title: Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa - Vuosikertomus 1997

eurovoc_concepts:
activity report
equal pay
equal treatment
gender equality
social policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 05. 1998 KOM(1998)3021opull. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa Vuosikertomus 1997 (komission esittämä) Vuosikertomus 1997 Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa SISÄLTÖ TIIVISTELMÄ OSA 1 YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN VALTAVIRTAISTAMINEN OSA 2 NAISET JA MIEHET TYÖMARKKINOILLA OSA 3 ASUMINEN JA TYÖSKENTELEMINEN EUROOPASSA HOIVASUUNNITELMA OSA 4 SUKUPUOLITASAPAINON EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA OSA 5 TASA-ARVO-OIKEUDET - EDISTYS VUONNA 1997 OSA 6 BEIJINGIN TOIMINTASUUNNITELMAN SEURANTA oi TIIVISTELMÄ Tämä vuosikertomus naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa tekee yleiskatsauksen pääasiallisiin kehityssuuntiin, jolla on ollut vaikutusta yhtäläisiin mahdollisuuksiin yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla vuonna 1997. Vaikka merkittävää kehitystä on tapahtunut useilla aloilla, on kolmea kehityssuuntaa korostettava erityisesti: • hyväksyttiin Amsterdamin sopimus, joka sisältää uusia yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä määräyksiä, • jäsenvaltiot päättivät yhdessä ottaa käyttöön uuden työllisyysstrategian, jonka täytäntöönpano alkoi välittömästi ja johon yhtäläiset mahdollisuudet kuuluvat selkeänä ja merkittävänä tekijänä, • naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen muihin politiikka- alueisiin edistyi, mikä perustui valtavirtaistamista koskeviin sitoumuksiin. Yhtäläiset mahdollisuudet Amsterdamin sopimuksessa Amsterdamin sopimus hyväksyttiin vuonna 1997 ja sen ratifioimismenettely alkaa vuonna 1998. Sopimuksessa vahvistettiin yhtäläisten mahdollisuuksien merkitys Euroopan yhdentymishankkeessa, ja se avasi uusia edistymismahdollisuuksia. Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on aina ollut yksi perustamissopimusten perusperiaatteista ja sellaisena se esitetään uuden perustamissopimuksen uudessa 2 artiklassa. Sopimuksen 3 artiklassa osoitetaan yhteisön tehtäväksi poistaa eriarvoisuutta ja edistää tasa-arvoa kaikissa toimissa - tämä tuki on tarpeen valtavirtaistamisstrategian edistämiseksi edelleen. Sopimuksen uusi 13 artikla mahdollistaa tarvittavat toimenpiteet kaikenlaisen, myös sukupuoleen perustuvan ja sukupuolisesti suuntautuneen syrjinnän torjumiseksi. Uusi 141 artikla laajentaa entisen 119 artiklan ulottuvuutta ja antaa naisten ja miesten yhtäläiselle kohtelulle erityisen oikeusperustan. Määräys koskee työllisyyteen ja ammattiin liittyviä erityisiä seikkoja. Siinä myös vahvistetaan jäsenvaltioiden oikeus toteuttaa sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja. 1 Komission mielestä on aihetta olla tyytyväinen näihin uuden perustamissopimuksen näkökohtiin, erityisesti sen vuoksi, että ne vahvistavat yhtäläisen kohtelun periaatteen asemaa ja tarjoavat perustan tuleville aloitteille useilla alueilla. 1 Uuden perussopimuksen 141 artiklaan sisältyy sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan 3 kohta, ja sen soveltamisalaa laajennetaan. Uusi työllisyysstrategia Valtioiden ja hallitusten päämiehet pääsivät marraskuussa 1997 Luxemburgissa järjestetyssä sopimukseen uudesta työllisyyshuippukokouksessa eurooppalaisesta työllisyysstrategiasta. Huippukokouksessa todettiin, että naisten asemaan työmarkkinoilla on kiinnitettävä erityisesti huomiota. erityisessä Naisten lisääntyvä osallistuminen työmarkkinoille voi osaltaan nostaa merkittävästi työllisyyttä Euroopan unionissa joka tarvitsee sitä turvatakseen tulevaisuutensa, säilyttääkseen vaurautensa ja sosiaaliturvajärjestelmänsä. Työllisyyttä koskevassa huippukokouksessa tasolla se, että yhtäläisillä mahdollisuuksilla on taloudellista merkitystä. tunnustettiin korkeimmalla Uuden työllisyysstrategian vahvistaminen tarkoittaa sitä, että työmarkkinoiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa edistystä tarkastellaan tästä lähtien vuosittain korkeimmalla tasolla. Tämän suuntaviivat vuodelle 1998. jälkeen neuvosto hyväksyi joulukuussa 1997 työllisyyttä koskevat Suuntaviivat määrittävät kohteet ja tavoitteet neljällä alalla. Näitä ovat yrittäjyys, työllistettävyys, sopeutumiskyky työpaikoilla sekä yhtäläiset työmarkkinoilla mahdollisuudet. ja Jäsenvaltiot toimittavat huhtikuuhun 1998 mennessä toimintasuunnitelmansa, joissa ne esittelevät yksityiskohtaisesti toimenpiteet suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi. Eurooppa-neuvosto suorittaa ensimmäisen tarkistuksen Cardiffin kokouksessaan kesäkuussa 1998. Komissio ja neuvosto arvioivat suunnitelmia yhdessä, ja valtioiden ja hallitusten päämiehet käsittelevät niitä Wienissä joulukuussa 1998 järjestettävässä huippukokouksessa. Valtavirtaistaminen (mainstreaming) Valtavirtaistaminen - strategia yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi kaikkiin politiikan aloihin - edistyi huomattavasti vuonna 1997. Selkein ja paras esimerkki valtavirtaistamisesta on yhtäläisten mahdollisuuksien keskeinen asema työllisyysstrategiassa. Komissiossa on perustettu osastojen välisiä työryhmiä sen takaamiseksi, että tasa- arvo voidaan ottaa huomioon Euroopan unionin politiikan eri alueilla. Vuonna 1997 29 komission yksikköä nimesi virkamiehet, joiden vastuulla on erityisesti valtavirtaistamisen kehityksen helpottaminen ja kannustaminen omissa toteuttamista omissa pääosastoissaan. Nämä virkamiehet yksiköissään ja vaihtavat säännöllisesti ajatuksia ja kokemuksia yksiköiden välillä. tehtävän tukevat Rakennerahastot ovat unionin pääasiallinen rahoitusmekanismi taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi. Neuvosto esitti vuonna 1996 antamassaan rakennerahastoja ja naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa päätöslauselmassa2, että rakennerahastoilla on merkittävä asema yhtäläisten mahdollisuuksien tukemisessa, ja että sen asemaa on edelleen vahvistettava. Komissio on ottanut tämän näkökannan huomioon valmistellessaan vuonna 1997 vuoden 1998 rakennerahastojen uudistamista koskevia ehdotuksia. Entistä vahvempi sitoutuminen yhtäläisten mahdollisuuksien aktiiviseen edistämiseen tekijä rakennerahastojen kaikilla valtavirtaistamisstrategiassa. olemaan merkittävä aloilla tulee Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä komissio teki ehdotuksen neuvoston asetukseksi tasa-arvonäkökohtien sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön. Ehdotus on parhaillaan käsiteltävänä Euroopan parlamentissa ja sen tarkoituksena on tukea sukupuolisensitiivisen lähestymistavan omaksumista yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa samoin kuin valvonnassa ja arvioinnissa. ja neuvostossa, Päätelmät Nämä ovat merkittävimmät tekijät yhtäläisten mahdollisuuksien kehittämisessä Euroopan unionissa vuonna 1997. Jokaisen tekijän osalta on todettava, ettei niiden merkitys niinkään liity vuoden 1997 konkreettisiin saavutuksiin tai hankittuihin etuihin vaan pikemminkin niiden tuleviin kehitysmahdollisuuksiin. Vuoden 1997 saavutusten merkitys selkiytyy, kun unioni alkaa soveltaa Amsterdamin sopimusta sen ratifioimisen jälkeen, kun vuosittain toistuva työllisyysohjelmien laadintaprosessi vakiintuu ja kun valtavirtaistamisen logiikkaa aletaan soveltaa yhä useammilla politiikan aloilla. 2 Neuvoston päätöslauselma, annettu 2. joulukuuta 1996, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen sisällyttämisestä Euroopan rakennerahastojen politiikkaan, EYVL C 386,20. 12. 1996. TASA-ARVOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET AMSTERDAMIN SOPIMUKSESSA F artikla Unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. 2 artikla Yhteisön päämääränä on edistää työllisyyden ja sosiaalisen suojelemisen korkeaa tasoa, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, elintason ja elämän laadun nousua sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden välillä. 3 artikla Toteuttaessaan tässä artiklassa tarkoitettua toimintaa yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. 13 artikla Neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai ikään perustuvaan tahi sukupuolisesti suuntautuneen syrjinnän torjumiseksi. toimenpiteet sukupuoleen, tarvittavat toteuttaa 137 artikla Edellä 117 artiklassa3 tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa seuraavilla aloilla: • erityisesti työympäristön parantaminen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi • työolot • • tiedottaminen työntekijöille ja työntekijöiden kuuleminen työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroiminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 127 artiklan määräyksiä • miesten ja naisten välinen tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla sekä heidän kohteluaan työssä. 141 artikla Perustamissopimuksen 117 artiklassa sisällytetään perustamissopimukseen sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen muutettu 1 artikla. Sen tavoitteena on edistää työllisyyttä ja parantaa elin-ja työoloja. 1. Jokainen jäsenvaltio huolehtii sen periaatteen noudattamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka. 2. Tässä artiklassa palkalla tarkoitetaan tavallista perus- tai vähimmäispalkkaa ja muuta korvausta, jonka työntekijä suoraan tai välillisesti saa työnantajaltaan työstä tai tehtävästä rahana tai luontoisetuna. Samalla palkalla ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää tarkoitetaan, että a) palkka, työn tuloksen perusteella, joka maksetaan lasketaan saman mittayksikön mukaan b) palkka, joka maksetaan työhön käytetyn ajan perusteella, on sama samasta tehtävästä. 3. Neuvosto toteuttaa 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja talous-ja sosiaalikomiteaa kuultuaan toimenpiteet, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate. ja 4. Jotta miesten ja naisten välinen täysi tosiasiallinen tasa-arvo toteutuisi työelämässä, tasa-arvoisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja. kehysVUODEN 1998 TYÖLLISYYSPOLITIIKKA 4 PILARIA JA 19 SUUNTAVIIVAA I. TYÖLLISTETTÄVYYDEN PARANTAMINEN Nuorten työttömyyden ratkaiseminen ja pitkäaikaistyöttömyyden torjuminen Jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että 1. jokaiselle työttömälle nuorelle tarjotaan uutta mahdollisuutta ennen kuin he ovat olleet työttöminä kuusi kuukautta, 2. myös työttömille aikuisille on tarjottava uutta mahdollisuutta ennen kuin he ovat olleet työttäminä kaksitoista kuukautta. Siirtyminen passiivisista toimenpiteistä aktiivisiin toimenpiteisiin 3. Jäsenvaltiot pyrkivät nostamaan huomattavasti sellaisten henkilöiden määrää, joiden hyväksi toteutetaan aktiivisia toimia työllistettävyyden parantamiseksi. Jäsenvaltiot myös vahvistavat tavoitteet, joiden mukaan pyritään tavoittamaan asteittain kolmen menestyneimmän jäsenvaltion keskiarvo, vähintään 20 prosenttia. Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan kannustaminen 4. Työmarkkinaosapuolia kehotetaan tekemään sopimuksia työkokemusta toteuttamaan muita työllistettävyyttä edistäviä toimenpiteitä. ja harjoittelua koskevien mahdollisuuksien koulutusta, tai lisäämiseksi 5. Jäsenvaltiot ja koulutuksen mahdollisuuksia. työmarkkinaosapuolet pyrkivät kehittämään elinikäisen Koulusta työelämään siirtymisen helpottaminen Jäsenvaltiot 6. parantavat koulujärjestelmiensä tasoa tavoitteena vähentää merkittävästi koulunsa aikaisessa vaiheessa keskeyttävien määrää, 7. huolehtivat siitä, että nuorille taloudellisiin muutoksiin sekä liittyvät ottamalla käyttöön tai kehittämällä oppisopimuskoulutusta. tarjotaan työmarkkinoihin taito mukautua teknologisiin ja tarvittaessa taidot, II. YRITTÄJYYDEN KEHITTÄMINEN Yrityksen perustamisen ja toiminnan helpottaminen Jäsenvaltiot 8. kiinnittävät erityistä huomiota yritysten perustamiseen liittyvien kiinteiden kustannusten ja hallinnollisen taakan keventämiseen, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja varsinkin palkattaessa lisää työntekijöitä, 9. kannustavat itsenäisten ammattien harjoittamista ja pyrkimällä poistamaan erityisesti verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmissä olevia mahdollisia tekijöitä, jotka estävät erityisesti ansiotyössä käyviä työntekijöitä siirtymästä itsenäisen ammatin harjoittajiksi tai perustamasta pienyritystä. tutkimalla Työpaikkojen luomismahdollisuuksien hyödyntäminen 10. Jäsenvaltiot pohtivat keinoja hyödyntää työpaikkojen luomismahdollisuuksia, joita jotka tasolla sosiaalitalouden alalla tarjoutuu paikallisella tyydyttävät sellaisia tarpeita, joita markkinat eivät toistaiseksi ole pystyneet tyydyttämään. Lisäksi jäsenvaltiot selvittävät, onko tällaisille toimenpiteille esteitä ja pyrkivät poistamaan ne. tehtävissä, ja Verotusjärjestelmän muokkaaminen työllisyyttä kannustavaksi Jäsenvaltiot 11. asettavat tarvittaessa ja nykyisen verotuksen tason huomioon ottaen tavoitteen yleisen verotaakan keventämiseksi ja vahvistavat tarpeen mukaan tavoitteen työvoimakustannuksiin kohdistuvan myös palkkakustannuksiin verorasituksen suhteellisen ammattitaidottoman ja matalapalkkaisen työvoiman osalta, alentamiseksi asteittaiseksi ja muihin erityisesti , 12. tutkivat vapaaehtoisesti mahdollisuutta alentaa ALV-prosenttia sellaisten työvoimapainotteisten palvelujen osalta, joita kansainvälinen kilpailu ei koske. III. YRITYSTEN LISÄÄMINEN JA NIIDEN TYÖNTEKIJÖIDEN SOPEUTUMISKYVYN Työn organisoinnin nykyaikaistaminen 13. Työmarkkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan asianmukaisella tasolla, erityisesti alakohtaisesti ja yrityskohtaisesti, työn nykyaikaistamista koskevista sopimuksista, joihin kuuluvat myös joustavat työjärjestelyt, joilla pyritään yritysten tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen, sekä turvallisuuden välisen tasapainon löytämiseen. joustavuuden ja 14. Jäsenvaltiot tutkivat mahdollisuuksia sisällyttää lakeihinsa entistä joustavampia sopimustyyppejä, ottaen huomioon sen, että työllisyyden muodot monipuolistuvat jatkuvasti. Uusien työsopimusten tulisi taata asianmukainen turva ja korkea ammatillinen asema, joka vastaa yrityksen tarpeita. Yritysten sopeutumiskyvyn tukeminen 15. Jäsenvaltiot selvittävät uudestaan henkilöstövoimavarojen kehittämisen esteitä, erityisesti verotuksellisia esteitä, ja tarjoavat mahdollisesti verotuksellisia tai muita kannustimia yritysten sisäiselle koulutukselle. Ne valmistelevat myös uutta lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että sen avulla vähennetään työllisyyden rakenteelliseen esteitä ja autetaan muutokseen. työmarkkinoita sopeutumaan talouden IV. TASA-ARVOPOLITIIKAN VAHVISTAMINEN Sukupuolten välisen kuilun poistaminen 16. Jäsenvaltiot pyrkivät pienentämään naisten ja miesten työttömyysasteiden välistä eroa tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden lisääntymistä. Ne pyrkivät myös poistamaan naisten aliedustuksen tietyillä elinkeinoelämän aloilla ja tietyissä ammateissa sekä naisten yliedustuksen joillakin muilla aloilla. Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen 17. Jäsenvaltiot pyrkivät voimakkaasti lisäämään hoitopalveluja siellä, missä vielä on tarvetta. Työhön palaamisen helpottaminen 18. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota naisiin, ja miehiinkin, jotka harkitsevat paluuta palkkatyöhön poissaolon jälkeen, ja selvittävät keinoja poistaa asteittain paluun esteet. Vammaisten työelämään sopeuttamisen helpottaminen 19. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota niihin ongelmiin, joita vammaiset voivat kohdata osallistuessaan työelämään. 10 0 S A1 YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN VALTAVIRTAISTAMINEN Komissio on käynnistänyt valtavirtaistamispolitiikan, jolla pyritään sisällyttämään yhtäläisten mahdollisuuksien periaate kaikkiin yhteisön politiikan ja toiminnan alueisiin. Tämä sitoumus esitettiin helmikuussa 1996 annetussa tiedonannossa4. Valtavirtaistamisen neljännessä maailmankonferenssissa. 5 Valtavirtaistaminen edellyttää aiempaa laaja-alaisempaa lähestymistapaa tasa-arvoon. (mainstreaming) kehitettiin käsite YK:n Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä ja tasa-arvonäkökohtien kehittämisessä on tapahtumassa asennemuutos niin jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin politiikan ja ohjelmien tasolla kuin kansainvälisissä keskusteluyhteyksissä. ja Unionin sisällä valtavirtaistamisen merkitys tarkoitus ovat vaihdelleet eri yhteyksissä. Sen soveltamistavat ovat olleet riippuvaisia muun muassa eri jäsenvaltioiden tasa-arvopolitiikan kehitystasosta sekä tietämyksen tasosta ja alan toimijoiden avoimuudesta muutokselle. Huolimatta huomattavasta edistyksestä lukuisia puutteita ja esteitä ilmenee yhä. Esteiden poistamiseksi tarvitaan useita toimenpiteitä. Näihin kuuluu laaja-alainen koulutus tarvittavan tasa-arvoa koskevan asiantuntemuksen kehittämiseksi, säännöllinen arviointi politiikan lainsäädännöllisten laadun takaamiseksi. arviointi ja ja muiden poliittisten sukupuolivaikutusten ehdotusten tasa-arvonäkökohtien tietoisuuden lisääminen, asiakirjojen KEHYS ja Valtavirtaistamispolitiikan tahattomien politiikkojen kielteisten sukupuolivaikutusten seurantaa on kehitettävä, erityisesti sellaisten politiikkojen, joiden yleensä katsotaan olevan sukupuolineutraaleja. tavoitteena on politiikan laadun parantaminen välttäminen. vaikutusten Kaikkien Yhteisön tasolla Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi Euroopan komissiosja perustettuja organisatorisia elimiä eli yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevää komission jäsenten ja ryhmää, yksiköiden välistä yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevää ryhmää rakennerahastojen yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevää alaryhmää täydennettiin vuonna 1997 laaja-alaisella tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmällä. 4 K0M(96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996. 3 YK:n neljäs naisten maailmankonferenssi, Beijing, Kiina, 4. -1S. syyskuuta 1995. 11 Myös Euroopan parlamentin päätöslauselmassa6, joka koski syyskuussa 1997 annettua tuettiin komission valtavirtaistamisstrategiaa. jäsenvaltioita sisällyttämään valtavirtaistamispolitiikan paikalliseen, alueelliseen ja kansalliseen politiikkaan. valtavirtaistamisesta, tiedonantoa parlamentti Euroopan kehottaa Tätä tarkoitusta varten laadittiin komission politiikan ja toimien sukupuolivaikutusten arviointiopas7. Ensimmäistä kertomusta toimenpiteistä yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamisen saavuttamiseksi on valmisteltu vuonna 1997. 8 Kertomus osoittaa toiminnan laaja-alaisuuden ja huomattavan edistymisen lyhyen ajanjakson aikana. Kertomus julkaistaan vuonna 1998. toimista ja kehys Korkeimman mahdollisen tason sitoumus on menestyksen olennainen edellytys valtavirtaistamisesta vastaavien toimijoiden toiminnalle, selkeälle vastuunjaolle Ja erilaisten välineiden ja apukeinojen, kuten politiikan sukupuolivaikutusten arvioinnin, tasa-arvonäkökohtien arviointimenettelyjen sekä edistymisen seurannan ja arvioinnin soveltamiselle. Valtavirtaistaminen on erityisiä myönteisiä toimia täydentävä lähestymistapa, jonka tarkoituksena on laajentaa yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuutta ja vaikutusta. Tällainen kaksiosainen lähestymistapa on menestyksen kannalta välttämätön. Valtavirtaistamista koskevien aloitteiden määrän kasvaessa - lukuisissa järjestöissä ja lukuisilla aloilla - ja monimutkaistuessa lisääntyy myös sellaisten käytännön välineiden tarve, joilla voidaan mitata tehokkuuden parantamista ja toimenpiteiden edistymistä. Sukupuolierojen seurannasta on tulossa ratkaiseva tekijä politiikan tehokkuuden arvioinnissa. Seuraavassa esitetään joitakin erityisiä esimerkkejä yhteisön politiikoista. Rakennerahastot taloudellisen Rakennerahastot ovat unionin merkittävin väline ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi. Sen jälkeen kun vuoden 1996 kertomus naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa julkaistiin, on lukuisten hankkeita ja ehdotuksia koskevien pyyntöjen tavoitteena ollut suoraan tai epäsuorasti yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja naisten työmarkkinoille osallistumisen kannustaminen. Tällaisia ovat myös Euroopan maatalouden ohjaus- ja kehitysrahastosta (EMOTR) annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset maaseudun kokeiluhankkeet,10 Euroopan kehittämistä hankkeet9, EMOTR:n koskevat Euroopan parlamentin naisten oikeuksien valiokunta. Mietintö komission tiedonannosta -Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimintaan, esittelijä Angela Kokkola, EP 222. 553, 17. 9. 1997. Tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmä hyväksyi toisessa kokouksessaan 15. syyskuuta 1997 'Sukupuolivaikutusten arviointioppaan' komission yksiköiden epäviralliseksi työasiakirjaksi. KOM(98) 122 lopullinen, 4. 3. 1998, komission kertomus edistymisestä tiedonannon 'naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimintaan' seurannassa. EYVLC 284,27. 9. 1997. EYVL C 326, 31. 10. 1996, EYVL C 125, 22. 4. 1997, EYVL S 43, 1. 3. 1997. 12 aluekehitysrahaston (EAKR) alueiden välistä yhteistyötä koskevat kokeiluhankkeet sekä Euroopan sosiaalirahaston (ESR)tuki paikallisille työllistämisaloitteille". Yhteisön Urban-aloiteohjelmaan12 sisältyi yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä toimia. EMPLOYMENT-NOW (1995-1997)13, joka on merkittävin yhteisön aloite yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi, kannustaa edelleen Lisäksi hankkeiden välisiä teemaryhmiä on perustettu. Vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen ovat aloitteen toisen vaiheen (1997-1999) ensisijaisia kohteita. innovaatioihin: Arvioita rakennerahastojen vaikutuksista yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen on tehty muun muassa Suomessa, Irlannissa, Espanjassa ja Portugalissa. Arvioista ilmenee, ettei yhtäläisiä mahdollisuuksia ole riittävästi otettu huomioon vaikutusten arvioinnissa. Tulevaisuudessa on suunnittelumenettelyissä tasa-arvotoimenpiteet hyödynnettävä hankittuja kokemuksia rakennerahastojen valtavirtaistamisohjelmiin. ja sisällytettävä ja AGENDA 2000 -tiedonannossa ilmoitettiin myös rakennerahastojen uudistuksesta. 14 Siihen tulee kuulua myös henkilöstöresurssien ja tasa-arvokomponenttien lujittamista kaikilla rakennerahastojen tavoitealueilla. Uusi yhteisön aloitteita koskeva järjestelmä on suunnitteilla. Koulutuspolitiikka Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittaminen kuuluu SOKRATES (koulutus) ja NUORTEN EUROOPPA (koulujen välinen nuorisovaihto) -ohjelmiin. Se on myös LEONARDO DA VINCI-ohjelman (ammatillinen koulutus) erityinen tavoite, ja siinä määrätään myös positiivisista erityistoimista valtavirtaistamisen lisäksi. Tasa- arvo oli myös läpikäyvä periaate Euroopan elinikäisen oppimisen ja koulutuksen vuonna (1996), ja myönteisten toimien mahdollisuuksia korostettiin kaikissa sen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa. Valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa" todetaan ammatinvalinnan- ja opinto- ohjauksen sekä koulutuksen saantimahdollisuuksien merkitys erityisesti naisten osalta teknologian aloilla. Hiljattain ilmestynyt komission kertomus "Pääsy jatkuvaan koulutukseen unionissa"15 analysoi jäsenvaltioiden naisten hyväksi toteuttamia toimenpiteitä erityisesti työttömyysuhan alaisten, työttömien ja työmarkkinoiden yhdentymisessä mukana olevien naisten osalta. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu " EYVLC 323,29. 10. 1996. 12 EYVLC 38,10. 2. 1996. 13 EYVLC 327, 29. 12. 1990. 14 Kohti voimakkaampaa ja laajempaa Eurooppaa. KOM(97) 2000 lopullinen. Täydennysosa 5/97-Euroopan unionin tiedote. 15 K0M(97) 180 lopullinen, 30. 4. 1997. 13 Amsterdamin sopimuksen luonnoksessa viitataan työmarkkinaosapuolten tehtävän lujittamiseen, koordinaation korostamiseen ja työllisyyspolitiikan alan tärkeimpien teemojen seurantaan. Sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan sisällyttäminen perustamissopimukseen on sellaisenaan merkittävä edistysaskel. Kaikkien näiden muutosten seuraukset ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan kansalaisille. Ne avaavat tien naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien parannuksille. Työmarkkinaosapuolten osallistumista yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen kuvattiin vuoden 1996 vuosikertomuksessa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehitystä koskevassa tiedonannossaan16 komissio korosti niiden osallistumisen merkitystä sosiaalipolitiikan kannalta yleisesti mutta myös alakohtaisten politiikkojen osalta. malli työmarkkinaosapuolten laatimiksi sopimuksiksi suoraan tai epäsuorasti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista aiheista. Lukuisissa tapauksissa työmarkkinaosapuolten osallistuminen on mahdollistanut yhtäläisiä mahdollisuuksia tai työn ja perhe-elämän yhteensovittamista tai paikallisiin sopimuksiin. lausekkeiden sisällyttämisen alakohtaisiin Sosiaalipolitiikasta pöytäkirjassa koskevien esitetään tehdyssä Hewlett-Packard Ltd Boblingenissa Saksassa on esimerkki hyvästä toimintatavasta. Siellä on toiminnassa työntekijöiden uudelleensijoittamisjärjestelmä, jota sovelletaan työntekijän palatessa laillisen kestoajan ylittävän perhevapaan jälkeen. British Gas Yhdistyneessä kuningaskunnassa17 on kehittänyt lukuisia toimia perhevastuuta kantavien työntekijöiden taitojen ja uran kehittämiseksi. Toimia koskevat määräykset sisältyvät koko maata koskevaan sopimukseen. töihin vanhempainloman Ulkosuhteita, ulkomaankauppaa ja kehitysyhteistyötä koskevat politiikat suunnitteluun Sukupuolinäkökohtien kehitysyhteistyössä osapuolina olevissamaissa. Tämä merkitsee siirtymistä erityisesti naisiin kohdistuvista toimista sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseen kaikissa kehitysyhteistyötoimissa ja -hankkeissa. sisällytetään analysointi kaikkeen AKT-maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyen komissio julkaisi joulukuussa 1996 vihreän kirjan Lomén sopimuksen jälkeisen kauden ajatuksista, huolenaiheista ja menetelmistä vuoden 2000 jälkeen. Vihreässä kirjassa ja sen jälkeen joulukuussa 1997 neuvostolle annetussa tiedonannossa18 viitataan sukupuolinäkökohtiin tärkeinä tekijöinä ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa. Lomén sopimus on ollut perusta Euroopan unionin ja 70 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtion väliselle kehitysyhteistyölle vuodesta 1975 alkaen. yhteiskunnallisessa taloudellisessa kehityksessä kasvussa, K0M(96) 448 lopullinen, 18. 9. 1996. Sitaatti esintyy julkaisussa 'Equal Opportunities and Collective Bargaining in Europe', Vol. 1, Luxembourg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. K0M(95)423 lopullinen, 18. 9. 1995. 14 täytäntöönpanosta vuosina 1996-1997 Sukupuolinäkökohtien sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön vuonna 1995 annetun neuvoston päätöslauselman tehdyn komission valmisteluasiakirjan muodossa olevaa yksityiskohtaista edistymisraporttia koskevan arvioinnin lisäksi komissio teki kesäkuussa 1997 ehdotuksen neuvoston asetukseksi aiheesta. Hyväksymisen jälkeen asetuksessa annetaan oikeudelliset puitteet sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä kaikkiin yhteisön kehitysyhteistyötoimiin koskevan yhteisön taloudellisen tuen ja teknisen asiantuntemuksen antamisen hallinnointia varten. tiedonannossa Neuvoston tunnustetut työnormit"19 esitetään yhtäläiset mahdollisuuden yhtenä perustavaa laatua olevana standardina, jota on tuettava. ja kansainvälisesti "Kauppajärjestelmä kehys Valtavirtaistaminen jäsenvaltioissa Useat jäsenvaltiot ovat pyrkineet lähestymistavan korkean tason päätöksentekoon. sisällyttämään valtavirtaistamisen Ruotsissa työministerillä on oikeus tarkastaa lainsäädäntöehdotukset siltä kannalta, sisältyvätkö tasa-arvonäkökohdat niihin. Espanjassa Instituto de la Mujerin hallintoneuvostoa on laajennettu siten, että se edustaa laajemmin eri toimialoja. Yhteistyöstä Instituto de la Mujerin ja Instituto Nacional de Empleon välillä on yhtäläisten työllisyyspalvelujen yhdistettyjen mahdollisuuksien suunnitelmasta vastaavien virkamiesten koulutukseen. sisällyttäminen seurannut Saksassa naisten asioista vastaava liittovaltion ministeriö on kehitellyt eräänlaisen tasa-arvoa koskevan toimintaperiaatteen, joka antaa oikeuden tutkia ehdotettua lainsäädäntöä varhaisessa vaiheessa. Alankomaissa opetus-, kulttuuri- tiedeministeriön tiettyjä poliittisia ja oikeusministeriön ehdottamaa suunnitelmia lainsäädäntöä tarkastellaan niiden sukupuolivaikutusten osalta. Politiikan sukupuolivaikutusten arvioimiseen on kehitetty erityinen menettely. ja ja ulkoasianministeriön Kreikassa tasa-arvosta vastaavassa pääsihteeristössä on suoritettu organisaatiouudistus, jonka tarkoituksena on lujittaa yhteydenpitoa hallituksen osastojen, alueellisten tasa-arvovirastojen ja kansalaisjärjestöjen kanssa. K0M(96) 402/4. 15 OSA 2 NAISET JA MIEHET TYÖMARKKINOILLA Työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuodelle 1998: askel eteenpäin tasa-arvon edistämisessä tarjosivat kehyksen Euroopan työllisyystilanne oli syy siihen, miksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi uuden luvun perustamissopimukseen. Komission ehdottamat työllisyyttä koskevan työllisyyttä käsitelleen Eurooppa-neuvoston suuntaviivat keskustelulle ylimääräisessä kokouksessa, lokakuussa 1997 Luxemburgissa. Neuvosto hyväksyi suuntaviivat 15. joulukuuta 1997 antamallaan päätöslauselmalla. Tämä oli merkittävä askel eteenpäin tasa-arvoulottuvuuden sisällyttämisessä työllisyyspolitiikkaan. Tasa-arvo on nyt yksi niistä ensisijaisista työllisyyspolitiikkaa. Uutta tavoitteista, työllisyysstrategiaa edeltävän Essenin kokouksen mukaisissa jäsenvaltioiden monivuotisissa ohjelmissa naisten ja miesten tasa-arvoa työmarkkinoilla edistävät politiikat eivät tähän mennessä ole näkyneet selvästi. joka pidettiin kansallista tuettava joiden olisi Työmarkkinoilla esiintyy yhä tasa-arvon puutetta. Naisten työttömyysaste on Euroopan unionissa korkeampi kuin miesten (12 prosenttia verrattuna miesten 9 prosenttiin). (Naisten ja miesten (15-64-vuotiaiden) työttömyysasteet Euroopan unionissa (%) vuonna 1996; Eurostat keräsi tilastot ansiotulojen rakenteesta 15 jäsenvaltiosta vuoden 1997 aikana ja tutkii niitä parhaillaan. Ensimmäiset tulokset Espanjasta, Ranskasta, Ruotsista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta paljastavat yhä jatkuvan sukupuolten välisen ansiotulojen eron. Tämä on todennäköisesti nähtävissä kaikissa jäsenvaltioissa. Keskimääräinen työaika on vähentynyt Euroopassa. Tämä koskee etenkin naisia. Yhä suurempi osa naisista tekee osa-aikatyötä tai viikonloppu-, aamu- tai iltatyötä. Vaikka työelämässä olevien naisten ja miesten määrä on kasvanut, työllisyysasteen kasvu ei ole merkinnyt työtuntien määrän lisääntymistä (työpanos). Työmarkkinoiden eriytymisen poistamiseksi tarvitaan sellaisia uusiatoimenpiteitä, jotka vaikuttavat sekä kysyntään että tarjontaan. Työmarkkinoiden eriytymisen poistamiseen liittyvät toimet ovat usein yksittäisiä ja hajanaisia, ja niiltä puuttuu ohjelmallinen kehys eikä niillä usein siten ole merkittävää vaikutusta. Joitakin näistä aiheista käsitellään EMPLOYMENT-NOW -aloitteessa. Toisen vaiheen (1997-1999) ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu vertikaalisen eriytymisen ja horisontaalisen poistaminen kouluttamalla naisia ylempiin johtotehtäviin 16 eriytymisen poistaminen aloilla, jotka eivät perinteisesti työllistä naisia. Esimerkiksi tietokoneiden ylläpitotehtävät yhdistetään usein tekniseen työhön ja niillä on miehinen imago. NOW-aloitteesta tuettu Pariisissa toimiva koulutusyhdistys on kehittänyt teknikoiden koulutusohjelman, johon kuuluu valtavirtaistamisstrategia. lisäämään Ohjelmalla, työvoimaneuvojien lukuisista ammateista, joita uusi teknologia tarjoaa naisille ja miehille. ja ammatinvalinnan ohjaajien toimintatutkimuksiin, tietoisuutta niistä perustuu pyritään joka Työn uusi organisointi Työllisyyden suuntaviivoissa viitataan työelämän keskeytyksiä, vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä koskeviin politiikkoihin, jotka ovat erittäin tärkeitä naisille ja miehille. Naisten työllisyyden edistyminen on usein yhdistetty osa-aikatyön kehitykseen. Tähän kehitykseen liittyy sekä mahdollisuuksia että riskejä. Toisaalta osa-aikatyöhön liittyy usein mielikuva vähänarvostetusta ammatista, työsuhdeturvan puutteesta ja näiden matalammasta ammattiasemasta. kokopa ivätyöntekijöillä, riippumatta palkasta kuin Toisaalta osa-aikatyö voi tarjota uusia mahdollisuuksia. Useissa tapauksissa se mahdollistaa naisten paluun työelämään pitkittyneen poissaolon jälkeen ja joissakin tapauksissa osa-aikatyö voi olla tehokas tapa sovittaa yhteen työ ja perhe-elämä. (Osa-aikatyötä tekevien naisten ja miesten osuus työssä käyvien kokonaismäärästä Euroopan unionissa, Islannissa ja Norjassa (%), 1996) Jäsenvaltiot, kuten esimerkiksi Alankomaat ja Belgia, kannustavat joustavuutta ja pyrkivät samalla takaamaan osa-aikatyöntekijöiden sosiaaliset oikeudet. Komissio on tarkastellut näitä aiheita vihreässä kirjassaan "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin"20 ja arvioi parhaillaan osapuolten reaktioita tarkoituksena selvittää parhaat tavat oikeudellisen, sopimusoikeudellisen ja poliittisen kehyksen nykyaikaistamiseksi. Perinteisten sukupuoliroolien purkaminen on merkittävä osa tätä tehtävää. Tiedonannossaan "Sosiaaliturvan nykyaikaistaminen ja parantaminen Euroopan unionissa"21 komissio korostaa tarvetta muuttaa sosiaaliturvaa siten, että se tukee ja ja kannustaa turvallisuuden välillä. työllisyyttä erityisesti säilyttämällä joustavuuden tasapainon Tämä on erityisen tärkeää osa-aikatyöntekijöille. 20 K0M(97) 128 lopullinen, 16. 4. 1997. 21 K0M(97) 102 lopullintn, 12. 3. 1997. 17 Osa-aikatyötä tekevien naisten ja miesten osuus työssä käyvien kokonaismäärästä Euroopan unionissa, Islannissa ja Norjassa (%), 1996. % 100 f • Naiset DMeihei B EK D CR Lähde: Eurostat. (Statistics in Focus nro 8), 1997 Houmutus: Data for D, IS and N refers to 1995. R joustaviin Huhtikuussa 1996 komissio antoi muodollisen kuulemisasiakirjan "joustavuudesta, työajoista ja työntekijöiden turvallisuudesta", joka käsitteli nimenomaan tarvetta taata uusiin työntekijöiden syrjimättömyys. Tällaisissa epätyypillisissä työsuhteissa olevista työntekijöistä naisten osuus on varsin huomattava. Vastauksena tähän asiakirjaan Euroopan työmarkkinaosapuolet (UNICE, CEEP ja ETUC) ilmoittivat aikeestaan aloittaa tästä aiheesta neuvottelut, joissa keskitytään erityisesti osa-aikatyöhön. työn muotoihin osallistuvien osa-aikatyöstä tarve osa-aikatyöntekijöiden syrjinnän Työmarkkinaosapuolet (UNICE, CEEP ja ETUC) aloittivat toukokuussa 1997 sopimukseen. Puitesopimuksessa neuvottelut ja heidän tunnustetaan työolojensa parantamiseen samalla kun osa-aikatyön kehitystä helpotetaan. Neuvosto antoi joulukuussa 1997 direktiivin 97/81/EY22 sopimuksen sisällyttämisestä lainsäädäntöön. 23 lopettamiseen pääsivät ja Tällaisen direktiivin antaminen on merkki siitä, että osa-aikatyö on yhä merkittävämpi osa työmarkkinoita. Sen merkitys yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta on valtava, sillä 83 prosenttia osa-aikatyöntekijöistä on naisia. Direktiivillä pyritään tukemaan naisten ja miesten mahdollisuuksia työaikoja koskeviin valintoihin, esimerkiksi osa- aikatyön valintaan silloin, kun perheolot sitä edellyttävät, tai ennen eläkkeelle siirtymistä. Komission kuulemisasiakirjassa esitettiin myös kysymyksiä väliaikaisista määräaikaisista työsuhteista. Seuraavaksi UNICE, CEEP komissiolle olevansa valmiita neuvottelemaan määräaikaisista täydentääkseen aiempaa osa-aikatyötä koskevaa sopimusta. ja ja ETUC esittivät työsuhteista KEHYS ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Komissio Dynaamisilla ja laajentuvilla työmarkkinoilla ilmenee uusia sukupuolten välisiä kuiluja tulee yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa pyrkimään jo toteutettujen toimien lisäksi niin työsuhteiden sopimusoikeudellisen aseman kutsuttujen epätyypillisten parantamiseen ja niiden suojelun lujittamiseen. On olemassa vaara, että naisten työllisyys keskittyy edelleenkin aloille, joilla he ovat jo yliedustettuina lisää edelleen sukupuolten (kuten kotitalouspalveluissa ja hoitoalalla), mikä eriytymistä työmarkkinoilla. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että näillä aloilla kehitetään yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa politiikkaa. PK-yritykset, naiset ja yrittäjyys Eurooppa-neuvosto korosti Amsterdamissa heinäkuussa 1997 antamassaan kasvua ja työllisyyttä koskevassa päätöslauselmassa, että pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksiin luoda uusia työpaikkoja on kiinnitettävä erityistä huomiota. 22 Neuvoston direktiivi, annettu 15. 12. 1997, EYVL L 14,20. 1. 1998, s. 9. 23 Direktiiviluonnos soveltamisalan laajentamisesta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tehdään vuonna 1998 (oikeusperusta: 100 artikla). 18 luoda uusia työpaikkoja, syntyy Uusia aloja, joilla on suuret mahdollisuudet jatkuvasti. Työllisyyden suuntaviivat vuodelle 1998 korostavat, että kaikkia mahdollisuuksia uusien ja innovaatioita on hyödynnettävä tehokkaasti. Uudet työpaikat syntyvät usein palvelu ja hoitoaloille, joille naisilla on hyvät mahdollisuudet sijoittua tai palatessaan työmarkkinoille. Uuden teknologian käyttö tarjoaa uusia mahdollisuuksia naisille esimerkiksi maaseutualueilla. luomiseen sekä uutta työpaikkojen teknologiaa tullessaan Naiset eivät perusta yrityksiä yhtä todennäköisesti kuin miehet24, ja kun he sen tekevät, ovat yritykset yleensä pieniä. Naisyrittäjät kohtaavat lukuisia ongelmia, erityisesti rahoituksen takaamisessa. Nämä asiat otettiin käsiteltäväksi Milanossa marraskuussa 1997 pidetyn kolmannen eurooppalaisen käsiteollisuusyrityksiä ja pienyrityksiä käsittelevän konferenssin ohjelmassa. Yrityspolitiikkaa ja erityisesti pk- yrityksiä (1997-2000) ehdotuspyynnöissä viitattiin selkeästi naisyrittäjiin. 25 Pk-yritysten eurooppalaisen seurantakeskuksen vuonna 1996 laatimaan kertomukseen26 sisältyy luku pk- yrityksissä toimivista naisista. Siinä korostetaan naisten asemaa pk-yrityksissä ja analysoidaan naisyrittäjien kohtaamia erityisiä ongelmia. EMPLOYMENT-NOW - aloitteen kautta saatava kokemus (puolet hankkeista koskee naisten perustamia yrityksiä) auttaa komissiota kehittämään lisätoimia tällä alalla. kolmannen monivuotisen koskevan ohjelman Useissa jäsenvaltioissa on ryhdytty toimenpiteisiin näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa naisyrittäjiä tuetaan erityisellä yrittäjäluotolla. Portugali teknistä tukea sekä verkoston kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä varten. tarjoaa erityisavustuksia ja Naisyrittäjyyden tekijä parantamisohjelmassa ja rakennerahastojen uudessa tavoitteessa 3. olemaan merkittävä kehitys tulee työllisyyden Vuoden 1997 aikana komissio järjesti pyöreän pöydän keskusteluja27, joissa selvitettiin tarvetta lisätä avustavien puolisojen näkyvyyttä ja asemaa. Keskusteluihin osallistui Euroopan parlamentin ja asiantuntijoita. vastaavia Keskusteluissa koulutusohjelmia avustavien puolisoiden edustuksen parantamiseksi. Tämä on merkittävä ulottuvuus pieniä perheyrityksiä koskevan yleisen politiikan alalla sekä ammatinharjoittajaksi. työntekijästä perheenjäsenten Keskustelun tulee ehdottamaan useita toimenpiteitä. johtopäätösten perusteella komissio jäseniä, edustusjärjestöjä korostettiin siirtyessä vapaaksi todellisia kehittää tarvetta tarpeita Oikeuksien yksilöllistäminen Valmisteluasiakirjat OECD:n järjestämää konferenssia varten, jossa käsitellään aihetta "naisyrittäjät pk-yrityksissä merkittävä vaikutus innovaatioihin ja työpaikkojen luomiseen". Ehdotuspyyntö: Tuki käsiteollisuusyrityksille ja pienyrityksille, EY VL C 117, 15. 4. 1997. Pk-yritysten eurooppalainen seurantakeskus, neljäs vuosikertomus, heinäkuu 1996. Ensimmäinen järjestettiin 7. helmikuuta 1997, toinen 23. -24. kesäkuuta 1997. 19 Sosiaaliturvan oikeuksien yksilöllistäminen on ajankohtainen jäsenvaltiossa ei ole järjestelmissä sosiaaliturva perhetilanteesta antaen siten yksilöille niin kutsuttuja johdettuja oikeuksia. ja kannalta. Yhdessäkään täysin yksilöllistä sosiaaliturvajärjestelmää. Kaikissa joissakin kohdin ja verotus määräytyvät ainakin yhtäläisten mahdollisuuksien todennäköisesti merkittävä aihe ja Esimerkiksi huollettavina olevista aikuisista myönnettävän kotitalouseläkkeiden vaikutus on huomattava, erityisesti Belgiassa ja Irlannissa. Leskien ja orpojen eläkkeitä on kaikissa jäsenvaltioissa, paitsi Belgiassa (orpojen eläke). Tanskassa, Suomessa, Espanjassa ja Ruotsissa järjestelmät eivät ole yksilöllisiä, mutta ne ottavat vain vähäisessä määrin huomioon erilaiset kotitaloustilanteet, joka on olemassa. Toisessa ääripäässä, esimerkiksi Ranskassa ja Belgiassa on järjestelmiä, jotka ottavat kotitalouden tilanteen hyvin laajasti huomioon. 28 leskeneläkejärjestelmää, lukuunottamatta lisäeläkkeen mukauttamiseksi Komissio on rahoittanut tutkimuksen sosiaaliturvaoikeuksien yksilöllistämisestä ja mahdollisista vaihtoehdoista sosiaaliturvan ja perherakenteiden muutoksia vastaavaksi. Komissio myös tuki rahallisesti lokakuussa 1997 oikeuksien yksilöllistämisestä järjestettyä seminaaria29, jossa jäsenvaltioiden asiantuntijoilla oli mahdollisuus perehtyä siihen, mitä siirtyminen yksilöllisiin oikeuksiin jatkotyö on suunnitteilla. Sosiaaliturvan ja mukauttaminen muuttuviin toimenpiteiden teema jäsenvaltioissa, yhteisön toimielimissä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ja vuoden 1998 eurooppalaista sosiaalipolitiikka käsittelevässä keskustelussa. tarpeisiin on yksi analyysien, keskustelujen tarkoittaa. Tämän alueen työelämän 21 DULBEA, naisten ja miesten sosiaalisten ja verotuksellisten oikeuksien yksilöllistäminen ja yhtäläiset mahdollisuudet, ULB, Bryssel, 1997. 29 Oikeuksien yksilöllistäminen, sosiaaliturva sekä naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet, komissio, Nanterren yliopisto, 9. -11. lokakuuta 1997. 20 OSA 3 ASUMINEN HOIVASUUNNITELMA JA TYÖSKENTELEMINEN EUROOPASSA Työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen tarve kotitalouksissa30 on keskeinen tekijä suuressa sosiaalisessa muutoksessa, johon sisältyvät työn organisoinnin muutokset, (yhteiskunnassa väestörakenteen mutokset, sosiaaliturvan uudelleenjärjestelyt, vallitsevat?) asenteet, jotka kohdistuvat sosiaaliseen ja taloudelliseen riippuvuuteen, hoitotyön jakaminen naisten ja miesten välillä sekä palvelujen tarjonta julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Yhteisössä on valmistunut hoivasuunnitelma, joka on laajempi kuin pelkkää lastenhoitoa koskeva keskustelu. Se koskee perheen tulevaisuutta, vanhusten ja huonokuntoisten perheenjäsenten hoitoa sekä miesten osuutta hoitotyöstä. Seuraavat suuntaukset ovat esillä kaikkialla Euroopassa: • Pienten yli kolmevuotiaiden osuus päiväkodeissa on Belgiassa, Ranskassa ja Italiassa yli 90 prosenttia. 31 Esiopetuksessa hoitopalvelujen kysyntä. olevien lasten • Euroopan unionia koskevista tilastoista ilmenee, että 10 prosenttia Euroopan unionin kotitalouksista32 on yhden hengen talouksia. Yhden hengen kotitalouksien lisääntyvä suuntaus on uusi haaste palvelujen tarjoajille. • Väestön ikääntyessä ilmenee uusia tarpeita. Vanhuksista huolehtimisen vastuu, lisäksi. jonka kantavat pääasiassa naiset, Euroopan yhteisön kotitaloustutkimuksen mukaan vuonna 1994 yhdeksän prosenttia naisista, jotka tekivät vähintään 30 tunnin työviikkoa, huolehtivat päivittäin töidensä jälkeen jopa neljän tunnin ajan hoitoa tarvitsevasta henkilöstä. " tulee nyt lastenhoidon vastuun Komissio on tämän vuoksi tukenut hankkeita, tutkimuksia, verkostoja ja koordinoinut keskustelua ja muutoksista. 34 laaja-alaisista suuntauksista lausuntoja näistä sekä pyytänyt Esimerkiksi naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia (1996-2000) koskevan Italian paikallisviranomaiset, keskipitkän aikavälin yhteisön ohjelman avulla "amministrazione provinciale", käynnistivät hankkeen Sienassa. 35 Alueellisten ja paikallisten viranomaisten, ammattiyhdistysten laajassa yhteistyössä kehitetään analyysimenetelmää, jonka perusteella henkilökohtaisten palvelujen alaa ja sen osuutta työn ja perhe-elämän yhteensovittamisessa voitaisiin arvioida. ja kansalaisjärjestöjen Yksityinen kotitalous on sellainen, jossa yksi, kaksi tai useampi henkilö jakaa asuinhuoneiston. Eurydice-yksikkö, Euroopan komissio. Eurostat, Väestöjä sosiaaliset olosuhteet, 1996, N:o 5. Eurostat, Statistics in Focus, 1997, Nro 5. Väestöraportti KOM(97) 361 lopullinen, 9. 7. 1997, sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa, KOM(97) 102 lopullinen, 12. 3. 1997, Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin, KOM(97) 128. Project Labour Team, Amministrazione Provinciale di Siena, Italia. 21 EMPLOYMENT-NOW -aloitteen yhteydessä on kehitetty ohjelmia, joissa yhdistyvät koulutus ja hoito, ja rakennerahastot ovat useissa tapauksissa tukeneet hoitotoimia koulutuksen ja työelämään palaamisen helpottamiseksi. Vuoden 1998 työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa neuvosto pitää työn ja perhe- elämän yhteensovittamista sekä töihin palaamisen helpottamista poissaolon jälkeen (usein pienten lasten kasvattamisen jälkeen) merkittävänä tekijänä työllisyyden kehittämisessä Euroopassa. Jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan hoitopalveluja. Sukupuolta ja työllisyyttä käsittelevä komission asiantuntijaryhmä sekä tasa-arvo- ja muiden hoitoa oikeuksien asiantuntijaryhmä lasten tutkimuksen tarvitsevien henkilöiden hoidon jäsenvaltiossa sekä tarjonnasta viidessätoista Islannissa ja Norjassa. Asiantuntijaryhmät arvioivat myös hoitopalvelujen saatavuuden tai puutteen vaikutusta naisten työllisyyteen. Työ valmistuu Belfastissa toukokuussa 1998 pidettävään tasa-arvoasioista vastaavien ministerien kokoukseen, jonka puheenjohtajana toimii Yhdistynyt kuningaskunta. tekevät Seuraavassa kuvataan lainsäädännön viimeaikaista kehitystä. Vanhempainloma Vanhempainlomasta 3. kesäkuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/34/EY36 oikeuttaa sekä nais- että miestyöntekijät kolmen kuukauden (palkattomaan) vanhempainlomaan lapsen syntymän tai lapsen adoptoinnin jälkeen ennen kuin lapsi täyttää kahdeksan vuotta. Direktiivi hyväksyttiin osana sosiaalipolitiikasta tehtyä pöytäkirjaa, ja sitä sovellettiin aluksi ainoastaan neljääntoista yhteisön jäsenvaltioon. Amsterdamin sopimuksen yhteydessä Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva poikkeus päättyi, ja neuvosto hyväksyi 15. vanhempainloman soveltamisesta myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. luonnoksen direktiiviksi joulukuuta 1997 Vanhempainlomaa koskeva direktiivi on merkittävä osa siinä yhteenkoottujen ja täydentävien toimenpiteiden sarjassa, jota tarvitaan, jotta tavoite työn ja perhe- elämän yhteensovittamisesta voidaan saavuttaa. Vuoden 1997 aikana komissio laati yhteenvedon viidessätoista jäsenvaltiossa tehdyistä tutkimuksista ja toteuteista toimenpiteistä. Komission oman seurannan tulokset vuonna 1997 ja OECD:n tulokset vuonna 199537 vahvistavat, että on olemassa huomattavia metodologisia ongelmia niiden naisten ja miesten osuuden arvioimisessa, jotka ovat hyödyntäneet mahdollisuuttaan vanhempainlomaan jäsenvaltioissa. * EYVLL 145, 19. 6. 1996, s. 4. 37 OECD, Employment Outlook, Pariisi, heinäkuu 199S. 22 Kaikesta huolimatta suuntaus on edelleen se, että vanhempainlomaa hyödyntävät pääasiassa naiset. Tanskassa, jossa vanhempainlomalla on pitkä perinne, 90 prosenttia sen käyttäjistä on naisia. 38 Raskaus ja äitiys Perustamissopimuksen 118 a artiklan mukaisesti vuonna 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/85/ETY39 raskaana olevista työntekijöistä antaa puitteet toimenpiteille raskaana olevien työntekijöiden työturvallisuuden ja terveyden parantamiseksi. Direktiivin 14 artiklan 4 kohdassa jäsenvaltiot käytännön soveltamisesta, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten näkemykset. Komissio laatii parhaillaan kertomusta saamiensa tietojen perusteella. ja äskettäin synnyttäneiden ilmoittamaan velvoitetaan komissiolle imettävien direktiivin tai Kuten direktiivin 3 artiklassa säädetään, komissio jatkaa ohjeasiakirjan valmistelua edellä mainittujen työntekijöiden terveydelle vaarallisina pidettyjen kemiallisten, fysikaalisten ja bioloisten tekijöiden arvioinnista. Tässä tehtävässä komissiota on avustanut työturvallisuuden, työhygienian ja työterveydenhuollon neuvoa-antava komitea, ja lopullinen teksti laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vuoden 1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Lastenhoito suosituksen täytäntöönpanosta. 40 Kertomus Komissio antoi helmikuussa 1998 kertomuksen vuonna 1992 annetun lastenhoitoa koskevan neuvoston laadittiin jäsenvaltioiden komission kyselyyn vuonna 1997 antamien vastausten perusteella. Kertomuksessa vahvistetaan lastenhoitoa koskevien säännösten ja määräysten tärkeä asema työn ja perhe-elämän yhteensovittamisessa kaikkialla Euroopan unionissa. Kertomus on onnistunut herättämään keskustelua hoitoaiheesta. Työpaikan merkitys perheystävällisen politiikan takaajana on tullut selvästi esiin suosituksen antamista seuranneina vuosina, kuten myös yksityisten järjestöjen tehtävä. Perhepäivähoito jäsenvaltioiden vastauksissa. (lastenhoito) esiintyy vain harvoin Vuoden 1998 työllisyyden suuntaviivat esittävät , että laadukkaiden lastenhoidon ynnä muun hoidon palvelujen tulee olla riittävää, jotta ne osaltaan tukevat naisten ja ja siellä pysymistä. Tulevaisuuden hoivan miesten työmarkkinoille hakeutumista suunnittelu joka yhdistää eri politiikkalohkot vastaamaan lastenhoidon ja muiden hoitoa tarvitsevien hoidon kysyntää. Komissio tukee jäsenvaltioita tässä asiassa ja seuraa vuoden 1998 edistystä valmistellakseen suuntaviivat vuodelle 1999. tulee perustumaan sellaiseen kehykseen, Ligestillingsradetin tiedonanto, Tanska, 1997. EYVL L 348, 28. 11. 1992, s. 1. K0M(98). , 4. 2. 1998. 23 Muut aloitteet Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat käynnistäneet yhden tai useampia aloitteita työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen tutkimiseksi tai edistämiseksi vuonna 1997. 41 Näiden toimenpiteiden tarkastelu paljastaa huomattavan erilaisia lähestymistapoja eri jäsenvaltioissa. Belgiassa, Espanjassa, Portugalissa ja Ranskassa on tuettu vanhempainlomaa tai työn ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevia tutkimuksia. Italiassa ja Itävallassa on pyritty lisäämään tietoisuutta järjestämällä konferensseja tai mainoskampanjoita pariskuntien kannustamiseksi pohtimaan hoitotyön jakamista. Useissa jäsenvaltioissa (Tanska) äitiys- tai on laadittu ehdotuksia (Italia) tai muutettu lainsäädäntöä vanhempainloman vakuutusarvon parantamiseksi (Saksa). laajentamiseksi ulottuvuuden sen tai ja ammattiliitot ovat osallistuneet toimenpiteiden Työnantajat kehittämiseen Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Portugalissa on suoritettu tutkimus sellaisten työntekijöiden tilanteesta, jotka hoitavat myös vanhusta kotonaan. innovoivien Itävallassa, Alankomaissa, Tanskassa ja Suomessa on ulotettu nykyiset kampanjat työ- ja perhe-elämän paremmasta yhteensovittamisesta koskemaan myös miehiä , tai niissä seurataan miesten valmiutta käyttää hoitovapaamahdollisuutta ja muita oikeuksia. kehys koskevien säännösten on ominaista ja määräysten vaihtelevuus. Useissa lisääntymiselle Lastenhoitoa jäsenvaltioissa jäsenvaltioissa vaihtelevuus erilaisten työskentelymallien sekä työttömien vanhempien tarpeiden mukaan. Toisissa jäsenvaltioissa vaihtelevuus on heijastunut erilaisten lastenhoitopalvelujen kehittämisessä lasten erilaisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja eri ikäisten lasten kehitystä vastaavasti. vanhempien tarkoittaa palveluja erilaisia Ote neuvoa-antavan komitean kyselyyn saaduista vastauksista vuonna 1997. 24 OSA 4 SUKUPUOLITASAPAINON EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana on ollut näkyvissä selvä suuntaus, joka laajentaa yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuutta työmarkkinoiden ulkopuolelle. Ratkaisevaa tämän kehityksen osalta on ollut sen havaitseminen, että naisten aliedustus päätöksentekoasemissa on valtava este Euroopan unionin demokratian kehitykselle, sen koheesiolle ja maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle. Naiset ovat erittäin aliedustettuja päätöksenteossa myös politiikan alalla. Tilanne on parantunut viimeaikaisissa (1997) vaaleissa useissa jäsenvaltioissa, mutta vajaus on edelleen huomattava. Vuoden 1996 vuosikertomuksessa kuvattiin erilaisia toimintasuunnitelniia saavuttamiseksi päätöksentekoasemissa. Naisten näkyvä ja strateginen asema julkishallinnossa, mukaan lukien politiikka , on edellytys heidän etenemiselleen ja pääsylleen päätöksentekoasemiin muilla aloilla. "kriittisen massan" naisten Naisten osallistuminen kansallisiin parlamentteihin Euroopan unionissa lisääntyi keskimäärin 2,3 prosenttiyksikköä vuodesta 1996 vuoteen 1997 (14,8 prosentista 17,1 prosenttiin). Naisten edustus hallituksissa on usein suurempi kuin kansanedustuslaitoksissa. Vuodesta 1996 vuoteen 1997 naisten osuus hallituspaikoista kasvoi 2,5 prosenttiyksikköä (16,8 prosentista 19,3 prosenttiin). Naisten osallistumisaste oli alueellisella tasolla paljon korkeampi kuin kansallisella tasolla. Vuonna 1997 naisten osuus oli 23,2 prosenttia aluehallinnossa. Vuodesta 1996 vuoteen 1997 se nousi 25,1 prosentista 26,6 prosenttiin alueparlamenteissa. (Naisten osuus kansalasissa kansanedustuslaitoksissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa sekä Islannissa, Norjassa ja Liechtensteinissa (%) vuosina 1996 ja 1997) kehys vaalien seurauksena on naisten osuus poliittisista Viimeaikaisten päätöksentekijöistä hieman kasvanut. Eurobarometri-tutkimuksessa42 ilmeni Euroopan kansalaisten yhä suurempi hyväksyntä sille, että naiset nousevat tehtäviin. Suuntauksesta huolimatta naiset ovat vastuullisiin poliittisiin suhteellisesti paremmin edustettuina hallituksissa kuin suorilla vaaleilla valituissa kansanedustuslaitoksissa. Naiset myös menestyvät paremmin Eurooppalaiset naiset ja miehet: yhtäläiset mahdollisuudet? Eurobarometri 44. 3 mielipidekysely, maalis-huhtikuu 1996, kertomus vuodelta 1996. 25 Naisten osuus kansallisissa kansanedustuslaitoksissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa sekä Islannissa, Norjassa ja Liechtensteinissa (%) vuosina 1996 ja 1997 • 1996 n 1997 % 100 Ro Lähde:Vouden 1996 tilastot Europan päätöksentekijöiden asiantuntijaverkosto. Vouden 1997 tiedot FrauenComputerZentrumBerlin. Huomutus: 'lukuun ottamattani 4 valittua Grönlannissa ja Fär-saarUla; "Pariamentiin kuuluu 15 ministerien varajäsentä FL IS N suhteellisissa vaaleissa. Myös sen merkitys, että naiset pääsevät vaaleilla valittuihin asemiin, on vielä tunnustettava kokonaisuudessaan. naisten Neuvoston suositus päätöksentekoon43 ilmaisee tarpeen yhteen kokonaisvaltaiseksi poistamiseksi kansainvälisellä ja kansallisella tasolla tehtyjä aloitteita. päätöksenteosta ja miesten toiminnaksi Euroopan tasapuolisesta osallistumisesta koota toimenpiteet sukupuolten välisen epätasapainon Suositustäydentää unionissa. Suositus kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kokonaisstrategiaa naisten ja miesten tasapainoisen osallistumisen edistämiseksi päätöksiä tekevillä tasoilla. Komissio laatii vuoden 1999 kuluessa ensimmäisen kertomuksen vuoden 1996 neuvoston suosituksen täytäntöönpanosta sen hyväksymistä seuranneiden kolmen vuoden ajalta. jotka koskivat laati kaksi merkittävää Euroopan parlamentin naisten oikeuksien valiokunta mietintöä, päätöksentekoasemissa. Ensimmäisessä mietinnössä44 esitetään selkeä analyysi päätöksenteon esteistä sekä ehdotetaan erityisiä toimenpiteitä, joilla voidaan lisätä naisten edustuksen määrää ja laatua päätöksenteossa. Toisessa mietinnössä45 toivottiin yhdennettyä strategiaa naisten edustuksen parantamiseksi päätöksenteossa naisia Alueiden komitea46 korosti asenteiden muutoksen merkitystä naisten asemasta päätöksenteossa. Komitean mukaan pyrkimys nimetä komiteaan yhtä paljon nais- kuin miesedustajia on saanut jäsenvaltioilta yhä suurempaa kannatusta. Komissio puolestaan toimitti jäsenvaltioille ja muille tahoille, joita asia koskee, käytännön oppaan sukupuolitasapainon edistämisestä. Vuonna 1997 julkaistu opas "Kuinka luodaan sukupuolitasapaino poliittiseen päätöksentekoon"47 tarjoaa keinot poliittisen tahdon muuntamiseen toiminnaksi, jonka tavoitteena on naisten ottaminen mukaan päätöksentekoon konkreettisten strategioiden jatoimenpiteiden avulla. Oppaassa on erityisiä suosituksia hallituksille, poliittisille puolueille ja naisjärjestöille naisten määrän lisäämiseksi poliittisessa päätöksenteossa. Komissio tuki myös tutkimuksia naisten osallistumisesta aloilla, jotka eivät välttämättä liity politiikkaan, erityisesti terveyden, oikeuden, rahoituksen ja koulutuksen aloilla. 45 Lisäksi se teki tutkimuksen, jossa kartoitettiin ja arvioitiin tutkimuksia, jotka koskivat naisia poliittisessa, taloudellisessa ja sosiaalisessa päätöksenteossa viidessätoista Euroopan unionin jäsenvaltiossa, Norjassa ja Euroopan unionin toimielimissä. 49 EYVLL319,10. 12. 96,8. 11. Euroopan parlamentin naisten oikeuksien valiokunta, toimittanut Jessica Larive EP, 205. 666/lop. 1994. Euroopan parlamentin naisten oikeuksien valiokunta, toimittanut Irene Crepaz EP 214. 950/lop. 1996. Päätöslauselma alueiden komitean jäsenten nimittämisestä yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti, alueiden komitea, 237/97. Komissio, pääosasto V, työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaalisasiat, 1996. Sukupuoli, valta ja muutos Euroopan unionin terveyslaitoksissa, Euroopan komissio, PO V, Women in Decision making in the Judicial Systems of the European Union, CESEP, Women in the Financial Institutions in the European Union, Wissenschaftszenrrum Berlin; Women in Decision-Making in Education, Catholic University of Louvain. J. Lovenduski, Southampton University. 26 Näiden empiiristen tutkimusten tulokset ovat olennaisia, sillä ne tarjoavat perustan Euroopan unionin toimintasuunnitelman yhteydessä tekemien poliittisten sitoumusten, neuvoston suosituksen ja vuoden 1996 Rooman peruskirjan soveltamiselle parempaa sukupuolten välistä tasapainoa edistävänä tehokkaana strategiana. jäsenvaltioiden Beijingin Komissio käynnisti oman henkilöstönsä keskuudessa naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan kolmannen toimintaohjelman (1997-2000). 50 Ohjelmassa annetaan yhtenäinen strategia, jonka tarkoituksena on tasapainottaa naisten ja ja kehittää sukupuolisensitiivistä miesten edustusta eri jossa sukupuolinäkökohdat työkulttuuria. Strategia perustuu sisällytetään kaikkeen henkilöstöpolitiikkaan, ja henkilöstön palkkauksessa ja naisten nimittämisessä erityistoimia. Ohjelmalla pyritään myös parantamaan mahdollisuuksia sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. päätöksentekoasemiin tasoilla komissiossa lähestymistapaan, toteutetaan positiivisia Jäsenvaltioiden yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavat viranomaiset ovat tukeneet aktiivisesti lukuisia toimia kannustaakseen ja kehittääkseen naisten parempaa asemaa päätöksenteossa. Työmarkkinajärjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat myös osallistuneet sukupuolten välisen tasapainon edistämiseen. Vuonna 1997 asiasta järjestivät konferensseja ja tutkimuksia UEAPME, ETUC, komissio sekä naisjärjestöt Espanjassa ja Alankomaissa. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan keskipitkän aikavälin toimintaohjelman (1996-2000)51 yhteydessä on vuonna 1997 tuettu useita aloitteita, jotka koskivat naisten ja miesten välisen paremman tasapainon edistämistä päätöksenteossa. Esimerkiksi52 • Belgian senaatti aloitti yhteistyöhankkeen kansallisten kansanedustuslaitosten valiokuntien ja Euroopan parlamentin naisten asioiden valiokunnan väliltä. Belgian senaatissa järjestettiin näiden yhteinen konferenssi toukokuussa 1997. Vuonna 1998 Portugalin kansalliskokous tulee toimimaan hankkeen puheenjohtajana. • Euroopan alueiden ja kuntien liitto (CEMR) on suunnitellut paikalliseen ja alueelliseen hallintoon valittujen naisten eurooppalaisen verkon laajentamista. Hankkeeseen kuuluu yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien tietojen levittäminen paikallisiin kuntiin, paikallisella ja alueellisella tasolla valittujen naisten ja miesten osallistuminen päätöksenteosta paikallispolitiikassa. tutkimusten kokouksiin tekeminen ja • Berliinin Frauen Computer Zentrum (FCZ) on perustanut eurooppalaisen tietopankin "naiset ja päätöksenteko". Se tarjoaa perustietoa jatkotutkimuksia, Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva kolmas toimintaohjelma Euroopan komissiossa 1997-2000 SEC(97) 536/3. K0M(95) 381 lopullinen, 19. 7. 1995. Neuvoston päätös, tehty 22. 12. 1995, EYVL L 335,30. 12. 1995, s. 37. Katso hankehakemisto, 1997, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelma (1996-2000) komissio, PO V. 27 opintoja, opetusmenetelmiä sekä poliittisten strategioiden kehittämistä varten naisten osallistumisen lisäämiseksi päätöksenteossa. • Irlannin kansallinen naisten neuvosto on myös kerännyt tietoa naisista ja päätöksenteosta kaikilla aloilla sellaisten strategioiden kehittämiseksi, joilla taataan sukupuolten välinen tasapaino päätöksentekomenettelyssä. Merkittävä tavoite on tehokkaan osallistumisen edistämiseksi. koulutustarpeet naisten selvittää 28 OSA 5 TASA-ARVO-OIKEUDET - EDISTYS VUONNA 1997 Lailliset ja sitovat oikeudet ovat se perusta, jolle yhtäläisten mahdollisuuksien järjestelmä on rakennettava. Vuonna 1997 huomio kiinnittyi hallitusten välisiin keskusteluihin ja Amsterdamin sopimukseen, jossa yhteisön toimielimille osoitetaan uusia yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja syrjinnän poistamiseksi. Samaan aikaan on tullut esille useita keskustelunaiheita, jotka liittyvät naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. ja mahdollisuuksia vastuualueita ja miesten naisten Samapalkkaisuus työn samapalkkaisuuden Yksi näistä pääaiheista on samapalkkaisuus, joka on naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien kulmakivi. Komission antamia menettelyohjeita" naisten ja miesten samanarvoisen toteuttamiseksi käsiteltiin Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnassa. Mietintö hyväksyttiin 11. kesäkuuta 1997. 54 Siinä korostetaan, että työn arviointi- ja luokittelujärjestelmien perustaminen ja käynnistäminen on olennaista sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistamiseksi palkkarakenteesta ja syrjivien tekijöiden poistamiseksi palkasta. Tietoisuuden lisääminen ja tiedotuskampanjat kuvataan myös merkittävinä askeleina nykyisten palkkaerojen poistamisessa. Todistustaakka Todistustaakan määräytyminen sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevissa tapauksissa on pitkään ollut komission huolenaiheena. Komissio on jo vuonna 1988 ehdottanut aiheesta direktiiviä. 55 Komissio toimitti neuvostolle heinäkuussa 1996 luonnoksen direktiiviksi56. Luonnos esiteltiin parlamentille, joka antoi lausuntonsa5' ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Neuvostolle esitettiin uusi ehdotus ja siitä annettiin yhteinen kanta 27. kesäkuuta 1997. Euroopan parlamentin annettua lausuntonsa toisen käsittelyn jälkeen komissio antoi tarkistetun ehdotuksen direktiiviksi. Neuvosto hyväksyi direktiivin 97/80/EY5815. joulukuuta 1997. KOM(96)336 lopullinen, 17. 7. 1996. Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta. Mietintö käyttäytymissäännöstöstä naisten ja miesten samanarvoisen työn samapalkkaisuuden toteuttamiseksi, EP 220. 249 hyväksytty 11. 6. 1997. EYVLC 176, 5. 7. 1988. Vuoden 1996 kertomus, s. 102. 10. 4. 1997. EYVL L 14, 20. 1. 1998, s. 6. Hyväksytyssä tekstissä saavutetaan pääasiallinen tavoite: todistustaakan kääntäminen kantajan hyväksi. 29 Sosiaaliturvajärjestelmät kohtelua yhtäläistä sosiaaliturvajärjestelmiin, erityisesti Sosiaaliturvajärjestelmän osalta komissio on keskittynyt laajentamaan naisten ja itsenäisiin miesten ammatinharjoittajiin, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Barber antaman tuomion59 mukaisesti. Neuvosto hyväksyi 20. joulukuuta 1996 uuden direktiivin 96/97/EY60, jolla muutetaan direktiiviä 86/378/ETY. Komissio valmistelee myös uutta direktiiviluonnosta nykyisessä yhteisön lainsäädännössä olevan aukon täyttämiseksi naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun alalla. Ehdotus tulee käsittelemään sellaisia tärkeitä asioita kuin eläkeikää, leskeneläkettä ja perhe-eläkettä, jotka eivät kuulu nykyisten direktiivien soveltamisalaan. 6' Myönteiset toimet: asiat Kalanke ja Marschall Asiassa Kalanke annetun tuomion seurauksena komissio ehdotti yhtäläistä kohtelua koskevan direktiivin 76/207/ETY muuttamista. 62 Neuvosto päätti 17. huhtikuuta 1997 siirtää keskustelua tästä asiasta, koska suurin osa jäsenvaltioista uskoi, ettei direktiiviä ollut tarpeen muuttaa. Koska asiassa Kalanke annettu tuomio ei kyseenalaistanut direktiivin laillisuutta, jäsenvaltiot tahtoivat tarkastella kantaansa HVK:n tulosten perusteella. Asiassa C-409/95 (Marschall vastaan Land Nordrhein-Westfalen) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi63, että kansallinen laki, jossa naisille annetaan etusija ylennyksissä julkisella sektorilla tapauksissa, joissa kyseiseen virkaan on ehdolla yhtä päteviä miehiä ja naisia, ei ole yhteisön oikeuden vastainen sillä edellytyksellä, että tietyt ehdot täyttyvät eikä miesehdokkaan ylenemismahdollisuuksia poissuljeta alusta alkaen. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio vahvistaa myönteisiin toimiin perustuvien lähestymistapojen laillisuuden silloin, kun niiden soveltamisessa sallitaan tietty joustavuus (ei automaattisesti). Uuden Amsterdamin sopimuksen 141 artiklan 4 kohta ei muuta tilannetta tullessaan voimaan. Euroopan parlamentti tutkii parhaillaan seurauksia, jota asiasta on komission ehdotukselle muuttaa direktiiviä 76/207/ETY. Sukupuolinen ahdistelu työpaikalla suojeleminen työpaikalla on Naisten ja miesten arvdkuuden hyvin ja jo käynnistänyt tärkeää. Komissio on tiedotuskampanjoita sekä laatinut suuntaviivoja työmarkkinaosapuolten kanssa. tämän osalta tutkimuksia Asia C-262/88, Barber v. GRE, 17. 5. 1990, Kok. 1990, s. 1889. EYVLL 46,17. 2. 1997, s. 20. Direktiivit 86/378/ETY ja 96/97/EY, niiltä osin kuin ne koskevat itsenäisiä ammatinharjoittajia, ja 79/7/ETY. Asia C-450/95, Kalanke v. Freie Hansestadt Bremen, Kok. 1995, s. 1-3051, K0M(96) 88 lopullinen, 27. 3. 1996, s. 93. Asia C-409/95, Marschall v. Land Nordrhein-Westfalen, 11. 11. 1997. 30 Työmarkkinaosapuolet ovat myöntäneet, että sukupuolinen ahdistelu on laaja- alainen ongelma, mutta ne eivät tehneet asiasta sopimusta vuonna 1997. Komissio arvioi parhaillaan vuonna 1997 toimeksiannettujen tutkimusten tuloksia voidakseen määrittää, kuinka tätä aihetta olisi paras käsitellä yhteisön tasolla. kehvs Amsterdamin sopimuksen tasapuolisen jatkamisessa ja hyväksymisessä tutkitaan parhaillaan. ja sen vaikutusten lujittamisessa jakautumisen tulkintaa sosiaaliturvan toimien sekä myönteisten Myönteisiä toimia koskevia säännöksiä ja määräyksiä kansallisissa laeissa ja yhteisöoikeudessa on tarkasteltava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomionsa asiassa Marschall, ja komission on suunniteltava uusia mahdollisuuksia sen takaamiseksi, että yhtäläinen kohtelu ei merkitse ainoastaan yhtäläisten mahdollisuuksien luomista eri sukupuolta oleville henkilöille, vaan että siihen sisältyy myös toimia rakenteellisten erojen vähentämiseksi naisten ja miesten asemassa yleensä työelämässä. Ihmisillä käytävä kauppa Naisten arvostus on tunnustettu olennaiseksi osaksi ihmisoikeuksia. Naisten ihmisoikeuksiin kuuluu oikeus hallita seksuaalisuuttaan ja päättää siihen liittyvistä asioista kuten sukupuolisuuteen ja suvunjatkamiseen liittyvästä terveydestä vapaasti ilman pakottamista, syrjintää ja väkivaltaa. Näin esitetään komission vuonna 1996 antamassa tiedonannossa, joka koskee yhtä naisten ihmisoikeuksien rikkomisen korostettu tapaa: demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien noudattamisen merkitys oli yksi lapsiseksimatkailun torjunnasta vuonna 1997 annetun komission tiedonannon vaikuttimista. 65 kauppaa. 64 Perustamissopimuksissa käytävää naisilla ja 1997 komissio, Euroopan parlamentti66, Vuosina 1996 ja kansalaisjärjestöt67, joita asia koskee, ovat ilmaisseet usein kiihkeällä tavalla vastenmielisyytensä naisten ja lasten (niin tyttöjen kuin poikienkin) oikeuksien ja ihmisarvon rikkomista kohtaan Euroopan unionissa, sekä niitä tuhoisia vaikutuksia kohtaan, joita tällä on uhrien elämään Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. jäsenvaltiot ja monialaista Komissio on ehdottanut lähestymistapaa ja tukenut lain täytäntöönpanosta vastaavien tahojen välistä ihmiskaupan suhteen yhdennettyä KOM(96) 567 lopullinen, 20. 11. 1996. Katso myös: Haagissa annettu ministerien julistus tehokkaista toimenpiteistä naisilla seksuaalista hyväksikäyttöä varten käytävän kaupan ehkäisemiseksi, ministerikonferenssi, järjestetty Euroopan unionin toimiessa puheenjohtajana, Haag, 24. -26. huhtikuuta 1997. EYVLC3. 7. 1. 1997. S. 2. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunta. Mietintö ihmisillä käytävästä kaupasta, 14. 12. 1995. Euroopan kansalaisjärjestöjen konferenssin lausunto naisilla käytävästä kaupasta, Noordwijkerhout, 5. -7. huhtikuuta 1997. 31 yhteistyötä jäsenvaltioiden yhteisissä toiminta-aloitteissa. 68 Oikeus- ja sisäasioista vastaava neuvosto on laajentanut Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen toimivaltaa myös ihmisillä käytävän kaupan alalle. Naisten oikeuksien rikkomisen lopettamiseksi käynnistettiin uusi ohjelma nimeltä STOP69 - Stop the Trafficking of Persons - ajanjaksolle 1996-200070. Ohjelman ja alaikäisten tarkoituksena on kehittää aloitteita käytön seksuaalisen lopettamiseksi näihin tarkoituksiin. 71 ihmisillä käytävän kaupan tietoliikennevälineiden hyväksikäytön torjumiseksi ja DAPHNE-aloitteessa72, jonka komission pääsihteeristön oikeus- ja sisäasioiden tällaiset aloitteet yhteistyön erityisryhmä käynnisti vuonna 1997, katsottiin ensisijaisiksi. Siinä tuetaan kansalaisjärjestöjen työtä naisiin, nuorisoon ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ja erityisesti seksuaalisen hyväksikäytön poistamiseksi. Toimintaohjelmaa varten on valittu noin 46 DAPHNE- hanketta. ja vapaaehtoisjärjestöjen 68 Sopimus Euroopan unionista, K. 3 artiklan 2 kohdan toinen luetelmakohta. 69 EYVLL 322, 12. 12. 1996. 70 Aloitetaan vuonna 1997. 71 Yhteinen toimi, 29. 11. 1996. EY VL L 322, 12. 12. 1996, s. 7. 72 Daphne-aloite, EYVL C 136, 1. 5. 1997, s. 14. 32 OSA 6 BEIJINGIN TOIMINTASUUNNITELMAN SEURANTA Yhdistyneiden kansakuntien neljäs naisten maailmankonferenssi73 oli erittäin merkittävä tapahtuma. Siinä ilmeni yksimielisyys siitä, että naisten asiat ovat yleisiä ja maailmanlaajuisia ja että sukupuolten välinen tasa-arvo kaikkien ihmisten kesken on olennainen ja demokraattisten yhteiskuntien rakentamiseksi 2000-luvulla. tekijä oikeudenmukaisten sekä laadittu tehtyjen tuloksena toimintasuunnitelma konferenssin Konferenssin valmistelumenettely tarjoavat kehyksen ja esityslistan toimille naisten kannalta kriittisillä aloilla kaikkialla maailmassa. Neljännen naisten maailmankonferenssin ja yhteydessä Beijingissä noudattaminen olivat tärkeimmät viestit, jotka Euroopan unioni esitti naisten asemaa tutkivalle komissiolle New Yorkissa vuonna 1997. 74 Myös useat naisten maailmanlaajuisten verkostojen tulivat New Yorkiin järjestöjen edustajien kanssa keskustelemaan hallitusten toimintasuunnitelman seurannasta sekä jatkamaan Beijingin kokouksen vaikutuksia. Näin merkittävän maailmanlaajuisen tapahtuman vaikutuksia ei voida arvioida yhden ainoan vuoden aikana. sitoumusten poliittinen määrittäminen järjestöjen edustajat ja kansainvälisten ja Konferenssin vaikutus perustuu myös siihen, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva huoli ilmeni samaan aikaan lukuisissa eri valtioissa ja ainakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Konferenssi on kiihdyttänyt uudistusprosessia ja auttanut toimien ja tukien entistä parempaa yhteensovittamista. Komissio jatkaa vuonna 1998 Beijingin toimintasuunnitelman täytäntöönpanon seurantaa ja pyrkii helpottamaan sen täytäntöönpanoa koskevaa jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua. Vuodesta 1995 alkaen tapahtunutta Euroopan laajuista edistystä koskevan yleiskatsauksen laatimista tuetaan vuonna 1998. Jäsenvaltioiden vastaukset Beijingin kokouksen tuloksiin Jäsenvaltiot ovat esittäneet suunnitelmiaan Beijingissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ensimmäisissä seuranta kertomuksissaan, jotka julkaistiin vuonna 1996 ja jotka annettiin levitykseen vuonna 1997. Useissa kansallisissa kertomuksissa esitettiin suunnitelmia konkreettisten tulosten sijaan. Jokaisen jäsenvaltion on korjattava puutteet saavutettavien saavuttamiseksi käynnistettyjen todellisten hankkeiden ja ohjelmien välillä. tavoitteiden ja niiden Jäsenvaltiot ovat kehittäneet toimia ja suunnitelmia lukuisilla toimintasuunnitelman eri nimikkeillä. Espanjassa on julkaistu opetuksen ja koulutuksen alaan liittyvä käsikirja YK:n neljäs naisten maailmankonferenssi, Beijing, Kiina, 4. -15. syyskuuta 1995. Euroopan unionin nimissä annettu lausunto, Ina Brouwer, Alankomaiden valtuuskunnan puheenjohtaja Yhdistyneiden kansakuntien naisten asemaa käsittelevän komitean 41. istunnossa, New York, 10. maaliskuuta 1997. 33 sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumisesta opetuksessa. Luxemburg puolestaan on tuottanut käsikirjan nimeltä Sopimus kaikkien naisiin kohdistuvan syrjinnän muotojen poistamisesta ("Convention on the Elimination of all forms of Discrimination against women" CEDAW). Terveyttä koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti Norja ja Irlanti ovat kehittäneet suunnitelmia, joissa huomioidaan terveyden ja terveystiedotuksen sukupuoliulottuvuus. Naisiin kohdistuvan väkivallan osalta Saksassa, Kreikassa ja Belgiassa on aloitettu ja tuettu uudenlaisia hankkeita. Saksassa on laadittu opetusaineistoa naisten turvakotien henkilöstölle, Kreikassa tuetaan seksuaalista hyväksikäyttöä koskevaa tutkimusta ja Belgiassa kehitetään poliisin erikoisjoukkoja. Jokaisessa jäsenvaltiossa on tuettu toimia naisiin ja talouteen liittyvällä strategisella alalla. Portugalissa kehitetään erityisen mielenkiintoista erityisseurantakeskusta, joka valvoo ja ehkäisee suoraa ja epäsuoraa syrjintää ja edistää naisten ja miesten välisen tasa-arvon uutta kulttuuria työmarkkinaosapuolten keskuudessa. Luxemburgin puheenjohtajakausi Puheenjohtajana toimiva Luxemburg järjesti joulukuussa 1997 keskustelutilaisuuden Beijingin kokouksen seurannasta puheenjohtajuutensa aikana. Keskustelu koski kolmea seikkaa: • valtavirtaistamisen (mainstreaming) käsitteen sisällyttäminen jäsenvaltioiden kansalliseen politiikkaan, • parhaat toimintatavat myönteisten toimien alalla jäsenvaltioissa, • jäsenvaltioiden torjumiseksi. toteuttamat toimenpiteet naisiin kohdistuvan väkivallan Johtopäätöksissään neuvosto totesi, että lukuisten aiejulistusten jälkeen jäsenvaltiot olivat siirtyneet konkreettisiin toimiin. Se totesi, että useimpien Yhdistyneiden kansakuntien määrittämän toimintasuunnitelman pääaiheiden osalta oli toteutettu todellisia pyrkimyksiä. Neuvosto totesi myös, että jäsenvaltiot ovat korostaneet kansalaisjärjestöjen merkittävää tehtävää naisten oikeuksien edistämisessä jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla. Kansalaisjärjestöjen tuki Yhdistyneiden kansakuntien toimistot ja kansalaisjärjestöt ovat muiden muassa kehittäneet tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen seuraamiseksi. 75 Järjestelmissä ehdotetaan yksinkertaisia ja yhtenäisiä osoittimia sukupuolten välisten erojen vähenemisen toimintasuunnitelman järjestelmiä lukuisia uusia 75 Katso UNDP Human Development Report 1996, Oxford University Press, Social Watch 1997, Instituto del Tercer Mundo, Montevideo, 1997. 34 edistymisen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen maissa. tai naisten oikeuksien lisääntymisen mittaamiseksi eri asteisen foorumi oli yksi Huairoussa Beijingin ulkopuolella yhtäaikaa YK:n konferenssin kanssa järjestetty kansalaisjärjestöjen laajimpia naisten asioita käsitteleviä kansalaisjärjestöjen kokoontumisia kautta aikojen. Sillä on ollut merkittävä vaikutus eri puolilla maailmaa toimivien kansalaisjärjestöjen suhteiden lujittamisessa ja niiden vaikutusmahdollisuuksien parantamisessa hallitusten kanssa käytävän vuoropuhelun kautta. Alueellisella ja kansainvälisellä tasolla Euroopan naisten asioita käsittelevät toimintasuunnitelman kansalaisjärjestöt ovat osallistuneet Beijingin yleisen kehitysalan seurannan kansalaisjärjestöt ja kansallisten hallitusten kehitysyhteistyötä, kauppaa ja ulkosuhteita koskeviin politiikkoihin. järjestämiseen. Vuonna 1997 useat tutkivat sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä Euroopan tulosten ja kehys Neljänteen maailmankonferenssiin osallistui hyvin erilaisia osanottajia: niin maantieteellisesti kuin myös taloudellisen tai poliittisen kehityksen kannalta kaukaisten maiden alojen kansalaisjärjestöjen edustajia, paikallisia liikkeitä ja kansainvälisiä järjestöjä tiedotusvälineitä. Tämä ajatustenvaihto kasvokkain oli erityisen sekä hyödyllistä. edustajia, kokoisten kaiken eri ja Tämä raportti on saatavilla kaikilla Euroopan unionin 11 virallisella kielellä. Näiden versioiden liitteenä on täydellinen liite ranskaksi, englanniksi tai saksaksi. Raportin voi hankkia oman maan myyntipisteistä (osoitteet kannen viimeisellä sivulla). 35 ISSN 1024-4492 KOM(98) 302 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 06 04 17 Luettelonumero : CB-CO-98-302-FI-C ISBN 92-78-35960-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 2C


title: WRITTEN QUESTION No. 1477/98 by Lis JENSEN to the Commission. Sofia International Airport Upgrade and Extension Project

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 402/137 (98/C 402/181) WRITTEN QUESTION E-1469/98 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (13 May 1998) Subject: Staffing levels in DG VI Would the Commission please give a breakdown of the number of A category staff employed by DG VI on a full- time basis for the following areas of responsibility: › animal welfare (farming, transport and slaughter) › residues in food (including hormones and antibiotics) › zoonotic diseases (Salmonella, Campylobacter, Listeria, etc. )? Would it also state whether they are permanent officials, temporary staff or seconded national experts and, for the latter two categories, the date when their employment at the Commission will end? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (22 June 1998) The unit responsible in the Directorate General for Agriculture for these issues is unit VI/B. II. 2 (cid:145)LØgislation vØtØrinaire et zootechnique(cid:146). This unit employs 22 category A staff. In the area of animal welfare (farming, transport and slaughter) one A category temporary agent (AT) is employed, whose contract will end on 15 July 1998 and one A category national expert (END) whose contract will end on 31 January 1999. In the area of residues in food (including hormones and antibiotics) one A category temporary agent (AT) is employed, whose contract will end on 31 August 1998. In the area of zoonotic diseases (salmonella, campylobacter, listeria) one A category national expert (END) is employed, whose contract will end on 31 January 2001. (98/C 402/182) WRITTEN QUESTION E-1477/98 by Lis Jensen (I-EDN) to the Commission (13 May 1998) Subject: Sofia International Airport Upgrade and Extension Project The Sofia International Airport Upgrade and Extension Project is funded by the EIB for an amount of ECU 60 million. That amount is earmarked for the extension of the runway and the construction of a passenger terminal. The contract is already signed. However, no definitive project has been drawn up and no EIA has been carried out. Only a general Master Plan for the Reconstruction of the Sofia Airport exists, drawn up by a British company, Halcrow and Partners. There is no specific project. In the Master Plan several variants are proposed for the extension of the runway. Construction is bound to begin without proper assessment of the variants and the project. An EIA on the specific project should be carried out, not only an EIA on the general plan. At the public meeting devoted to the EIA on the general plan, arguments were raised against the current plan and alternative sites for the airport were proposed. None of these were taken into account. The airport is situated unacceptably close to the city of Sofia. The noise and emission levels are higher than the relevant standards. There have been numerous protests and petitions against the further expansion of the airport by local people. Why is the EIB continuing to finance a project which has not been actually specified, designed and on which no EIA has been carried out?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1478/98 del Iñigo MÉNDEZ DE VIGO a la Comisión. Actividades de los odontólogos

eurovoc_concepts:
Spain
approximation of laws
dental medicine
infringement procedure (EU)
medical training
recognition of diplomas
right of establishment
teaching curriculum

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/137 (98/C 386/190) PREGUNTA ESCRITA E-1478/98 de ˝æigo MØndez de Vigo (PPE) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Actividades de los odont(cid:243)logos ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n del estado en que se encuentra el procedimiento de infracci(cid:243)n incoado por ella contra el Reino de Espaæa por incumplimiento de la Directiva 78/687/CEE (1)? (1) DO L 233 de 24. 8. 1978, p. 10. Respuesta del Sr. Monti En nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n ha incoado un procedimiento de infracci(cid:243)n en relaci(cid:243)n con el reconocimiento por parte de Espaæa de los t(cid:237)tulos en odontolog(cid:237)a obtenidos en terceros pa(cid:237)ses que no respetan los requisitos m(cid:237)nimos de formaci(cid:243)n establecidos por la Directiva 78/687/CEE del Consejo, de 25 de julio de 1978, sobre coordinaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas relativas a las actividades de los odont(cid:243)logos. BasÆndose en la respuesta a su dictamen motivado, as(cid:237) como en la informaci(cid:243)n complementaria remitida por las autoridades espaæolas, el 10 de diciembre de 1996, la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) recurrir ante al Tribunal de Justicia. No obstante, tras unas aclaraciones ulteriores de las autoridades espaæolas que hac(cid:237)an referencia a la reciente jurisprudencia del Tribunal Supremo espaæol, que interpreta de conformidad con el derecho comunitario las clÆusulas de los acuerdos internacionales relativos al reconocimiento de t(cid:237)tulos, el 10 de diciembre de 1997, la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) retirar su recurso ante el Tribunal de Justicia. (98/C 386/191) PREGUNTA ESCRITA E-1496/98 de Richard Corbett (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Discriminaci(cid:243)n por causa de orientaci(cid:243)n sexual Tras la sentencia del Tribunal de Justicia Europeo en el caso de Grant-v-South West Trains (Caso C-0249/96), ¿tiene la Comisi(cid:243)n intenci(cid:243)n de introducir legislaci(cid:243)n que proh(cid:237)ba la discriminaci(cid:243)n basada en la orientaci(cid:243)n sexual tan pronto como entre en vigor el Tratado de Amsterdam? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de junio de 1998) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-0756/98 del Sr. Ojala (1). (1) Ver pÆgina 40


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil établissant un système communautaire révisé d'attribution de label écologique (COM(96)0603 C4-0157/97 96/0312(SYN))(Procédure de coopération: première lecture)

eurovoc_concepts:
consumer information
international standard
labelling

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1476/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Destruction of national highway by landslide in Greece

eurovoc_concepts:
Central Greece
co-financing
geology
impact study
natural disaster
operational programme
public works
rail transport
road building
road network

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/41 Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (13. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio vahvistaa, ett(cid:228) vuosia 1991›1992 koskeva kertomus (julkaistu vuonna 1994) on viimeinen, joka on toimitettu Euroopan parlamentille ja joka oli my(cid:246)s yleis(cid:246)n saatavilla. Komissio laatii parhaillaan kertomusta Euratomin turvavalvonnasta vuosina 1993›1997. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja my(cid:246)s yleis(cid:246)n saataville. (1999/C 50/057) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1476/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Maanvy(cid:246)rym(cid:228)n valtatielle aiheuttamat tuhot Kreikassa (13. toukokuuta 1998) Komission 19. 4. 1995 antamassa vastauksessa (E-0749/95) (1) kysymykseeni, joka koski maanvy(cid:246)rym(cid:228)n valta- tielle ja rautatielle aiheuttamia tuhoja Kreikassa, mainittiin, ett(cid:228) (cid:148)mit(cid:228) tulee mahdolliseen liikenneyhteyksien korjaamiseksi toteutettavien hankkeiden yhteisrahoitukseen, komissio ei voi ottaa kantaa t(cid:228)h(cid:228)n ennen kuin onnettomuuden syiden, mahdollisten vastuussa olijoiden, ehdotettavien teknisten toimenpiteiden ja niiden kustannusten m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi vaadittavat asiantuntijalausunnot ja tekniset tutkimukset ovat valmistuneet(cid:148). Kolme vuotta t(cid:228)m(cid:228)n vastauksen antamisen j(cid:228)lkeen komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Onko sill(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n onnettomuuden syiden, vastuullisten, ehdotettujen teknisten toimenpiteiden ja niiden kustannusten m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi vaadittavat tiedot ja mit(cid:228) niist(cid:228) ilmenee? 2. Yhteisrahoitetaanko liikenneverkkojen korjaushankkeita? (1) EYVL C 270, 16. 10. 1995, s. 10. Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (2. hein(cid:228)kuuta 1998) Helmikuussa 1995 Malakasassa Pathen p(cid:228)(cid:228)tiell(cid:228) tapahtunut onnettomuus johtui maansortumista, joita ei olisi voitu ennustaa 1980-luvulla tehtyjen geologisten ja geoteknisten tutkimusten perusteella. T(cid:228)m(cid:228)n onnettomuuden j(cid:228)lkeen toteutettiin uusia geoteknisi(cid:228) tutkimuksia, joiden mukaan on ensin tarpeen rakentaa sortuneelle alueelle uusi pohjavesien poistoverkosto ja rakentaa t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen moottoritie uudelleen. Julkisista t(cid:246)ist(cid:228) vastaava Kreikan ministeri(cid:246) arvioi kustannuksiksi 5000 miljoonaa drakmaa. T(cid:228)t(cid:228) hanketta osarahoitetaan vuosien 1994›1999 yhteis(cid:246)n tukikehyksen toimenpideohjelmasta (cid:148)p(cid:228)(cid:228)tiet(cid:148). Edell(cid:228) mainitun ministeri(cid:246)n arvioiden mukaan sopimus t(cid:246)iden toteuttamisesta allekirjoitettaneen piakkoin. (1999/C 50/058) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE) ja Ria Oomen-Ruijten (PPE) komissiolle Aihe: Lomaraha ja viiv(cid:228)styminen (13. toukokuuta 1998) Alankomaalais-saksalaiselta rakennusvientis(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)lt(cid:228) olen saanut kuulla valituksesta, jonka mukaan alankomaa- laiset rakennusyritykset, jotka ovat l(cid:228)hett(cid:228)neet ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) Saksaan, joutuvat maksamaan maksuja lomarahasta sek(cid:228) Saksassa ett(cid:228) Alankomaissa. Erityisesti pienille yrityksille t(cid:228)m(cid:228) on eritt(cid:228)in kallista. Se olisi voinut johtaa joissakin tapauksissa vararikkoon. 1. Onko t(cid:228)m(cid:228) komission tiedossa? Ja onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llainen kahteen kertaan suoritettava maksu on ristiriidassa palvelujen tarjoamisen vapauden kanssa, koska se johtaa markkinoiden ja kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen ja asianomaiset ty(cid:246)ntekij(cid:228)t eiv(cid:228)t hy(cid:246)dy n(cid:228)ist(cid:228) maksuista?


title: Proposta de decisão do Conselho que autoriza a Republica Portuguesa a prorrogar, até 7 de Março de 1999 o Acordo sobre as relações mútuas de pesca com a República da África do Sul

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement
renewal of an agreement

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 13. 05. 1998 COM(1998) 304 final Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA O REINO DE ESPANHA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, o ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL Proposta de DECISÃO DO C O N S E L HO QUE AUTORIZA A REPUBLICA PORTUGUESA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, o ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL (apresentadas pela Comissão) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA O REINO DE ESPANHA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, O ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL ï EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS 1. O reino de Espanha assinou a 14 de Agosto de 1979 um acordo sobre as relações mútuas de pesca com a República da África do Sul, que entrou em vigor no 8 de março de 1982 para um período inicial de 10 anos; prevê-se que o acordo se mantenha em vigor pou um período indeterminado, salvo se fôr denunciado com pré-aviso de 12 meses. Este acordo de pesca prevê que possam ser concedidas licenças anuais de pesca para navios com pavilhão espanhol; tal foi o caso desde 1989. 2. O n° 2 do artigo 167°, do Acto de Adesão de Espanha e de Portugal prevê que os direitos e obrigações decorrentes, para o Reino de Espanha, dos acordos de pesca concluídos com países terceiros não sejam afectados durante o período em que as disposições desses acordos forem provisoriamente mantenidas. Por força do n° 3 do artigo 167° do Acto de Adesão, o Conselho, deleiberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, adopta as decisões adequadas à preservação das actividades de pesca decorrentes de tais acordos, incluindo a possibilidade de prorrogação por períodos máximos de um ano. 3. A fim de evitar a interrupção das actividades de pesca dos navios comunitários em questão, a decisão que é objecto da presente proposta autoriza o Reino de Espanha a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o acordo de pesca acima referido. p:\accords\afrsudes\exp-pt. doc 3 PROPOSTA DE DECISÃO DO CONSELHO DE QUE AUTORIZA O REINO DE ESPANHA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, o ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Acto de Adesão de Espanha e de Portugal, nomeadamente o n° 3 do artigo 167°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que o Acordo sobre as Relações Mútuas de Pesca entre o Governo do Reino de Espanha e o Governo da República da África do Sul, assinado em 14 de Agosto de 1979, entrou em vigor em 8 de Março de 1982 por um período inicial de dez anos; que este acordo se mantém em vigor por um período indeterminado, se não for denunciado com um pré-aviso de 12 meses; Considerando que o n° 2 do artigo 167° do Acto de Adesão prevê que os direitos e obrigações decorrentes dos acordos de pesca celebrados pelo Reino de Espanha com países terceiros não sejam afectados durante o período em que as disposições desses acordos são provisoriamente mantidas; Considerando que, por força do n° 3 do artigo 167° do mesmo Acto, o Conselho adopta, antes da data limite dos acordos de pesca celebrados pelo Reino de Espanha com países terceiros, as decisões necessárias à preservação das actividades piscatórias deles decorrentes, incluindo a possibilidade de prorrogação por períodos máximos de um ano; que o citado acordo foi prorrogado até 7 de Março de 19981; 1 JOn°L164de21. 6. 1997, p. 37 p:\accords\afrsudes\dec-pt. doc. Considerando que, a fim de evitar uma interrupção das actividades de pesca dos navios comunitários envolvidos, é conveniente autorizar o Reino de Espanha a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o citado acordo, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo Io O Reino de Espanha é autorizado a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o Acordo sobre as Relações Mútuas de Pesca com a República da África do Sul, que entrou em vigor em 8 de Março de 1982. Artigo 2o O Reino de Espanha é o destinatário da presente decisão. Feito no Pelo Conselho O Presidente p:\accords\afrsudes\dec-pt. doc Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA A REPUBLICA PORTUGUESA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, o ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS 1. A República Portuguesa assinou a 9 de Abril de 1979 um acordo sobre as relações mútuas de pesca com a República da África do Sul, que entrou em vigor no mesmo dia para um período inicial de 10 anos; prevê-se que o acordo se mantenha em vigor pou um período indeterminado, salvo se fôr denunciado com pré-aviso de 12 meses. Este acordo de pesca prevê que possam ser concedidas licenças anuais de pesca para navios com pavilhão português; tal foi o caso desde 1989. 2. O n° 2 do artigo 354°, do Acto de Adesão de Espanha e de Portugal prevê que os direitos e obrigações decorrentes, para a República Portuguesa, dos acordos de pesca concluídos com países terceiros não sejam afectados durante o período em que as disposições desses acordos forem provisoriamente mantenidas. Por força do n° 3 do artigo 354° do Acto de Adesão, o Conselho, deleiberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, adopta as decisões adequadas à preservação das actividades de pesca decorrentes de tais acordos, incluindo a possibilidade de prorrogação por períodos máximos de um ano. 3. A fim de evitar a interrupção das actividades de pesca dos navios comunitários em questão, a decisão que é objecto da presente proposta autoriza a República Portuguesa a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o acordo de pesca acima referido. p:\accords\afrsudpt\exp-pt. doc Y PROPOSTA DE DECISÃO DO CONSELHO DE QUE AUTORIZA A REPUBLICA PORTUGUESA A PRORROGAR, ATE 7 DE MARÇO DE 1999, o ACORDO SOBRE AS RELAÇÕES MUTUAS DE PESCA COM A REPUBLICA DA ÁFRICA DO SUL O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Acto de Adesão de Espanha e de Portugal, nomeadamente o n° 3 do artigo 354°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que o Acordo sobre as Relações Mútuas de Pesca entre o Governo da República Portuguesa e o Governo da República da África do Sul, assinado em 9 de Abril de 1979, entrou em vigor no mesmo dia por um período inicial de 10 anos; que este acordo se mantém em vigor por um período indeterminado, se não for denunciado com um pré-aviso de 12 meses; Considerando que o n° 2 do artigo 354° do Acto de Adesão prevê que os direitos e obrigações decorrentes dos acordos de pesca celebrados pela República Portuguesa com países terceiros não sejam afectados durante o período em que as disposições desses acordos são provisoriamente mantidas; Considerando que, por força do n° 3 do artigo 354° do mesmo Acto, o Conselho adopta, antes da data limite dos acordos de pesca celebrados pela República Portuguesa com países terceiros, as decisões necessárias à preservação das actividades piscatórias decorrentes, incluindo a possibilidade de prorrogação por períodos máximos de um ano; que o citado acordo foi prorrogado até 7 de Março de 19981; 1 J O n °L 164 de 21. 6. 1997, p. 36 p:\accords\afrsudpt\dec-pt. doc € Considerando que, a fim de evitar uma interrupção das actividades de pesca dos navios comunitários envolvidos, é conveniente autorizar a República Portuguesa a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o citado acordo, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo Io A República Portuguesa é autorizada a prorrogar, até 7 de Março de 1999, o Acordo sobre as Relações Mútuas de Pesca com a República da Africa do Sul, que entrou em vigor em 9 de Abril de 1979. Artigo 2o A República Portuguesa é a destinatária da presente decisão. Feito no Pelo Conselho O Presidente p:\accords\afrsudpt\dec-pt. doc 9 ISSN 0257-9553 COM(98) 304 final DOCUMENTOS PT 03 10 11 N. ' de catálogo : CB-CO-98-312-PT-C ISBN 92-78-36069-4 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo lo