e·xei shmeivuei· sxetika· me tiw prv· tew synedria·seiw thw Oma·daw Ychloy· Epipe·doy gia ta a·toma me eidike·w ana·gkew, h opoi·a sygkroth·uhke meta· th symfvni·a toy kanonismoy· toy Symboyli·oy sxetika· me thn Iso·thta Eykairiv· n gia `toma me Eidike·w Ana·gkew; Dedome·nhw thw proteraio·thtaw thw proedri·aw toy Hnvme·noy Basilei·oy gia thn apasxo·lhsh, mporei· to Symboy·lio na dv· sei thn prokatarktikh· ekti·mhsh· toy gia to kata· po·so ta kra·th me·lh e·xoyn ejasfali·sei thn ensvma·tvsh tvn ato·mvn me eidike·w ana·gkew sta sxe·dia· toyw gia thn apasxo·lhsh, ta opoi·a e·xoyn ekponhuei· meta· thn Dia·skech Koryfh·w toy Loyjemboy·rgoy; Lamba·nontaw ypo·ch thn y·parjh diakri·sevn kata· tvn ato·mvn me eidike·w ana·gkew se a·lloyw tomei·w thw zvh·w ekto·w apo· thn apasxo·lhsh, ua epidokima·sei to Symboy·lio pro·tash thw Epitroph·w sxetika· me ne·o pro·gramma gia ta a·toma me eidike·w ana·gkew, sy·mfvna me thn rh·tra peri· mh diakri·sevn sthn mh kyrvuei·sa Synuh·kh toy `msterntam; Apa· nthsh (6 Oktvbri·oy 1998) H Oma·da Ychloy· Epipe·doy gia ta `toma me Eidike·w Ana·gkew ei·nai oma·da empeirognvmo·nvn thw Epitroph·w, opo·te ei·nai perisso·tero se ue·sh na dv· sei plhrofori·ew sxetikv· w me thn pro·odo poy epitelei·tai apo· thn i·dia. Kata· th dia·rkeia toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy Ka·rntif, thw 15hw kai 16hw Ioyni·oy 1998, sto opoi·o ypeblh·uhsan oi prv· tew ektimh·seiw thw Epitroph·w kai toy Symboyli·oy o·son afora· ta sxe·dia dra·shw ype·r thw apasxo·lhshw, oi Arxhgoi· Kratv· n kai Kybernh·sevn to·nisan o·ti oi mellontike·w ergasi·ew ston tome·a thw apasxo·lhshw ua pre·pei na aposkopoy·n metajy· a·llvn sthn katapole·mhsh thw diakritikh·w metaxei·rishw eiw ba·row tvn ato·mvn me eidike·w ana·gkew sthn agora· ergasi·aw. Ej a·lloy, to Symboy·lio ua ejeta·sei mellontike·w tyxo·n prota·seiw thw Epitroph·w me ue·ma thn katapole·mhsh tvn panto·w ei·doyw diakri·sevn kata· tvn ato·mvn me eidike·w ana·gkew. Ej a·lloy, kato·pin toy chfi·smatow toy Symboyli·oy thw 20h·w Dekembri·oy 1996 sxetika· me thn koinvnikh· kai epaggelmatikh· e·ntajh tvn ato·mvn me eidike·w ana·gkew (1), h Genikh· Grammatei·a toy Symboyli·oy prospauei· › sta plai·sia thw esvterikh·w thw politikh·w kai praktikh·w › na symba·lei sthn ylopoi·hsh tvn arxv· n toy en lo·gv chfi·smatow. Prow toy·to, efarmo·zei diorganiko· kv· dika kalh·w symperifora·w gia thn pro·slhch ato·mvn me eidike·w ana·gkew. (1) EE C 12, 13. 1. 1997. (1999/C 31/047) GRAPTH ERVTHSH E-1398/98 ypobolh· : JosØ ApolinÆrio (PSE) prow thn Epitroph· (7 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Gevrgi·a Dy·natai h Epitroph· na me enhmerv· sei sxetika· me ta sxe·dia poy e·xei gia thn gevrgi·a stiw a·krvw apomakrysme·new perife·reiew kai me poio· tro·po proti·uetai na apambly·nei, sto me·llon, tiw anisso·thtew poy aporre·oyn apo· thn a·krvw apo·makrh ue·sh gia tiw gevrgike·w drasthrio·thtew. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· merimna· pa·ntote e·tsi v· ste na lamba·nei ypo·ch tiw idiaitero·thtew orisme·nvn perifereiv· n h· drasthrioth·tvn kata· ton orismo· h· thn efarmogh· tvn koinotikv· n politikv· n kai na antapokri·netai, epi·shw, sta aith·mata ta opoi·a ekfra·zoyn orisme·na kra·th me·lh. Gia ayto· ton lo·go, to Symboy·lio yioue·thse tiw treiw apofa·seiw peri· uespi·sevw tvn programma·tvn gia tiw a·krvw apomakrysme·new perife·reiew to 1989 kai 1991 oi opoi·ew anagnvri·zoyn tiw idiaitero·thtew tvn en lo·gv perifereiv· n kai h Epitroph· pro·teine thn koinotikh· prvtoboyli·a Regis (perioxe·w apomonvme·new) vw apo·krish stiw idiaitero·thtew tvn en lo·gv perifereiv· n sto plai·sio tvn diarurvtikv· n tamei·vn