title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximación de los regímenes jurídicos de protección de las invenciones mediante el modelo de utilidad»

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition law
industrial property
invention
technological change

text: C 235/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 7. 98 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximacio´n de los regı´menes jurı´dicos de proteccio´ n de las invenciones mediante el modelo de utilidad» (1) (98/C 235/06) El 13 de enero de 1998, de conformidad con el artı´culo 100 A del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´n de Industria, Comercio, Artesanı´a y Servicios, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 6 de mayo de 1998 (ponente: Sr. Ataı´de Ferreira). En su 355o Pleno (sesio´ n del 27 de mayo de 1998) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 102 votos a favor, 2 en contra y 3 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n artı´culo 3 del Tratado, que abren el camino a la aproximacio´n de legislaciones que se pretende. 1. 1. El presente Dictamen se refiere a la propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximacio´n de los regı´menes jurı´dicos de protec- cio´n de las invenciones mediante el modelo de utilidad, presentada por la Comisio´n (2). Dicha propuesta se presenta tras el Libro Verde 1. 2. sobre la proteccio´ n de los modelos de utilidad en el mercado interior (3) y el Dictamen que sobre él emitio´ el CES (4). Se trata, por tanto, de un procedimiento legisla- 1. 3. tivo particularmente ponderado, en el que han interve- nido los diferentes o´rganos competentes y varias organi- zaciones con intereses en la materia. 1. 4. El Comité resalta, ya en este punto, la importan- cia que tiene la institucio´n del modelo de utilidad para la innovacio´ n técnica e industrial y, en particular, para las PYME, ası´ como —desde esa misma perspectiva— para el desarrollo de la Unio´n. 2. Observaciones generales sobre la propuesta de la Comisio´n La propuesta de la Comisio´ n se asienta, por un 2. 1. lado, en algunos presupuestos de cara´cter genérico y, por otro, en el ana´lisis de la realidad relativa a la proteccio´n mediante el modelo de utilidad, que efectuo´ —a través de una consulta— en algunos Estados miembros. El primero de los presupuestos genéricos tiene 2. 2. que ver con la idea de que, en este a´mbito, «los derechos de proteccio´ n de la propiedad intelectual otorgados por los Estados miembros pueden utilizarse [. ] de manera que perjudiquen la realizacio´ n de la libre circulacio´ n de mercancı´as» (3), y encuentra eco en las letras f) y h) del Es, pues, por esa razo´n que, en términos de 2. 3. fundamenta Derecho —correctamente— la propuesta en el artı´culo 100 A del Tratado. la Comisio´n comunitario, 2. 4. La Comisio´ n alude igualmente a la necesidad de realizar tareas tendentes a «incrementar la transparencia de la libre circulacio´ n de las mercancı´as resultantes de pequen˜as invenciones técnicas dentro de la Comunidad y evitar los falseamientos de la competencia que son fruto de las diferencias entre las normativas nacionales o de la inexistencia de estas u´ltimas» (5) y a la de «mejorar [. ] el entorno jurı´dico de las empresas de la Comunidad que realizan una innovacio´ n y adaptacio´ n constantes, e incrementar [. ] su competitividad en el mercado mun- dial gracias a la proteccio´ n de sus invenciones mediante el modelo de utilidad, que constituye un dispositivo especialmente bien adaptado a las necesidades de las PYME» (5). A partir de la consulta mencionada en el 2. 5. punto 2. 1, supra, la Comisio´ n concluye que «existe una auténtica necesidad de proteger las invenciones mediante el modelo de utilidad en la Comunidad [. ], puesto que la proteccio´ n mediante la patente no se adapta a determinados tipos de invenciones como las pequen˜as invenciones técnicas» (6). 2. 6. El Comité ya tuvo ocasio´ n de pronunciarse con respecto a los estudios y consultas realizados por la Comisio´n y mantiene las reservas expresadas con rela- cio´n a unos y otras, que, en su opinio´n, «no resultan tan fiables como parecen considerar sus autores» (7). 2. 7. En relacio´n con el presupuesto esencial de este procedimiento legislativo —en sı´ntesis, que es absoluta- mente necesario establecer normas de proteccio´n de la propiedad industrial a través de sistemas distintos del de patentes—, el Comité reitera su opinio´n, ya expresada en su dictamen anterior, segu´n la cual «la ensen˜anza que (1) DO C 36 de 3. 2. 1998, p. 13. (2) COM(97) 691 final, DO C 36 de 3. 2. 1998. (3) COM(95) 370 final. (4) DO C 174 de 17. 6. 1996. (5) COM(97) 691 final, DO C 36 de 3. 2. 1998, punto 3. (6) COM(97) 691 final, DO C 36 de 3. 2. 1998, punto 6. (7) DO C 174 de 17. 6. 1996, punto 5. 5. 27. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 235/27 cabe extraer de la existencia de estas patentes nacionales “de corta duracio´n” es que la principal necesidad en Europa no es tanto la de crear una proteccio´ n complementaria (modelo de utilidad) a nivel comunita- rio como la de aumentar la eficacia (ma´s ra´pida y barata) de la proteccio´ n de las patentes» (1). A este respecto, el Comité destaca el esfuerzo de la Comisio´ n por analizar la situacio´n en que se halla la proteccio´n por medio de la patente (2). Debe notarse, asimismo, la circunstancia de que la Comisio´n esta´ preparando una Comunicacio´ n sobre la patente comunitaria. 2. 8. El Comité reitera, una vez ma´s, que el problema de la necesidad de un sistema de proteccio´n de las innovaciones técnicas, complementario del de las paten- tes de invencio´n, debe enmarcarse en la estrategia de las polı´ticas de investigacio´n y desarrollo tecnolo´gico de la Unio´n Europea. 2. 8. 1. En este orden de cosas, importa, por tanto, sacar conclusiones de las experiencias de los grandes competidores de la Unio´ n, con respecto a los que ésta padece considerables atrasos. En efecto, la consideracio´n de la experiencia 2. 8. 1. 1. norteamericana, que se mantiene sin la institucio´n del modelo de utilidad, permite concluir que existe «la necesidad de aumentar la eficacia del sistema de patentes atenuando sus inconvenientes obvios como son, en particular, los largos plazos de examen y atribucio´n, y los costes» (3). 2. 8. 1. 2. Por otra parte, la experiencia japonesa ilustra —como ya recalco´ el Comité— que la institucio´ n en cuestio´n deberı´a quedar siempre condicionada al requisito de la tridimensionalidad y sujeta a un plazo de proteccio´n significativamente inferior que el de la patente (seis an˜ os, en lugar de veinte). 2. 9. El Comité advierte que las iniciativas tendentes a la aproximacio´n legislativa en este a´mbito deberı´an estar justificadas siempre per se, sin recurrir a los defectos y contradicciones encerrados en el sistema de patentes, que debera´n ser corregidos y eliminados en el marco de ese mismo sistema, como parece ser la intencio´n de la Comisio´ n, plasmada en el Libro Verde sobre la Patente Europea. Entre estos argumentos va´lidos por sı´ mismos 2. 10. se cuentan las circunstancias referentes a la proteccio´ n de la propiedad industrial, a la proteccio´n legislativa contra la violacio´n de los derechos de exclusiva e, indirectamente, al fortalecimiento de la innovacio´ n y el desarrollo en la Comunidad, sobre todo teniendo en cuenta el panorama internacional, que apunta a la existencia de ciclos cada vez ma´s cortos de produccio´n y de vida de las invenciones. 2. 11. El Comité destaca, igualmente, que toda pro- puesta de armonizacio´n de esta institucio´ n debera´ condicionarse a la armonizacio´ n de plazos y procedi- mientos, so pena de que la armonizacio´n ma´s sustantiva se revele inoperante. 3. La opcio´n legislativa ı´nsita en la propuesta de la Comisio´n La Comisio´ n habı´a enumerado, en el Libro 3. 1. Verde (4), las diferentes formas de intervencio´n posibles en este a´mbito, llegando a la conclusio´n de que existen cuatro: la armonizacio´ n de los regı´menes nacionales 3. 1. 1. vigentes y la creacio´n de un sistema de proteccio´ n en los paı´ses que no dispongan de uno semejante; 3. 1. 2. el reconocimiento mutuo —posterior a esa armonizacio´ n— de la proteccio´ n nacional por parte de los Estados miembros; la nueva creacio´ n de un sistema de proteccio´ n 3. 1. 3. comunitario mediante un reglamento, que tendrı´a prima- cı´a sobre los regı´menes de proteccio´n nacionales. la combinacio´n de las distintas posibilidades y, 3. 1. 4. en particular, la armonizacio´n de los derechos de proteccio´n nacionales mediante una directiva y la crea- cio´n de un sistema de proteccio´ n uniforme mediante un reglamento. 3. 2. El Comité constata que la Comisio´n ha limitado la iniciativa objeto de este Dictamen al primero de los objetivos referidos (cf. punto 3. 1. 1), al concluir que «[l]a armonizacio´ n hara´ posible la coexistencia de regı´menes nacionales de proteccio´n equivalentes» y que «[e]l solicitante de un modelo de utilidad estara´ seguro de hallar un derecho de proteccio´ n equivalente en los dema´s Estados miembros y ya no se encontrara´ con una serie de normativas diferentes» (5), si bien el Comité llama la atencio´ n sobre la necesidad de que los solicitantes presenten una solicitud distinta por cada paı´s en el que pretenden se proteja su invencio´n como modelo de utilidad. 3. 3. El Comité considera que lo que se pretende no podra´ ser alcanzado sin que, de forma concomitante, se consolide un sistema de reconocimiento mutuo de la proteccio´n nacional por los Estados miembros. A juicio del Comité, es fundamental que el proyecto de armoniza- cio´n de las legislaciones nacionales prevea, «con posterio- ridad a la armonizacio´ n real, una eventual fase de legislaciones nacio- reconocimiento mutuo de las nales» (6). (1) DO C 174 de 17. 6. 1996, punto 5. 3. 3. (2) COM(97) 314 final («Fomentar la innovacio´n mediante la patente — Libro Verde sobre la patente comunitaria y el sistema de patentes en Europa»), DO C 129 de 27. 4. 1998. (3) DO C 174 de 17. 6. 1996, punto 2. 8. (4) COM(95) 370 final, p. 7 y ss. (5) COM(97) 691 final, punto 10. (6) DO C 174 de 17. 6. 1996, punto 6. 11. C 235/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 7. 98 3. 4. Adema´s, el Comité entiende que, como reflexio´ n genérica, debe reforzar dos ideas ba´sicas que ya figuraban en su anterior dictamen sobre este tema. exclusiva para las invenciones técnicas» (2), enunciando a continuacio´n las denominaciones con las que se conoce esa realidad en los diferentes Estados miembros. 3. 4. 1. La primera de dichas ideas reside en «el hecho de que algunos de los sistemas nacionales, que el Libro Verde agrupa bajo la etiqueta de “modelo de utilidad”, no son, en realidad, sino sistemas de patentes “sin examen” (de la novedad y de la actividad inventiva), o sea, ba´sicamente, patentes de “registro” (ma´s que de examen previo de méritos), que pueden tener una duracio´ n inferior a la de las patentes normales (es el caso de Bélgica, Paı´ses Bajos y Francia)» (1), manteniendo, sin embargo unos requisitos para la proteccio´ n de las invenciones muy pro´ ximos a los exigidos para la que se articula a través de las patentes. 3. 4. 1. 1. A este respecto, el Comité reitera que los modelos de utilidad debera´n individualizarse en cuanto institucio´n auto´noma, inserta´ndose en un marco global de proteccio´ n de la propiedad industrial, en lugar de constituir una va´lvula de escape para colmar las eventuales deficiencias (de coste y lentitud) del sistema de patentes. 3. 4. 2. En segundo lugar, el Comité hace hincapié en que los objetivos de la propuesta legislativa que se examina —de dinamizacio´n del mercado interior y correccio´n de distorsiones de la competencia— no se alcanzara´n a través de medidas de este tenor, en cuanto que aquellos objetivos dependen de armonizaciones legislativas ma´s profundas y, esencialmente, ma´s vastas. 3. 4. 3. Por ello, el Comité pone el acento en que es fundamental que cualesquiera medidas que se adopten en este campo tengan en cuenta una serie de requisitos esenciales de muy diversa ı´ndole: 3. 4. 3. 1. relativos al a´mbito de proteccio´ n: los modelos de utilidad debera´n considerarse como el instrumento ma´s indicado para proteger las invenciones ma´s simples; de orden procedimental: la proteccio´n 3. 4. 3. 2. mediante el modelo de utilidad debera´ ser obtenida de forma ra´pida y econo´ mica, ya que el nivel de proteccio´ n jurı´dica que confiere no es compatible con procedimien- tos lentos y costosos; y 3. 4. 3. 3. desde el punto de vista de la seguridad jurı´dica: el alcance de la proteccio´n debera´ ser claro, ya frente a los infractores ya frente a terceros de buena fe. 4. Observaciones especı´ficas sobre la propuesta de la Comisio´n 4. 1. Artı´culo 1 La Comisio´ n comienza definiendo el modelo de utilidad como el «derecho registrado que confiere una proteccio´ n 4. 1. 1. El Comité advierte sobre la circunstancia de que en esa realidad aparentemente u´nica se encuadran realidades tan diversas que —segu´n la propia Comi- sio´n— debera´n ser enmarcadas en tres grupos distintos; circunstancia que, por sı´ sola, ilustra la necesidad de obtener una completa y clara definicio´n de las normas en cuestio´n. En tal medida, el elenco de las realidades referidas en el artı´culo 1 deberı´a figurar simplemente como anexo interpretativo, por estar destinado, justa- mente, a clarificar las normas internas que debera´n ser armonizadas y no a proporcionar definicio´n alguna del instituto de referencia. Adema´s, el Comité destaca el reducido alcance 4. 1. 2. de la definicio´n propuesta y, en consecuencia, reco- mienda que, de mantenerse la actual redaccio´ n del artı´culo 1, se integren directamente en el concepto las nociones de «actividad inventiva» y «aplicabilidad industrial», por ser éstos los verdaderos conceptos operativos, como, por lo dema´s, reconoce la Comisio´n en el artı´culo 3 del texto propuesto. 4. 2. Artı´culo 4 El Comité considera que la redaccio´ n propuesta para la letra d) del apartado 2 del artı´culo 4 resulta excesiva- mente lata y, consecuentemente, estima que, en la lı´nea de la normativa adoptada a propo´sito de la patente europea, la exclusio´n debera´ limitarse a los programas de ordenador en cuanto tales. 4. 3. Artı´culo 5 En lo tocante al requisito de la «novedad», el Comité constata el esfuerzo de la Comisio´n por adaptar este concepto a la nocio´n de «estado de la técnica» (novedad absoluta) y dotar a esta nocio´n de operatividad, re- curriendo a conceptos claros y precisos. 4. 4. Artı´culo 6 Por lo que respecta al requisito de la «actividad inven- tiva» —también él relacionado con el concepto de «estado de la técnica»— el Comité observa que se elevan los requisitos de «eficacia particular» y «ventaja pra´ctica o industrial» a la condicio´n de requisitos de concesio´ n del modelo de utilidad, ya que no se puede pasar por alto que, en este a´mbito, se trata ante todo de proteger invenciones que se destinan a aplicaciones pra´cticas significativas, principalmente en los a´mbitos de la construccio´ n meca´nica, la industria eléctrica, la meca´- nica de precisio´n, la o´ptica y la construccio´ n de automo´vi- les. La Comisio´ n deberı´a formular este requisito de (1) DO C 174 de 17. 6. 1996, punto 5. 3. 1. (2) COM(97) 691 final, punto 1. 27. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 235/29 manera que garantizase lo mejor posible la seguridad jurı´dica, tanto para el solicitante como para terceros interesados. 4. 4. 1. El Comité subraya, por lo tanto, que la protec- cio´n de los modelos de utilidad debe condicionarse a la verificacio´n de tres requisitos esenciales: 4. 4. 1. 1. absoluta, por referencia al estado de la técnica; el de la novedad, entendida como novedad 4. 4. 1. 2. su sentido ma´s lato; y el de la aplicabilidad industrial, entendido en 4. 4. 1. 3. el de la actividad inventiva, enfocado desde la doble perspectiva de la «eficacia particular» (facilitar la aplicacio´ n o utilizacio´n) o de la «ventaja pra´ctica o industrial». 4. 5. Artı´culo 8 El Comité opina que la redaccio´ n propuesta no salva- guarda convenientemente la necesidad de regular el pago de las tasas de la pro´rroga de los modelos de utilidad, prevista en el artı´culo 19. 4. 6. Artı´culo 10 El Comité entiende que es fundamental que, adema´s de la indicacio´n del origen de la adquisicio´n del derecho al modelo de utilidad, también sea obligatoria la indicacio´n del plazo de esa concesio´ n, si fuese temporal. 4. 7. Artı´culo 12 El Comité subraya el acierto de imponer particulares cuidados a los solicitantes en la descripcio´ n de la invencio´n, pues es esta descripcio´n la que permitira´ a un experto en la materia (versado en el estado de la técnica) verificar, en su caso, la aplicabilidad pra´ctica de aquélla (cf. artı´culo 24). 4. 8. Artı´culo 13 En cuanto al nu´mero de reivindicaciones, el Comité sen˜ala que se ha perdido la oportunidad de proceder a «una limitacio´n del nu´mero de reivindicaciones» (1), cuya conveniencia reconocio´ la propia Comisio´ n. Adema´s, el Comité estima que la Comisio´n deberı´a clarificar si se veda o no a los Estados la posibilidad de limitar el nu´mero de reivindicaciones permitidas a los solicitantes o si, por el contrario, la u´nica forma de llenar de contenido el vago concepto usado en el artı´culo 13 —«lo estrictamente necesario, habida cuenta de la naturaleza de la invencio´n»— es a través de la oposicio´ n de terceros a «reivindicaciones excesivas». (1) COM(95) 370 final, p. 81, cuarto pa´rrafo de la letra g). 4. 9. Artı´culo 16 El Comité considera que, si bien el informe de bu´squeda se considera como una facultad de los solicitantes de modelos de utilidad, se deberı´an clarificar las circunstan- cias en que los solicitantes podra´n pedir un informe de bu´squeda, ya que se debera´ evitar la posibilidad de que tales informes sean utilizados principalmente por los solicitantes con un mayor poder econo´ mico, ası´ como las circunstancias en que, en nombre de la supervivencia del sistema, la verificacio´n de dichos informes revista un cara´cter excepcional. 4. 9. 1. Por otra parte, el Comité desea hacer hincapié en que los Estados miembros deberı´an establecer, en las respectivas legislaciones nacionales, la obligatoriedad del informe de bu´squeda cuando se interponga una accio´n judicial con objeto de hacer valer los derechos conferidos por el modelo de utilidad, pues se justifica concebir este informe de bu´squeda como obligatorio y no como meramente facultativo. 4. 10. Artı´culos 17 y 18 El Comité considera que la cuestio´n relativa a los derechos de prioridad y prioridad interna, por referirse a los efectos de la solicitud y no a la solicitud en sı´ misma, deberı´a figurar en un capı´tulo adicional y no en los relativos a la solicitud y a los efectos del modelo. 4. 10. 1. De hecho, éste es precisamente uno de los efectos ma´s relevantes de la Directiva propuesta, en la medida en que concede al solicitante de un modelo de utilidad un derecho de prioridad para presentar una solicitud de modelo de utilidad con relacio´ n a una misma invencio´n en uno o varios Estados miembros. 4. 11. Artı´culo 19 La duracio´n de la proteccio´n propugnada parece excesiva ante los datos que la Comisio´ n proporciona con respecto al ciclo de vida de las invenciones, sobre todo cuando aquella duracio´n se considera independientemente de la explotacio´n econo´ mica de la invencio´ n; en cambio, hay que tener en cuenta que la armonizacio´ n implica reducciones en el plazo de proteccio´n en algunos Estados miembros. Esta reflexio´n podra´ aparecer como especial- 4. 11. 1. mente preocupante si se piensa que el solicitante podra´ obtener, fa´cilmente, dos pro´rrogas por perı´odos iguales y sucesivos de dos an˜os, hasta un ma´ximo total de diez. A este respecto, el Comité indica que deberı´a examinarse la obligatoriedad de que los Estados miembros incremen- taran el importe de las tasas de renovacio´ n a partir de los seis an˜ os. 4. 12. Artı´culo 20 Por lo que atan˜ e a los derechos de exclusiva conferidos, su alcance parece adecuado, como también lo parecen las limitaciones legales que se le imponen, si bien es C 235/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 7. 98 cierto que la posibilidad de que los Estados miembros establezcan limitaciones adicionales puede, en cierta medida, ser contradictoria con los efectos pretendidos por la Directiva propuesta. 4. 13. Artı´culo 21 En cuanto al agotamiento comunitario y al no agota- miento internacional de los derechos, la doctrina consa- grada no merece reparo alguno, por ser conforme con la jurisprudencia comunitaria en esta materia. 4. 14. Artı´culo 22 A juicio del Comité, la Comisio´n deberı´a considerar obligatoria la posibilidad que se confiere a los Estados miembros de dejar sin efecto un modelo de utilidad cuando se haya concedido una patente de invencio´ n correspondiente al mismo objeto. 4. 16. Artı´culo 24 El Comité, aun aceptando la doctrina expresada en el texto propuesto para este artı´culo, recomienda a la Comisio´n modificaciones en su redaccio´ n, sobre todo en las letras en que figuran los motivos sobre los que podra´ asentarse la solicitud de nulidad de los modelos de utilidad. 4. 17. Artı´culo 25 Por lo que se refiere a las fechas para la incorporacio´ n de la Directiva propuesta, el Comité no puede por menos de sen˜ alar que tal incorporacio´ n deberı´a depender de la armonizacio´ n, por realizar, en la proteccio´ n a través de patentes, al ser ésta —como es obvio— la piedra de toque de todo este problema. 5. Conclusiones 4. 14. 1. De hecho, so´lo ese mecanismo asegurarı´a una efectiva armonizacio´ n, ya que las consecuencias de esa opcio´n legislativa no se quedan en el plano de la doble accio´n de proteccio´n (piénsese en las reglas relativas a la prioridad, por ejemplo). Los modelos de utilidad son un instrumento 5. 1. adecuado para la proteccio´ n de la propiedad industrial y, como tal, contribuyen al desarrollo de la Unio´ n Europea, en la medida en que potencian las inversiones en investigacio´n y desarrollo. Adema´s, parece adecuado «forzar» al solici- 4. 14. 2. tante a conservar u´nicamente la proteccio´n por medio de la patente, dado que los mayores costes asociados a ella sera´n compensados por las caracterı´sticas de este tipo de proteccio´ n, principalmente en términos de seguridad jurı´dica. 4. 15. Artı´culo 23 En opinio´n del Comité, al elenco de causas de extincio´n de los modelos de utilidad habrı´a que an˜ adirle —en lı´nea con lo expuesto en el punto anterior y por las razones aducidas— la extincio´ n por superveniencia de patente sobre la misma invencio´n. Por otro lado, el Comité estima que la falta de pago de las tasas no deberı´a ser considerado como causa de extincio´n, sino como un simple incumplimiento de los presupuestos de la concesio´ n. Con todo, de adoptarse esta idea, el Comité recomienda que las tasas de pro´rroga pasen a inscribirse en el elenco de las tasas referidas en el apartado 2 del artı´culo 8. Bruselas, el 27 de mayo de 1998. 5. 2. La coexistencia de diversos sistemas nacionales de proteccio´n de la propiedad industrial mediante el modelo de utilidad puede ser perjudicial para la realizacio´n de la libre circulacio´ n de mercancı´as y constituir un mecanismo que distorsione la competencia. 5. 3. Los modelos de utilidad son el sistema ideal para proteger las invenciones no patentables y, en esa medida, son un instrumento jurı´dico particularmente apropiado para las PYME. 5. 4. La propuesta de la Comisio´ n parece conveniente para realizar los objetivos que se propone, si bien es susceptible de mejoras técnicas, tal y como se refiere en el presente Dictamen. Adema´s, la propuesta debera´ ser tomada en 5. 5. consideracio´n conjuntamente con las tendentes a regular la proteccio´ n que se articula mediante el sistema de patentes, habida cuenta de las similitudes entre los dos sistemas de referencia. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1625/98 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Vijfde kaderprogramma voor OTO (financiering)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

formats: html pdf print

text: C 31/62 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 5. 2. 1999 (1999/C 31/081) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1624/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Vijfde kaderprogramma voor OTO (financiering) In verband met COM(97) 0439 def. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1). In verband met de (cid:132)sleutelacties(cid:148) luidt de vraag: 1. 2. 3. 4. 5. of er bij iedere sleutelactie een adequaat percentage van de gelden kan worden gereserveerd voor toepas- sings- en innovatieactiviteiten en het MKB ter wille van de dynamiek onderzoek- marktinnovatie; om de inhoud van de voorgestelde sleutelacties te integreren en te rationaliseren door zoveel mogelijk gebruik te maken van de kansen die geboden worden door de thematische programma(cid:146)s van de Commissie; er een tiental sleutelacties in verband met het communautaire O&O-kaderprogramma uit te lichten en daarnaast ØØn uit het Euratom-kaderprogramma en hiervoor voldoende geld beschikbaar te stellen alsook absorptiecapaciteit, wetenschappelijke excellence en strategische zichtbaarheid; om de toewijzing van de financiºle middelen aan sleutelactiviteiten afhankelijk te maken van de geboekte en geverifieerde resultaten, zodat er niet een sklerose van vijf jaar ontstaat en er (cid:132)geforceerd(cid:148) O&O-activiteiten worden gefinancierd die maar heel laag scoren op het punt van technologische innovatie; te zorgen voor moderne, eenvoudige en transparante beheersmechanismen die garant staan voor de administratieve kosten en het tijdpad door het verdelen van nauwkeurige verantwoordelijkheden met een beperkte bureaucratische besluitvorming, waarbij alleen op het hoogste niveau van de betrokken commis- sarissen sprake is van collegiale besluitvorming. (1) PB C 291 van 25. 9. 1997, blz. 15-16. (1999/C 31/082) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1625/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Vijfde kaderprogramma voor OTO (financiering) In verband met het (cid:132)gewijzigde voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad inzake het vijfde kaderprogramma voor communautaire acties op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en toepassing (1998-2002)(cid:148) en het (cid:132)gewijzigde voorstel voor een besluit van de Raad inzake het vijfde kader- programma voor onderzoeks- en onderwijsactiviteiten van de Europese Gemeenschap voor atoomenergie (EURATOM) (1998-2002)(cid:148) (COM(97) 0439 def. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1), luidt de vraag aan de Commissie om de toebedeling van financiºle middelen afhankelijk te maken van een percentueel evenwicht tussen activiteiten waarbij uitwisseling plaatsvindt tussen de academische wereld en het bedrijfsleven, universiteiten en MKB, grote onderzoekcentra, industriºle laboratoria en MKB. (1) PB C 291 van 25. 9. 1997, blz. 15-16. (1999/C 31/083) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1626/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Vijfde kaderprogramma voor OTO (financiering) In verband met het (cid:132)gewijzigde voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad inzake het vijfde kaderprogramma voor communautaire acties op het gebied van onderzoek, technologische ontwikkeling en toepassing (1998-2002)(cid:148) en het (cid:132)gewijzigde voorstel voor een besluit van de Raad inzake het vijfde kader- programma voor onderzoeks- en onderwijsactiviteiten van de Europese Gemeenschap voor atoomenergie (Euratom) (1998-2002)(cid:148) (COM(97) 0439 def. › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1),


title: Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 27. mai 1998, millega nimetatakse ametisse Euroopa ühenduste esimese astme kohtu liikmed

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)

text: 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 443 41998D0380 L 171/30 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 17. 6. 1998 LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS, 27. mai 1998, millega nimetatakse ametisse Euroopa ühenduste esimese astme kohtu liikmed (98/380/EÜ, ESTÜ, Euratom) EUROOPA ÜHENDUSTE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 168a, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 32d, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 140a, võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 1988. aasta otsust 88/591/ESTÜ, EMÜ, Euratom, Euroopa ühenduste esimese astme kohtu asutamise kohta (1) ning arvestades, et: 31. augustil 1998 lõpeb järgmiste kohtu liikmete ametiaeg: Josef Azizi, Cornelius Paulus Briet, Marc Jaeger, Andreas Kalogeropou- los, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens de Moura Ramos, Virpi Tiili ja Bo Vesterdorf; Artikkel 1 Käesolevaga nimetatakse ajavahemikuks 1. september 1998 – 31. august 2004 esimese astme kohtu kohtunikeks: Josef Azizi, Marc Jaeger, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens de Moura Ramos, Virpi Tiili, Bo Vesterdorf, Michael Vilaras. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 2 ajavahemikuks 1. september 1998 – 31. august 2004 tuleks esi- mese astme kohtu liikmed osaliselt asendada; Brüssel, 27. mai 1998 esimese astme kohtu liikmete osalise asendamise lõpuleviimiseks tuleb hiljem nimetada veel üks kohtunik, Eesistuja S. WALL (1) EÜT L 319, 25. 11. 1988, lk 1. parandus: EÜT C 215, 21. 8. 1989, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 95/1/Euratom, ESTÜ, EÜ, mil- lega muudetakse dokumente, mis käsitlevad uute liikmesriikide ühi- nemist Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 1)


title: Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta

eurovoc_concepts:
European social policy
freedom of movement
migrant worker
supplementary pension
transfer of pension rights

formats: pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 05. 1998 KOM(1998)325 1opull. 97/0265 (CNS) Muutettu ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI EUROOPAN UNIONIN ALUEELLA LIIKKUVIEN PALKATTUJEN TYÖNTEKIJÖIDEN JA ITSENÄISTEN AMMATINHARJOITTAJIEN LISAELAKEOIKEUKSIEN SUOJAAMISESTA (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Komissio esitti S. lokakuuta ehdotuksen neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin itsenäisten ammatinharjoittajien alueella lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta. 1 liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja ja Direktiivin tarkoituksena on turvata Euroopan unionin jäsenvaltiosta toiseen liikkuvien (vanhuus-, työntekijöiden työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet). Erityisesti turvataan vapaaehtoisiin tai pakollisiin lisäeläkejärjestelmiin perustuvat lisäeläkeoikeudel, etuuksien rajatylittävä maksaminen ja lähetettyjen työntekijöiden mahdollinen kuuluminen lähettävän valtionjärjestelmään. lisäeläkejärjcstelmät perheenjäsentensä heidän Vihreässä kirjassa lisäeläkejärjestelmistä yhtenäismarkkinoilla komissio teki joukon kysymyksiä kaikille asianosaisille mukaan lukien hallitukset, työmarkkinaosapuolet ja lisäeläkejärjestelmien edustajat. Kysymyksillä pyritään luotaamaan syvemmältä niitä jäljellä olevia ongelmia, jotka ehkäisevät vapaata liikkuvuutta. Komission yksiköissä tutkitaan parhaillaan kaikkien asianosaisten kannanottoja, ja komissio saattaa ryhtyä asiassa lisätoimiin käydyn keskustelun perusteella. Talous- ja sosiaalikomiteaa sekä Euroopan parlamenttia on kuultu liuroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 ja 235 artiklan mukaisesti; talous- ja sosiaalikomitea on antanut ehdotuksesta puoltavan lausunnon. Huhtikuussa 1998 pitämässään täysistunnossa Euroopan parlamentti hyväksyi useita muutoksia komission alkuperäiseen tekstiin. Komissio saattoi hyväksyä useimmat Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset, koska ne selkeyttävät nykyisiä säännöksiä. Komissio aikookin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla muuttaa alkuperäistä ehdotustaan voidakseen ottaa huomioon Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmassaan ehdottamat tarkistukset. KOM(97) 486 lopuit. , EYVL C 5, 9. 1. 1998, s. 4. A HUOMAUTUKSIA MUUTOSEHDOTUKSIIN I ' I / ( ) 5 / 9 7 / 5 O I 2 I ( ) ( ) ( ). W ( ) ( ) ( I : N) k h 1. Muutos, jolla lisätään uusi johdanto-osan 5 a perustelukappale alkuperäisen ehdotuksen johdanto-osan 5 perustelukappaleen jälkeen Muutoksessa on oteltu huomioon Euroopan parlamentin talousasioita käsittelevän valiokunnan tekemä ehdotus. 2. Muutos, jolla lisätään uusi johdanto-osan 7 a perustelukappale johdanto-osan 7 perustelukappaleen jälkeen Muutoksessa on oteltu huomioon Euroopan parlamentin kanta, jossa parlamentti toivoi lainsäädännön soveltamisalan kattavan väliaikaiset ja osa-aikaiset työsuhteet. Komission ehdotuksessa otetaan nämä tällaiset työsuhteet huomioon epäsuorasti. Euroopan parlamentti pilää asiaa hyvin tärkeänä. 3. Muutos, jolla lisätään uusi johdanto-osan 12 a perustelukappale johdanto-osan 12 perustelukappaleen jälkeen Muutoksella. luodaan aiempaa selvemmin esille, että direktiivi on ensimmäinen askel poisteltaessa vapaan liikkuvuuden esteitä ja että jatkotoimia tarvitaan, jotta loput lisäeläkkeitä koskevat esteet voidaan poistaa. 4. Muutos johdanto-osan 13 perustelukappaleeseen Muutoksella selvennetään 7 artiklan soveltamisalaa, johon johdanto-osan 13 perustelukappaleessa viilataan. 5. Muutos 1 artiklaan Muutoksella selvennetään direktiivin soveltamisalaa sitä, että direktiivi edistää työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa. 6. Muutos 2 artiklaan ilmaus "lisäeläkejärjestelmään kuuluviin henkilöihin" Muutoksella korvataan ilmauksella "lisäeläkejärjestelmän piiriin kuuluviin henkilöihin" ja ilmaus "sekä heidän perheenjäseniinsä ja jälkeenjääneisiinsä" ilmauksella "muihin näiden järjestelmien mukaan etuuksiin oikeutettuihin henkilöihin". Muutoksella selvennetään tiettyjä käsitteitä. 7. Muutos 3 artiklan a alakohtaan jolla täsmennetään, tarkoitetaan Muutos, työkyvyttömyys- ja vanhuus- ja perhe-etuuksia, joiden tarkoituksena on täydentää tai korvata ne vastaavat etuudet, joita myönnetään asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalaan kuuluvissa järjestelmissä. "lisäeläke" käsitteellä että - 2- I-T05 (>7 53 12 1000. WOO (I-N) kh 8. Muutos 3 artiklan d alakohtaan Muutoksella työkyvyttömyys- vanhuus- ja perhe-etuudet. täsmennetään, että käsitteen "eläkeoikeudet" piiriin kuuluvat 9. Muutos 4 artiklaan selvennetään 4 artiklan Muutoksella soveltamisalaa. Kyseisessä artiklassa varmistetaan, että tasavertaisen kohtelun periaatetta sovelletaan sekä saman jäsenvaltion alueella että jäsenvaltioiden välillä liikkuviin henkilöihin, kun kyseessä on heidän saavuttamiensa oikeuksien säilyminen. Muutoksella korvataan ilmaus "näiden henkilöiden perheenjäseniin ilmauksella "muihin näiden järjestelmien mukaan etuuksiin oikeutettuihin henkilöihin". ja jälkeenjääneisiin" 10. Muutos 5 artiklaan Muutoksella korvataan ilmaus "heidän perheenjäsenilleen ja jälkeenjääneilleen" järjestelmien mukaan etuuksiin oikeutetuille ilmauksella henkilöille". Muutoksella henkilöllistä ulottuvuutta. Tässä suhteessa muutos vastaa 2 artiklaan tehtyä muutosta. "muille näiden selventämään direktiivin pyritään 11. Muutos 12 artiklan 3 kohtaan Muutoksella lyhennetään kuudesta vuodesta neljään vuoteen sitä aikaa, jonka kuluessa direktiivin täytäntöönpanosta on laadittava kertomus. H l'l/()5/97/5;il2IOO(). WO()(i:N) kl. EHDOTUS : MUUTETTU EHDOTUS : NEUVOSTON DIREKTIIVI NEUVOSTON DIREKTIIVI Euroopan unionin alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta Euroopan unionin alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta KOM(97) 486 lopull. 8. 10. 1997 AIEMPI VERSIO UUSI VERSIO (komission esittämä 8 päivänä lokakuuta 1997) (jossa otetaan huomioon tietyt Euroopan parlamentin tekemät muutokset ) •UROOI'AN UNIONIN NEUVOSTO, joka huomioon oilaa perustamissopimuksen ja erityisesti sen 51 ja 235 artiklan, l. uroopan yhteisön Ei muutoksia ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), huomioon Muroopan ottaa lausunnon (2), parlamentin ollaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sekä katsoo, että on Ei muutoksia vapaa yhteisön perusvapauksista yksi liikkuvuus; henkilöiden että perustamissopimuksessa määrätään, yksimielisesti neuvosto toteullaa liikkuvuuden vapaan työntekijöiden toteuttamiseksi tarvittavat sosiaaliturva-alan toimenpiteet, työntekijöiden lakisääteisillä sosiaaliturvajärjestelmillä sosiaaliturva taataan Ei muutoksia ja 5 - H/05/97/53 12 1000. WOO (EN) kh Ei muutoksia täydentävillä sosiaaliturvajärjestelmillä, jo vahvistama tarkoituksena on lainsäädäntö, neuvoston jonka turvata yhteisön alueella liikkuvien työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä sosiaaliturvaoikeudet, ja erityisesti asetukset (ETY) N:o 1408/712 ja 574/723 koskevat ainoastaan lakisääteisiä eläkejärjestelmiä, Ei muutoksia kokoontunut Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta Eurooppa-neuvosto 1997 vahvisti jälleen, että se pitää moitteettomasti toimivia yhtenäismarkkinoita koko unionin kilpailukykyä, talouskasvua ja työllisyyttä edistävän kokonaisstrategian olennaisena osana, Ei muutoksia on avulla joiden tarkoituksessa edellä mainittu tässä ja kasvusta Eurooppa-neuvosto työllisyydestä antamassaan päätöslauselmassa4 sopinut konkreettisista voidaan toimista, edistää tehokkaimmin lopullista yhtenäismarkkinoiden säännöistä toteuttamista: tehokkaampia, poistetaan huomattavimmat jäljellä olevat markkinoiden vääristymät, vältetään haitallista verokilpailua, poistetaan markkinoiden esteet alakohtaiset yhdentymiseltä kaikkia ja kansalaisia hyödyttävät yhtenäismarkkinat, luodaan tehdään Johdanto-osan (uusi) 5 a perustelukappale on vapaa työntekijöiden oleellinen tekijä sekä yhteismarkkinoiden liikkuvuus EYVL N:o L 149, 5. 7. 1971, s. 2. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi ajan tasalle saatettuna asetuksella (EY) N:o 118/97 (EYVL N:o L 28, 30. 1. 1997, s. 1), ja sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1290/97 (EYVL L 176, 4. 7. 1997, s. 1). EYVL N:o L 74, 27. 3. 1972, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi ajan tasalle saatettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97, ks. alaviite 1. EYVL C 236, 2. 8. 1997, s. 3. - /- 3 4 11/05/97/53121000 woo (I-N) kh moitteettoman toimivuuden kannalta että talous- ja rahaliiton myös ennakkoehto moitteettomalle toimivuudelle, Ei muutoksia h annetussa tavoitteiden alakohdassa) suojelun ja sosiaalisen lähentämisestä 27 päivänä politiikkojen neuvoston 1992 heinäkuuta suosituksessa 92/442/ETYs (I. B kohdan 5 alakohdan kehotetaan jäsenvaltioita edistämään tarpeen vaatiessa koskevien eläkeoikeuksien edellytysten erityisesti palkattujen lisäeläkkeiden esteiden työntekijöiden poistamiseksi. saamista muuttamista osalta liikkuvuuden tämä tavoite saavutetaan ainoastaan, mikäli Ei muutoksia oikeudet asianmukaisella liikkuessa jäsenvaltiosta toiseen, turvataan työntekijän lisäeläkkeeseen lavalla Johdanto-osan (uusi) 7 a perustelukappale taattava on riittävät Yhä yleistyvissä lyhyt- ja osa-aikaisissa työsuhteissa nykyisiä paremmin eläkeoikeudet; komission olisikin oteltava huomioon tällaiset työsuhteet laatiessaan ehdotuksia eläkejärjestelmistä, Ei muutoksia henkilöiden vapaata liikkuvuutta, joka on rajoiteta yksi yhteisön kulmakivistä, ei vaan palkattuihin se ulotetaan itsenäisiin ammatinharjoittajiin sijoittautumisvapautena tarjoamisen vapautena, työntekijöihin, myös palvelujen ja voidakseen tehokkaasti käyttää oikeuttaan Ei muutoksia liikkua vapaasti työntekijöillä olisi oltava lisäcläkejärjestelmien tietyt oikeuksien mukaisesti saavutettujen takuut EYVLL 245, 26. 8. 1992, s. 49. '% säilymisestä, l'l/05/97/53121000. WOO (EN) kh taatakseen jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat Ei muutoksia toimenpiteet eläke-etuuksien lisäeläkejärjestelmään maksamisen kuuluville ja kuuluneille henkilöille sekä heidän ja jälkeenjääneilleen kaikissa jäsenvaltioissa, sillä maksujen vapaan liikkuvuuden kaikkinainen rajoittaminen on nykyisin yhteisön kiellettyä Kuroopan perustamissopimuksen 73 h artiklan nojalla, perheenjäsenilleen pääoman ja oikeuden Ei muutoksia vapaan liikkumisen jotta käyttäminen kansallisia helpottuisi, säädöksiä olisi mukautettava siten, että jäsenvaltioon lyhyeksi ajaksi työntekijät työskentelemään maksuja voisivat lähtöjäsenvallioon perustettuun hyväksyttyyn lisäeläkejärjestelmään tai jotta näitä maksuja voitaisiin suorittaa heidän puolestaan, loiseen lähetetyt suorittaa edelleen sellaisten ainoastaan poistamista, tässä suhteessa perustamissopimuksessa ei Ei muutoksia edellytetä kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämistä vaan myös kansallisten kaikkien toimenpiteiden ovat jotka omiaan estämään työntekijöitä käyttämästä taattuja perustamissopimuksessa ja tuomioistuimen yhteisöjen tulkitsemia oikeuskäytännössään näiden tai perusvapauksia vapauksien vähemmän käytöstä houkuttelevampaa, tekemään Johdanto-osan 12 a perustelukappale (uusi) on direktiivi tämä ainoastaan ensimmäinen askel lisäeläkejärjestelmän sääntelemiseksi, jossa pyritään poistamaan liikkuvuuden työntekijöiden vapaan tarvittaessa esteet; neuvosto hyväksyy uusia säädöksiä; direktiivin soveltamisala lähetettyihin työntekijöihin, eikä sillä ole rajoittuu direktiivin. rajoittuu soveltamisala lähetettyihin työntekijöihin, eikä sillä ole -/- \aikulusta kupeeseen löytää sovelias vaikutusta tarpeeseen lövlää yhteisön ratkaisu laajempaan ongelmaan, joka koskee tasolla sovelias ratkaisu laajempaan lisäeläkkeiden verotusta yhteisössä, ongelmaan, joka koskee lisäeläkkeiden Il (^ ' )/ Sï | MODO WOO ( I N) kli verotusta yhteisössä, erityisesti lisäeläkemaksujen vähennyskelpoisuutta verotuksessa ja varsinaisten etuuksien verotusta, vapaan liikkuvuuden oikeutta käyttävien Ei muutoksia työntekijöiden tulisi saada asianmukaista tietoa lisäeläkejäi jeslelmiä hallinnoivilta lahoilla etenkin käytettävissä olevista mahdollisuuksista ja vaihtoehdoista, tämä direktiivi ei rajoita Euroopan yhteisön Ei muutoksia perustamissopimuksen yhtenäismarkkinoita koskevien sääntöjen tai kilpailusääntöjen soveltamista lisäeläkejäi jeslel mi in. täydentävien sosiaaliturvajärjestelmien Ei muutoksia moninaisuuden vuoksi yhteisön olisi vahvistettava ainoastaan tavoitteiden yleiset puitteet, ja jäsenvaltioille jätettäisiin vapaus valita keinot näiden tavoitteiden täyttämiseksi. näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Ei muutoksia jäsenvaltioiden on mukautettava kansallista lainsäädäntöään, ja direktiivi on näin ollen tarkoituksenmukaisin lainsäädäntöväline, ja perustamissopimuksen esitettyjen b 3 toissijaisuus- artiklassa Ei muutoksia ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat tämän vuoksi paremmin toteutettavissa yhteisön tasolla; tässä direktiivissä rajoitutaan näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittaviin vähimmäistoimenpiteisiin, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tarkoituksen saavuttamiseksi, yksi yhteisön perusvapauksista on Ei muutoksia henkilöiden vapaa liikkuvuus; perustamissopimuksessa määrätään, että neuvosto toteuttaa yksimielisesti työntekijöiden vapaan liikkuvuuden •1/05/97/53 12 1000. WOO ( I -N) kh loleullamiseksi tarvittavat sosiaaliturva-alan toimenpiteet, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 LUKU Tarkoitus ja soveltamisala / artikla toiseen unionin Kuroopan Tämän direktiivin tarkoituksena on valvoa, alueella että liikkuvien jäsenvaltiosta lisäeläkejärjeslelmän soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden jo saama yksilöllinen oikeus tai sellainen yksilöllinen oikeus, jota turvataan he ovat parhaillaan saamassa, tarkoituksenmukaisesti. Tämä turvaaminen koskee erityisesti sekä vapaaehtoisten että pakollisten lisäeläkejärjestelmien mukaisten eläkeoikeuksien lukuun ottamatta niitä järjestelmiä, jotka kuuluvat jo neuvoston asetuksen (1'TY) N:o 1408/71 soveltamisalaan. säilyttämistä 2 artikla ja lisäeläkkeisiin Tämän direktiivin tarkoituksena on edistää työntekijöiden itsenäisten ammatinharjoittajien vapaata liikkuvuutta Kuroopan unionissa varmistamalla, että niiden oikeutettujen henkilöiden, jotka liikkuvat jäsenvaltiosta turvataan eläkeoikeudet toiseen, tarkoituksenmukaisesti. Tämä turvaaminen koskee sekä vapaaehtoisten että lisäeläkejärjestelmien mukaisia eläkeoikeuksia lukuun ottamatta niitä jo asetuksen " "(T-TY) "" NTO " 1408/71' soveltamisalaan. järjestelmiä, pakollisten kuuluvat jotka direktiiviä sovelletaan niihin Tätä sovelletaan Tätä kuuluviin kuuluviin lisäeläkejärjestelmään tai ovat henkilöihin ja muihin näiden järjestelmien henkilöihin, parhaillaan oikeutettuihin jäsenvaltiossa sekä heidän perheenjäseniinsä henkilöihin, jotka ovat saaneet tai ovat eläkeoikeudet ja jälkeenjääneisiinsä. jotka ovat saaneet saamassa useammassa mukaan lisäeläkejärjestelmän direktiiviä etuuksiin piiriin tai parhaillaan saamassa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa 2 LUKU Määritelmät 3 artikla Tässä direktiivissä: lisäeläkkeellä1 a) työkyvyttömyys-, vanhuus- tarkoitetaan a) perhe- ja "lisäeläkkeellä" työkyvyttömyys-, vanhuus- tarkoitetaan ja perhe- -X- M I ' I / ( ) 5 /() 7 ' 5. > I 2 I 0 0 0. W 0 0 ( I : N) kh etuuksia, joiden tarkoituksena on täydentää etuuksia, tai sosiaaliturvajärjestelmiin vastaavat etuudet. on täydentää tai korvata asetuksen (TTY) N:o 1408/71 kuuluviin soveltamisalaan järjestelmiin perustuvat vastaavat etuudet, lakisääteisiin perustuvat tarkoituksena korvata joiden tarkoitetaan Ei muutoksia joita 'lisäeläkejärjeslelmällä' työeläkejärjestelmiä vastaavia ovat b) sekä kaikkia kollektiivisia tarkoitukseltaan esimerkiksi järjestelyjä, ryhmävakuutussopimukset, alakohtaiset jakojärjestelmät, rahastoivat järjestelmät tai yritysten taseeseen varauksina merkityt tarkoitettu jotka eläkelupaukset, lisäeläkkeeksi palkatuille työntekijöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille, on Ei muutoksia 'hyväksytyllä e) tarkoitetaan lisäeläkejärjestelmäilä' sisältyvä iisäeläkejärjeslelmää, täyttää siinä jäsenvaltiossa, lisäeläketurva jossa ne edellytykset, jotka tässä valtiossa on asetettu erityisten verohelpotusten myöntämiselle, järjestelmä perustettu, johon on 'eläkeoikeuksilla' d) kaikkia henkilö kuuluva iisäeläkejärjestelmän perusteella, joihin on etuuksia, tarkoitetaan d) 'eläkeoikeuksilla' järjestelmään kaikkia työkyvyttömyys- vanhuus- oikeutettu perhe-etuuksia, joihin tarkoitetaan ja järjestelmään oikeutettu kuuluva henkilö lisäeläkejärjestelmän perusteella. on Ei muutoksia oikeuksia 'saavutetuilla eläkeoikeuksilla' e) tarkoitetaan jotka etuuksiin, saadaan, kun etenkin odotusaikaan liittyvät lisäeläkejärjestelmien säännöissä edellytetyt täyttyvät; vähiiumäisedellytyksel 'odotusajalla' tarkoitetaan ajanjaksoa, joka päätettäessä otetaan ja hyväksymisestä sen mukaisten oikeuksien saamisesta, lisäeläkejärjestelmään huomioon 'työntekijällä' tarkoitetaan palkattua Ei muutoksia tai itsenäistä I) työntekijää ammatinharjoittajaa, 'lähetetyllä työntekijällä' g) lähetetty tarkoitetaan henkilöä, työskentelemään ja joka asetuksen (RY) N:o 1408/71 II osaston edelleen kuuluu mukaisesti joka on toiseen jäsenvaltioon Ei muutoksia k lähtöjäsen valtion soveltamisalaan; työskentelyä" tulkitaan tämän mukaisesti. lainsäädännön työntekijän "lähetetyn I ' I / ( ) 5 / 9 7 / 5. ',> I 2 I ( ) ( ) ( ). W ( ) 0 ( I : N) kh 'lählöjäsenvalliolla' h) jäsenvaltiota, jossa välittömästi ennen jäsenvaltioon ja jossa johon hän kuuluu, on perustettu, työntekijä lähettämistään tarkoitetaan Ei muutoksia työskenteli toiseen lisäeläkejärjestelmä, 'vastaanottavalla i) tarkoitetaan jäsenvaltiota, johon työntekijä on lähetetty työskentelemään. jäsenvaltiolla' Ei muutoksia 3 LUKU Toimenpiteet Euroopan unionin alueella liikkuvien työntekijöiden lisäcläkeoikeuksien suojaamiseksi 4 artikla jotta jäsenvaltioiden saavuttamansa jäsenvaltiosta tarvittavat Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet, lisäeläkejärjestelmän soveltamisalaan kuuluvat työntekijät voivat eläkeoikeudet säilyttää toiseen. Tässä liikkuessaan tarkoituksessa on saavutettujen varmistettava, eläkeoikeuksien taataan niille, joiden osalta ei enää makseta maksuja lisäeläkejärjestelmään sen vuoksi että he jäsenvaltiosta ovat muuttaneet toiseen, ainakin samassa laajuudessa kuin niille, joiden osalta ei enää makseta maksuja mutta kyseisessä jotka jäsenvaltiossa. Tätä artiklaa sovelletaan myös näiden henkilöiden perheenjäseniin ja jo eitä täysi säilyminen edelleen asuvat enjääneisiin. 5 artikla jotta Tässä säilyttää kuuluvat eläkeoikeuksien Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat lisäeläkejärjestelmän toimenpiteet, työntekijät soveltamisalaan voivat saavuttamansa eläkeoikeudet liikkuessaan jäsenvaltiosta toiseen. tarkoituksessa jäsenvaltioiden on varmisteltava, että jo saavutettujen täysi säilyminen taataan niille, joiden osalta ei maksuja enää lisäeläkejärjestelmään sen vuoksi että he ovat muuttaneet toiseen, ainakin samassa laajuudessa kuin niille, joiden osalta ei enää makseta maksuja mutta jotka asuvat edelleen kyseisessä jäsenvaltiossa. Tätä artiklaa sovelletaan myös muihin näiden järjestelmien mukaan etuuksiin oikeutettuihin henkilöihin. jäsenvaltiosta makseta varmistettava, Jäsenvaltioiden on lisäeläkejärjestelmistä järjestelmän henkilöille soveltamisalaan samoin kuin maksetaan kuuluville että Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksetaan soveltamisalaan kuuluville heidän henkilöille samoin kuin muille näiden lisäeläkejärjestelmislä järjestelmän -X- Äb Id/05/97/5312 lOOO. WOO (EN) k h järjestelmien perheenjäsenilleen kokonaisuudessaan kaikki ne etuudet, jotka oikeutelui[le_ heille näiden järjestelmien nojalla kuuluvat, jälkeenjääneilleen ja mukaan etuuksiin henkilöille kokonaisuudessaan kaikki ne etuudet, jotka heille näiden järjestelmien nojalla kuuluvat. 6 artikla lählöjäsenvaltiossa 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat Ei muutoksia toimenpiteet, jotta lähetetty työntekijä, joka perustettuun kuuluu työskennellessään iisäeläkejärjestelmään vastaanottavassa voisi suorittaa maksuja tai jotta hänen puolestaan voitaisiin kyseiseen suorittaa maksuja Iisäeläkejärjestelmään. jäsenvaltiossa, 2. Kun maksuja edelleen mukaisesti Iisäeläkejärjestelmään, jäsenvaltion maksujen jäsenvaltion suoritettavia maksuja. on vastaavan suoritetaan I kohdan lählöjäsen vai lion vastaanottavan näiden vastaanottavan Iisäeläkejärjestelmään tunnustettava 7 artikla suoritetaan 6 artiklan 1 Ei muutoksia Kun maksuja kohdan mukaisesti edelleen hyväksyttyyn vastaanottavan Iisäeläkejärjestelmään, jäsenvaltion on, oman verotusoikeutensa tällaisia maksuja rajoissa, samalla vastaanottavassa kuin jäsenvaltiossa perustettuun ja hyväksyttyyn, vastaavaan Iisäeläkejärjestelmään suoriteltuja maksuja. kohdeltava tavalla S artikla hallinnoivat varmistamiseksi, Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä Ei muutoksia sen lisäeläkejärjcstelmiä tiedottavat kuuluville eläkeoikeuksistaan joita heillä on heidän liikkuessaan jäsenvaltiosta toiseen. että tahot järjestelmiin heidän ja mahdollisuuksista, perusteella asianmukaisesti henkilöille järjestelmän y. l'l/05/y7/5. 1l?. IOOO. WOO(i:N) kl) 4LUKU Loppusäännökset 9 artikla Jäsenvaltiot voivat säätää, että 6 artiklan Ei muutoksia säännöksiä sovelletaan ainoastaan direktiivin jälkeen työntekijöiden tämän sen lähetettyjen työskentelyjaksoihin. voimaantulopäivänä alkaneisiin tai 10 artikla on kansallisissa Ei muutoksia Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissään toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jolta jokainen, joka katsoo joutuneensa loukatuksi sen vuoksi, tämän direktiivin säännöksiä ci ole että sovellettu, vaatimuksensa esittää tuomioistuimessa mahdollisesti saatettuaan toimivaltaisen muun ensin viranomaisen käsiteltäväksi. asian voi / / artikla. on kaikki direktiivin säännösten jota nojalla säädettävä Ei muutoksia Jäsenvaltioiden sovelletaan seuraamusjärjestelmästä, anneltujen tämän rikkomiseen, ja kansallisten täytäntöönpanon toteutettava seuraamusten varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava säännökset tiedoksi komissiolle viimeistään 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ja kaikki niiden myöhemmät muutokset mahdollisimman pian. suhteutettuja tehokkaita, koskevat asiaa 12 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saateltava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, hallinnolliset määräykset asetukset voimaan kuukauden kuluessa sen voimaantulosta, tai niiden on ja viimeistään 18 tämän Ei muutoksia •yr. Ah I ' I / 0 5 / 9 7 / 5 3 I 2 I 0 0 0. W 0 0 ( | ; N) k h siitä, mennessä säännökset viimeistään tähän varmistauduttava että päivämäärään toteuttavat työmarkkinaosapuolet sopimusteitse. vaadittavat tarvittavat Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet, avulla ne voivat kaikissa tilanteissa taala Iässä direktiivissä saavuttamisen. edellytettyjen tulosien ilmoitettava asiasta Niiden on viipymättä komissiolle. joiden jäsenvaltioiden antamissa Niiissä säännöksissä on viilattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on vahvistettava menettely, jonka mukaisesti viittaukset tehdään. on lisäksi Jäsenvaltioiden ilmoitettava komissiolle ne kansalliset viranomaiset, joihin voidaan ottaa yhteyttä, kun on kyse tämän direktiivin soveltamisesta. ilmoitettava 2. Jäsenvaltioiden on direktiivissä kys-ymyksistä tarkoitetuista antamansa kansalliset säännökset kirjallisina vuoden komissio! levinneistään kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. kahden tässä Ei muutoksia Jäsenvaltioiden on toimitettava mainittuun päivään mennessä vastaavuustaulukko, jossa esitetään sekä jo voimassa olevat että tämän noudattamiseksi direktiivin ja annetut määri' säännösten säännökset kansalliset tietojen komissio toimittamien Jäsenvaltioiden laatii Kuroopan perusteella tietojen 3. laatii Kuroopan perusteella parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja annettavan sosiaalikomitealle anneltavan kertomuksen kuuden vuoden kuluessa tämän direktiivin kertomuksen kuluessa voimaantulosta. tämän direktiivin voimaantulosta. sosiaalikomitealle Jäsenvaltioiden toimittamien komissio vuoden neljän Kertomuksessa soveltamista ja tarvittaessa siinä ehdotetaan tarpeellisiksi osoittautuneita muutoksia. käsitellään direktiivin Ei muutoksia 13 artikla -X-u 1/05/97/5? 12 1000. WOO (HN) kh voimaan Ei muutoksia tulee direktiivi Tämä kahdentenakymmenentenä jälkeen, kun se on yhteisöjen virallisessa lehdessä. sen päivänä julkaistu 1 Euroopan N artikla Ei muutoksia Tämä direktiivi jäsenvaltioille. on osoitettu kaikille Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja -yr- ISSN 1024-4492 KOM(98) 325 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 06 10 Luettelonumero : CB-C0-98-329-FI-C ISBN 92-78-36368-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg H


title: Komission asetus (EY) N:o 1080/98, annettu 27 päivänä toukokuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
third country

text: 28. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 154/27 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1080/98, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 8 kohdan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (5), 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) edustavia markkinakursseja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kolmannen maan valuuttana ilmoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n muuntamiseen ja niiden perusteella m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 961/98 (7), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 928/98 (3), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin olisi muutettava t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)n cif-hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys, Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellet- tava korjauskerroin muutetaan liitteen mukaisesti. korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettely(cid:132) noudattaen; kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvista- misen v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, ja 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 130, 1. 5. 1998, s. 7 (4) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (5) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (6) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (7) EYVL L 135, 8. 5. 1998, s. 5 L 154/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 98 viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Kuluva 5 1. jakso 6 2. jakso 7 3. jakso 8 4. jakso 9 5. jakso 10 6. jakso 11 (ecua/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat. Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre o «8º Relatório Anual sobre os Fundos Estruturais 1996»

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: C 235/34 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 98 B. Em percentagem da tributaça˜o total (incl. contribuiço˜es para a segurança social), administraça˜o geral Imposto de matrı´cula Imposto de circulaça˜o Imposto sobre gasolina Imposto sobre diesel Imposto sobre seguro Portagens Total 0,30 2,77 0,00 0,85 0,22 1,63 2,12 0,12 0,00 1,28 0,15 2,45 0,59 0,22 0,00 0,91 0,89 1,00 0,60 0,50 0,45 1,83 0,20 0,16 1,76 0,46 0,32 0,61 0,53 1,69 1,88 1,27 2,77 2,60 2,36 5,48 2,97 3,29 4,79 2,04 2,34 4,31 2,79 2,89 4,26 1,39 0,61 1,29 0,99 1,67 2,42 1,85 1,69 3,40 1,25 0,98 3,22 2,02 0,62 1,90 0,26 0,19 0,40 0,28 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,00 0,02 0,00 0,02 0,00 0,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,00 0,00 1,03 0,67 0,54 0,00 0,00 4,72 5,77 5,46 5,32 5,49 9,98 8,77 6,10 8,35 6,33 5,73 10,96 5,98 4,27 7,88 Bélgica Dinamarca Alemanha Finlândia França Grécia Irlanda Ita´lia Luxemburgo Paı´ses Baixos A´ ustria Portugal Espanha Suécia Reino Unido Fonte: Eurostat 1997 e GD XXI. Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre o «86 Relato´ rio Anual sobre os Fundos Estruturais 1996» (98/C 235/08) Em 25 de Novembro de 1997, a Comissa˜o decidiu, nos termos do artigo 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre o «84 Relato´ rio Anual sobre os Fundos Estruturais 1996». Foi incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Desenvolvimento Regional, Ordenamento do Territo´rio e Urbanismo, que emitiu parecer em 21 de Abril de 1998, sendo relator J. Little. Na 3551 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 27 de Maio de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 116 votos a favor e 1 abstença˜o, o parecer que se segue. 1. Introduça˜o 1. 1. O Relato´rio Anual da Comissa˜o Europeia sobre os Fundos Estruturais em 1996 é o oitavo relato´ rio anual a ser publicado desde a u´ltima grande revisa˜o dos regulamentos que regem os Fundos Estruturais (a «reforma» dos Fundos de 1988). 1. 2. O relato´rio é publicado em conformidade com os Regulamentos do Conselho (CEE) n4s 2052/88 e 4253/88, ambos alterados em 1993, e, como exigido, apresenta detalhadamente o funcionamento dos Fundos Estruturais ao longo do ano e o progresso alcançado na consecuça˜o dos objectivos. 1. 3. Em Novembro de 1996 e conforme ao disposto no artigo 1304-B do Tratado CE, a Comissa˜o apresentou o primeiro relato´ rio trienal sobre a coesa˜o econo´ mica e social (1). O presente relato´rio inclui uma sı´ntese desse primeiro relato´ rio, com o qual se relaciona directamente. O relato´rio sobre a coesa˜o inclui uma avaliaça˜o da contribuiça˜o dos Fundos Estruturais para o progresso que se tem realizado em matéria de coesa˜o econo´ mica e social. Em 23 de Abril de 1997, o Comité Econo´mico e Social adoptou um parecer (2) sobre este relato´rio. (1) COM(96) 542 final. (2) JO C 206 de 7. 7. 1997, pp. 78 a 87. 27. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 235/35 1. 4. Em resposta às solicitaço˜ es do Conselho Euro- peu, a Comissa˜o apresentou um extenso documento intitulado Agenda 2000 no qual delineia as suas perspecti- vas gerais para o desenvolvimento da Unia˜o e as polı´ticas para além do fim do século e para a criaça˜o de um amplo quadro financeiro com vista ao alargamento. O documento inclui, inter alia, propostas para uma nova reforma dos Fundos Estruturais com o objectivo decla- rado de fomentar o desenvolvimento competitivo e o crescimento sustenta´vel e gerador de emprego em toda a Unia˜o. Em 30 de Outubro de 1997, o Comité adoptou um parecer (1), em que da´ uma primeira resposta geral às propostas da Comissa˜o e prevê uma ana´lise mais pormenorizada, em pareceres adicionais ja´ em elabo- raça˜o, de aspectos importantes, como, por ex. , a reforma da polı´tica estrutural, à luz de propostas mais pormenorizadas (2) publicadas pela Comissa˜o em Março de 1998. 2. Aspectos dos Fundos Estruturais em 1996 As diversas formas de intervença˜o para o perı´odo 2. 1. financeiro foram ja´ aplicadas em todos os Estados- -Membros com a adopça˜o dos u´ltimos Documentos U´ nicos de Programaça˜o e dos programas de iniciativa comunita´ria em 1996 e com a introduça˜o da progra- maça˜o plurianual. Para os novos Estados-Membros, o ano de 1996 foi um ano muito importante, em que se registaram progressos significativos na afectaça˜o de autorizaço˜es. 2. 2. Os programas do Objectivo 2 para o perı´odo de 1994 a 1996 foram concluı´dos, embora tenham transitado 856 milho˜ es de ECU para o perı´odo seguinte. Entre os preparativos para o perı´odo de 1997 a 1999, a Comissa˜o decidiu que a lista das regio˜ es elegı´veis para o u´ltimo perı´odo deveria manter-se inalterada em relaça˜o ao perı´odo de 1994 a 1996, com apenas algumas alteraço˜es pouco significativas. Como anteriormente, a populaça˜o elegı´vel a tı´tulo do Objectivo 2 corresponde a 16,4 % da populaça˜o total. A Comissa˜o continuou a acompanhar a apli- 2. 3. caça˜o, contribuindo para a preparaça˜o da avaliaça˜o intermédia. Lançou também uma série de avaliaço˜es tema´ticas do impacto dos Fundos Estruturais em diversas a´reas importantes, como a investigaça˜o e o desenvolvi- mento, as pequenas e médias empresas, o ambiente e a igualdade de oportunidades. O inı´cio dos trabalhos de tratamento dos resultados das avaliaço˜es estava previsto para o final de 1997. Juntamente com os Estados- -Membros, foram introduzidas novas orientaço˜es para uma gesta˜o clara e eficaz. Uma vez mais, foram detectadas deficiências e irregularidades em quase todos os Estados-Membros. 2. 4. Os quatro princı´pios fundamentais da reforma de 1988 foram submetidos a uma ana´lise minuciosa. No entender da Comissa˜o, constatou-se uma melhoria na concretizaça˜o de parcerias e registou-se um progresso considera´vel na comprovaça˜o do respeito do princı´pio de adicionalidade. 2. 5. Registou-se clara recuperaça˜o da actividade financeira e a execuça˜o do orçamento comunita´rio foi de praticamente 100 % para o ano de 1996. 26 100 mi- lho˜es de ECU foram afectados a autorizaço˜ es e os pagamentos elevaram-se a 22 400 milho˜es de ECU. 2. 6. Durante o ano de 1996, a questa˜o do emprego continuou sendo um tema preocupante e a Comissa˜o empreendeu esforços no sentido de garantir a coerência entre as medidas co-financiadas pelos Fundos Estruturais e a estratégia da UE de dar prioridade à soluça˜o dos problemas relacionados com o emprego. Assim, entre as orientaço˜es da Comissa˜o destinadas aos Estados- -Membros para a preparaça˜o dos programas do Objec- tivo 2 para o perı´odo de 1997 a 1999, foi dada prioridade à criaça˜o de emprego. Por este mesmo motivo, a Comissa˜o lançou uma iniciativa de promoça˜o dos pactos territoriais para o emprego co-financiada pelos Fundos Estruturais. 2. 7. A Comissa˜o distribuiu ainda a reserva financeira de quase 1 700 milho˜es de ECU, inicialmente destinada às iniciativas comunita´rias para o perı´odo de 1994 a 1999, tendo em conta diversas prioridades: a luta contra o desemprego, a igualdade de oportunidades, a luta contra a exclusa˜o social, o ambiente e a dimensa˜o territorial das polı´ticas estruturais. 3. Observaço˜es na generalidade 3. 1. O relato´rio é amplo e complexo, constituindo, principalmente, um inventa´rio histo´rico e uma fonte de referência. O Comité considera nem ser pra´tico nem adequado abordar todos os aspectos do relato´ rio. 3. 2. Neste parecer, o Comité foca os principais problemas que ocorreram em 1996 e debruça-se sobre questo˜es ja´ anteriormente abordadas e ainda por resolver e sobre o mérito do pro´prio 84 Relato´rio Anual. Dado os programas do Objectivo 2 para o perı´odo de 1997 a 1999 serem objecto de um parecer paralelo e para evitar duplicaço˜es, na˜o sa˜o feitos comenta´rios especı´ficos sobre a preparaça˜o, em 1996, destes programas, e aos quais o relato´rio submetido a exame faz referência. Do mesmo modo, também na˜o sa˜o feitos comenta´rios especı´ficos sobre as propostas pormenorizadas para a reforma das regulamentaço˜es dos Fundos Estruturais, visto que estas propostas sera˜o objecto de um ou mais pareceres a elaborar e a aprovar nos pro´ximos meses. (1) JO C 19 de 21. 1. 1998, pp. 111 a 115. (2) COM(98) 131 final. 3. 3. O Comité apercebe-se ser a estrutura do relato´ rio da Comissa˜o para 1996 semelhante à do ano anterior. C 235/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 98 Uma alteraça˜o importante é reunir toda a informaça˜o sobre a assistência dos fundos para cada paı´s, de modo a dar uma visa˜o global individual dos programas estruturais executados. A novidade introduzida no relato´rio do ano passado do tratamento horizontal de uma questa˜o é mantida; o tema do presente relato´ rio é o apoio à investigaça˜o e às inovaço˜es tecnolo´gicas. 3. 4. O relato´ rio divide-se em duas partes. A primeira aborda as realizaço˜es de 1996 em geral e engloba quatro capı´tulos (execuça˜o dos Fundos Estruturais em 1996, execuça˜o orçamental, questo˜ es institucionais ligadas aos Fundos Estruturais e avaliaça˜o). A segunda explora pormenorizadamente a execuça˜o dos Fundos Estruturais e engloba seis capı´tulos: o primeiro apresenta os progra- mas e as realizaço˜ es por cada Estado-Membro e os cinco capı´tulos seguintes sa˜o uma apresentaça˜o pormenori- zada da execuça˜o financeira em 1996, da execuça˜o dos anos 1994 a 1996, da discriminaça˜o regional da execuça˜o financeira, dos grandes projectos e dos projectos-piloto do Feder e do FSE. 3. 5. O Comité acolhe favoravelmente tanto o con- teu´do como a estrutura do relato´rio de 1996 e elogia a Comissa˜o pela sua diligência na produça˜o deste extenso documento com cerca de 350 pa´ginas e por ter cumprido o prazo de Novembro para a sua publicaça˜o. No entanto, o calenda´rio de elaboraça˜o reduz o valor do relato´rio, pelo que o Comité apoia a intença˜o recentemente declarada pela Comissa˜o de, nos pro´ximos anos, antecipar a data da publicaça˜o. Estruturais Comunita´rias e o Emprego (1), sobre a qual o Comité Econo´ mico e Social na˜o foi consultado. As propostas foram também consolidadas na Comunicaça˜o «Acço˜es para o emprego na Europa — Um pacto de Confiança» (2). De acordo com a iniciativa de fomentar os 4. 1. 3. pactos territoriais para o emprego (inicialmente com base em projectos-piloto), aprovada pelo Conselho Europeu em Julho de 1996, foram adoptadas directivas especı´ficas para uma «cooperaça˜o mais forte» conside- rada necessa´ria para o projecto. O Comité ja´ afirmou o seu apoio a estes pactos e, em 30 de Outubro de 1997, aprovou um relato´rio de informaça˜o com o objectivo de ajudar à sua divulgaça˜o. 4. 1. 4. O Comité considera que através dos pactos territoriais se podera´, na devida altura, adquirir expe- riência u´til neste tipo de parceria mais forte, situaça˜o esta que se revestira´ de extrema importância para operaço˜ es gerais dos Fundos Estruturais. No entanto, dados os atrasos na aplicaça˜o destes pactos-piloto, tal experiência podera´ na˜o se encontrar disponı´vel e susceptı´vel de ser avaliada antes da introduça˜o do quadro e das regulamentaço˜es para o pro´ ximo perı´odo. O relato´ rio na˜o adianta mais informaça˜o sobre a forma como a Comissa˜o pretende prosseguir o seu raciocı´nio sobre o desenvolvimento futuro da parceria. Na˜o obstante, o Comité esta´ ciente de que, em 1997, a Comissa˜o procedeu a uma avaliaça˜o tema´tica da coope- raça˜o, cujos resultados ainda aguarda. 4. 1. 5. A Comissa˜o propôs recentemente a redefiniça˜o de parceira como parte integrante da reforma dos Fundos Estruturais. 4. Observaço˜es na especialidade 4. 2. Programaça˜o 4. 1. Parceria 4. 1. 1. O Comité Econo´ mico e Social tem-se mostrado preocupado com o estabelecimento de parcerias satisfa- to´ rias, mediante as quais se celebrem consultas entre a Comissa˜o, os Estados-Membros e outros organismos pertinentes referentes à preparaça˜o, ao financiamento e à avaliaça˜o das operaço˜ es dos Fundos Estruturais. O Comité subscreveu, em princı´pio, as novas disposiço˜ es em matéria de cooperaça˜o introduzidas em 1994 e reconhece o progresso alcançado em 1996 na aplicaça˜o destas pra´ticas. 4. 1. 2. O relato´ rio remete para um documento interno da Comissa˜o, no qual se apresentavam propostas com vista a melhorar o conceito de parceria a introduzir para o perı´odo po´s-1999. Estas propostas foram retomadas na Comunicaça˜o da Comissa˜o sobre as Intervenço˜es 4. 2. 1. Os atrasos que se registaram em 1995 e 1996 na criaça˜o e aplicaça˜o dos programas conseguiram praticamente ser recuperados em 1996. Embora acolha favoravelmente este sucesso, o Comité continua preocu- pado com um desfasamento de cerca de dezoito meses em média entre a conclusa˜o de programas do perı´odo precedente e o inı´cio de programas para o perı´odo de 1994 a 1999. A enorme quantidade de medidas de intervença˜o (actualmente 492 relativas apenas aos objec- tivos!) representa uma carga pesada em termos de preparaça˜o, avaliaça˜o e aprovaça˜o. Evidentemente, esta carga é incompatı´vel com uma reduça˜o satisfato´ ria do desfasamento. Em virtude da subdivisa˜o do perı´odo de 1994 4. 2. 2. a 1999, o programa para o Objectivo 2 registara´ atrasos (1) COM(96) 109 final, de Março de 1996. (2) CSE(96) 1 final, de Junho de 1996. 27. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 235/37 por duas vezes. Ainda antes do inı´cio do referido perı´odo, o Comité expressou a sua opinia˜o (nos seus pareceres (1) sobre a proposta de alteraça˜o das regula- mentaço˜ es dos Fundos Estruturais) de que o perı´odo supra na˜o deveria ser subdividido para o Objectivo 2. Procedeu-se, enta˜o, a alteraço˜ es insignificantes na lista das regio˜ es elegı´veis e, caso a recomendaça˜o do Comité tivesse sido adoptada, poder-se-ia ter evitado atrasos adicionais e uma excessiva carga administrativa. 4. 2. 3. O Comité continua a dar o seu apoio às medidas de simplificaça˜o da programaça˜o e, no seu recente parecer sobre o relato´rio sobre a Coesa˜o Econo´ - mica e Social, apresentou propostas especı´ficas para a racionalizaça˜o e reduça˜o dos objectivos, dos fundos e das iniciativas. 4. 2. 4. O Comité recomenda que o calenda´rio da preparaça˜o, da avaliaça˜o e da aprovaça˜o seja abreviado no ciclo de programaça˜o, de modo a reduzir substancial- mente o tempo de espera entre o inı´cio de um novo perı´odo financeiro e o inı´cio dos programas e insta a Comissa˜o a elaborar directivas amplas e claras o mais cedo possı´vel no ciclo de programaça˜o. A aplicaça˜o de um tal calenda´rio para o perı´odo financeiro de 2000 a 2007 exige que o Conselho e o Parlamento Europeu tomem as deciso˜es polı´ticas adequadas no inı´cio de 1999. 4. 3. Fundos Estruturais e outras polı´ticas comunita´rias 4. 3. 1. O desenvolvimento regional na˜o depende uni- camente das polı´ticas regionais da Comunidade e dos Estados-Membros. As polı´ticas estruturais da UE devem ser aplicadas no ambiente econo´ mico global e sujeita- rem-se aos efeitos de outras polı´ticas. 4. 3. 2. Regularmente, o Comité tem sublinhado a necessidade de uma consistência ideal entre as polı´ticas e, frequentemente, tem solicitado a ana´lise da relaça˜o entre os Fundos Estruturais e outras polı´ticas comunita´- rias e do impacto recı´proco. 4. 3. 3. O Relato´rio de Coesa˜o, referido no ponto 1. 3 supra, apresenta uma perspectiva do impacto de todas as polı´ticas nacionais e da UE na coesa˜o econo´ mica e social, o principal objectivo dos Fundos Estruturais. O Comité acolheu favoravelmente o relato´rio e afirmou no seu parecer que «O aspecto mais importante do primeiro relato´ rio de coesa˜o reside no facto de enquadrar os fundos no contexto de um conjunto mais vasto de polı´ticas da UE» (2). (1) JO C 201 de 26. 7. 1993, pp. 52 a 58. (2) JO C 206 de 7. 7. 1997, pp. 78 a 87, ponto 1. 10. 4. 3. 4. Independentemente dos esforços realizados com vista à coesa˜o, as oportunidades e os benefı´cios das polı´ticas na˜o-estruturais tera˜o inevitavelmente consequências desiguais a nı´vel regional, tal como acontecera´ integraça˜o com todo o processo de econo´ mica. O reconhecimento das presso˜ es adversas exercidas pelas polı´ticas na˜o-estruturais forma parte do fundamento lo´gico da operaça˜o dos Fundos Estruturais e estas presso˜es devera˜o ser tidas em conta na realizaça˜o dos objectivos dos fundos. Na parte D do capı´tulo II do 84 Relato´ rio Anual, a Comissa˜o salienta a influência dos Fundos Estruturais na assistência aos objectivos de outras polı´ticas e apenas refere de passagem os efeitos positivos dessas polı´ticas sobre a coesa˜o. Embora o Comité aceite que na˜o se refiram pormenorizadamente essas presso˜es adversas nos relato´rios anuais (contrariamente ao Relato´rio de Coesa˜o), considera que a sua existência na˜o deve ser ignorada. 4. 3. 5. O Comité entende que o tı´tulo da parte D do capı´tulo II induz em erro, dado o termo «complementari- dade» implicar que as polı´ticas da UE sa˜o complementa- res sem tipo algum de reserva (coisas ou questo˜es na˜o podem ser mais ou menos complementares). O termo aplicado é um exemplo do jarga˜o burocra´tico e é, no melhor dos casos, pouco claro. A utilizaça˜o da expressa˜o «Compatibilidade com outras polı´ticas comunita´rias» para o tı´tulo do capı´tulo seria mais adequada e daria mais informaça˜o. 5. Investigaça˜o e inovaça˜o tecnolo´gica O Comité acolhe favoravelmente a ana´lise horizontal das operaço˜es realizadas pelos fundos para o desenvolvi- mento tecnolo´gico nas regio˜ es e subscreve o apoio dado aos produtos e serviços inovadores que surgem na sequência de uma investigaça˜o aplicada. O relato´ rio sublinha as disparidades que se registam em toda a UE entre os indicadores IDT, como, por exemplo, as despesas com IDT, o emprego e o acesso às telecomunicaço˜es. A crescente importância dada às medidas IDT nos programas para o perı´odo de 1994 a 1999 dos Fundos Estruturais, em particular nas regio˜ es do Objectivo 1, constitui um desenvolvimento sa˜o a crescente bem-vindo. sofisticaça˜o das medidas tecnolo´gicas (por ex. , serviços de informaça˜o e de consulta, educaça˜o e formaça˜o técnicas, exploraça˜o da infra-estrutura das telecomuni- caço˜es, mecanismos de transferência de tecnologia), a crescente participaça˜o do sector privado e o investi- mento mediante estratégias de transferência de inovaça˜o e tecnologia complementar regional tendo em vista promover uma abordagemmais analı´tica e estratégica Igualmente nota´veis C 235/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 98 das questo˜ es IDT. Futuros relato´rios e avaliaço˜es da Comissa˜o Europeia tera˜o de incidir sobre o impacto destas tendências. O Comité regista com interesse a intença˜o da Comissa˜o de, no inı´cio de 1998, publicar um relato´rio independente sobre IDT e os Fundos Estruturais. Bruxelas, 27 de Maio de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Comunicaça˜o da Comissa˜o respeitante aos novos programas regionais 1997-1999 a tı´tulo do objectivo n6 2 das polı´ticas estruturais da Comunidade — tema em foco: a criaça˜o de empregos» (98/C 235/09) Em 17 de Novembro de 1997, a Comissa˜o decidiu, nos termos do artigo 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a comunicaça˜o supramencionada. Foi encarregada da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Desenvolvimento Regional, Ordenamento do Territo´rio e Urbanismo, que emitiu parecer em 21 de Abril de 1998. Foi relator Ettore Masucci. Na 3551 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 27 de Maio de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 114 votos a favor e uma abstença˜o o seguinte parecer. 1. Introduça˜o A Comissa˜o apresentou, em Novembro de 1997, 1. 1. uma comunicaça˜o sobre os novos programas regionais a tı´tulo do objectivo n4 2, que devera˜o ser executados nas regio˜ es industriais em declı´nio durante o segundo perı´odo de programaça˜o, isto é, até finais de 1999. O documento é fruto do exame de 65 novos documentos u´nicos de programaça˜o (DOCUP) e de um quadro comunita´rio de apoio (QCA) para a Espanha. Os DOCUP relativos à A´ ustria e à Suécia na˜o foram incluı´dos no presente documento, dado que estes Estados optaram por uma programaça˜o quinquenal (1). A comunicaça˜o sintetiza os resultados esperados 1. 2. em termos de desenvolvimento econo´mico e, em especial, as repercusso˜ es no emprego. (1) Na comunicaça˜o da Comissa˜o sobre a aplicaça˜o das polı´ticas regionais da UE na A´ ustria, na Finlândia e na Suécia (COM(96)316 final de 3 de Julho de 1996), figura uma sı´ntese dos programas referentes a estes Estados. De acordo com os dados fornecidos pelos Estados- -Membros, a execuça˜o destes programas permitira´ criar ou manter cerca de 880 000 postos de trabalho, dos quais 90 % (801 000) se concentrara˜o na Gra˜-Bretanha, França, Alemanha, Espanha e Ita´lia. As medidas previstas podem reduzir-se a quatro 1. 3. tipos: — apoio ao crescimento e à competitividade das activi- dades industriais e comerciais, com particular aten- ça˜o às PME (47,4 % das despesas); — programas de formaça˜o e reciclagem dos trabalhado- res, orientando-os para as novos tecnologias (33,8 % das despesas); — acço˜ es de recuperaça˜o e beneficiaça˜o das zonas urbanas e industriais degradadas (12,3 % das des- pesas); — protecça˜o do ambiente e promoça˜o das tecnologias limpas e do turismo ecolo´gico (5,2 %)