title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
EU market
common organisation of markets
competition law
fishery product
fishing industry

formats: html pdf print

text: 27. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 235/59 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta” (1) (98/C 235/13) Neuvosto päätti 9. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuk- sesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Giuseppe Pricolo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, 4 ääntä vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto ly) tehtäväksi määritellä menettely, jolla varmistetaan ATK-tietokantojen toimivuus. 1. 1. BSE-taudin aiheuttaman kielteisen julkisen mieli- piteen sekä kuluttajien naudanlihaa ja naudanlihatuot- teita kohtaan tunteman epäluulon vuoksi yhteisössä ryhdyttiin heti ennaltaehkäiseviin lainsäädännöllisiin toimiin, ja neuvosto hyväksyi huhtikuussa 1997 direktii- luoda – täy- vin 97/12/EY. Sen tarkoituksena oli dentämällä 26. kesäkuuta 1964 annettua direktiiviä 64/432/EY eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa – ATK-tietokanta, jossa olisi käytettävissä nautaeläimiä ja sikoja sekä niiden siirtoja koskevia tietoja. 1. 2. Direktiivin 97/12/EY hyväksymisen ohella neu- vosto hyväksyi 21. huhtikuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 820/97 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjes- telmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden mer- kitsemisen käyttöönottamisesta. 1. 3. Näiden välineiden tavoitteena oli yhtäältä taata nopea ja tehokas tiedon vaihto jäsenvaltioiden välillä nautaeläinten tunnistamiseen ja siirtoon sekä asiaomais- ten yritysten tunnistamiseen liittyvissä asioissa. Toisaal- ta eläinten korvamerkintää ja eläinpassin antamista pidettiin soveltuvina menetelminä eläinten alkuperäti- lan, -keskuksen tai -organisaation tai kulkureitin selville saamiseksi. 1. 4. On muistettava, että nämä kaksi keskenään tiiviisti linkittynyttä välinettä olivat ja ovat edelleen kiinteä osa järjestelmää, jonka tarkoituksena on luoda tekniset edellytykset takaamaan asianmukainen yhteys tuottajan ja tietokannan välillä sekä tietokannan täysi- mittainen käyttö. 2. Komission ehdotukset 2. 1. Komission direktiiviin 64/432/ETY ehdotta- massa muutoksessa annetaan pysyvän eläinlääkintäko- mitean (komission ja kyseisen komitean välinen menette- (1) EYVL C 100, 2. 4. 1998, s. 23. 2. 2. Kyse ei siis ole oleellisista muutoksista, vaan menettelysäännöistä, joiden avulla komission neuvoa- antava elin, pysyvä eläinlääkintäkomitea, pyritään saa- maan mukaan alan hallintoon. 3. Huomioita 3. 1. Komitea huomauttaa, että direktiivin 97/12/EY ja asetuksen (EY) N:o 820/97 hyväksymisestä on nyt kulunut vuosi, eikä ATK-tietokanta, jonka tulisi sisältää tietoja eläinten tunnistamisesta, karjankasvatusyrityk- sistä ja eläinten siirroista, ilmeisesti vielä ole toimiva. 3. 2. On luultavaa, että koska komissio tekee ehdotuk- sen nautaeläimiä ja sikoja koskevan tietokannan sääntöjen määrittelystä, tällä erityisalalla ei ole nouda- tettu yhteisön säännöksiä asianmukaisesti tai riittävästi. Tämä viive asettaa yhteisön ja/tai jäsenvaltioiden 3. 3. viranomaisten uskottavuuden kyseenalaiseksi, eikä var- mastikaan auta saavuttamaan jälleen kuluttajien luotta- musta. 3. 4. Komitea pyytää komissiota esittämään raportin direktiivin 97/12/EY ja asetuksen (EY) N:o 820/97 täytäntöönpanosta koko yhteisön alueella. 3. 4. 1. Lisäksi komitea esittää, että kaikki asianosaiset eli maataloustuottajien, liikkeenharjoittajien ja kulutta- jien järjestöt, joilla on kulloisenkin jäsenvaltion tunnus- tama erityisasema, voivat käyttää asianmukaisesti ATK- tietokantaa. 3. 5. Koska tietokantajärjestelmää ei kuitenkaan vielä ole käytetty riittävästi, tai se ei ole vielä toimintakelpoi- nen, komitea katsoo, että sen on kannatettava komission C 235/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 27. 7. 98 ehdotusta korostaakseen kansanterveyden suojelua tärkeimpänä tavoitteena. 3. 5. 1. Komitea pahoittelee kuitenkin syvästi sitä, ettei vuonna 1997 annettuja yhteisön säännöksiä, jotka koskevat yhteisön sisäisestä nautaeläinten kaupasta johtuvia terveysongelmia, ole täysin otettu käyttöön. Komitea kehottaakin komissiota valmistelemaan koh- dassa 3. 4 mainitun raportin ja esittämään sen muille toimielimille. Bryssel 27. toukokuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998–2002” (98/C 235/14) Neuvosto päätti 31. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 12. toukokuuta 1998. Esittelijä oli Vasco Cal. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. toukokuuta 1998 pitämässään 355. täysistunnossa (toukokuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta viiden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Komissio jakaa ensisijaiset tavoitteet neljään 1. 3. luokkaan: Komissio esittelee ehdotuksessaan Eurostatin 1. 1. laatiman viidennen viisivuotisohjelmansa. Neuvoston yhteisön tilastoista antaman asetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohdan mukaan ohjelma edellyttää neuvos- ton päätöstä. Asetuksessa (EY) N:o 322/97 säädetään, että yhteisöllä on politiikkojensa muotoilemiseksi, sovel- tamiseksi, seuraamiseksi ja arvioimiseksi oltava hyvissä ajoin käytettävissään mahdollisimman tehokkaasti tuo- tettuja jäsenvaltioiden kesken vertailukelpoisia, ajanta- saisia, luotettavia ja relevantteja tilastotietoja. – yhteisön poliittiset painotukset; – suuret tilasto- tai infrastruktuurihankkeet; – nykyisiä politiikan tarpeita tukevan järjestelmän säi- lyttäminen ja kehittäminen; – muut tarvittavat tilastolliset indikaattorit. 1. 2. Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97 edellyttää sellaisen tilasto-ohjelman laadintaa yhteisölle, jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suun- niteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuo- den ajaksi. Komissio pyrkii esillä olevassa ohjelmassa ensinnäkin jatkuvuuteen eli ”varmistamaan korkealaa- tuisen tilastopalvelun Euroopan unionissa” vastaamalla kolmeen haasteeseen: tilastotietojen tuottaminen yh- teisön politiikkojen tarpeisiin, Eurostatin ja jäsenvaltioi- den tilastokeskusten (jotka yhdessä muodostavat yh- teisön tilastojärjestelmä SSC:n, le système statistique communautaire) välisen yhteistyön tehostaminen sekä ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen. 1. 4. Ohjelmaan arvioidaan tarvittavan budjettivaroja 83–95 miljoonaa ecua vuodessa. 1. 5. Ohjelmassa määritellään suunnitellut toimet seu- raavilla pääaloilla: – tavaroiden vapaa liikkuvuus; – maatalous; – henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus;


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser«

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition law
industrial property
invention
technological change

text: C 235/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser« (1) (98/C 235/06) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 13. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Manuel Ataı´de Ferreira til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. maj 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, med 102 stemmer for, 2 imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Baggrund 1. 1. Denne udtalelse vedrører Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnær- melse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser (2). 1. 2. Forslaget er en opfølgning af grønbogen om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked(3) samt ØSU’s udtalelse om denne grønbog (4). 1. 3. Der er altså tale om en særdeles grundig lov- givningsproces med inddragelse af de forskellige kompe- tente organer og flere berørte organisationer. 1. 4. ØSU understreger, hvor vigtig indførelsen af brugsmodelbeskyttelse er for den tekniske og industrielle innovation og især for SMV og dermed EU’s udvikling. 2. Kommissionens forslag — Generelle bemærkninger 2. 1. Kommissionens forslag tager udgangspunkt dels i nogle generelle betragtninger dels i en analyse af situationen på brugsmodelområdet, som er baseret på en rundspørge i nogle medlemsstater. 2. 2. For det første påpeger Kommissionen, at med- lemsstaternes beskyttelse af den intellektuelle ejendoms- ret kan anvendes til at hindre frie varebevægelser (3), hvilket forudses i EF-traktatens artikel 3, litra f)og h), som giver mulighed for den ønskede tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger. Dette er begrundelsen for, at Kommissionen 2. 3. baserer det foreliggende forslag på artikel 100 A. 2. 4. ØSU understreger nødvendigheden af at »øge gennemsigtigheden i de frie varebevægelser inden for EU for mindre opfindelser af teknisk karakter og forhindre konkurrencefordrejninger som følge af for- skellige eller manglende nationale lovgivninger« (5) og at »forbedre de retlige vilkår for de EU-virksomheder, som er under et konstant innovations- og tilpasningspres. Deres internationale konkurrenceevne kan således styr- kes ved hjælp af brugsmodelbeskyttelse af deres opfindel- ser. Brugsmodellen er nemlig særdeles velegnet til at dække SMV’s behov« (2). 2. 5. Kommissionen konkluderer på grundlag af den i punkt 2. 1 omtalte høring, at »der er et reelt behov for brugsmodelbeskyttelse af opfindelser i EU. Dette skyldes, at brugsmodelbeskyttelsen kun egner sig for visse former for opfindelser, som f. eks. mindre opfindelser af teknisk karakter« (6). 2. 6. ØSU har tidligere haft lejlighed til at udtale sig om de studier og høringer, som Kommissionen har foranstaltet, og gentager sine forbehold desangående, da ØSU ikke anser dem for at være »så pålidelige, som ophavsmændene lader forstå« (7). 2. 7. Hvad angår det grundlæggende udgangspunkt for nærværende lovgivningsinitiativ — dvs. at der er et presserende behov for regler om beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret på grundlag af andre ordning- er end patentsystemet — henviser ØSU til sin foregående (1) EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 13. (2) KOM(97) 691 endelig udg. , EFT C 36 af 3. 2. 1998. (3) KOM(95) 370 endelig udg. (4) EFT C 174 af 17. 6. 1996. (5) KOM(97) 691 endelig udg. , EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 3, pkt. 3. (6) KOM(97) 691 endelig udg. , EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 4, pkt. 6. (7) EFT C 174 af 17. 6. 1996, s. 10, pkt. 5. 5. 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/27 udtalelse, hvori det påpeges, at der kan drages »den lære af de eksisterende “små” nationale patenter, at der i Europa først og fremmest er behov for at gøre patentbeskyttelsen mere effektiv (hurtigere og billigere), og ikke så meget for at indføre en supplerende beskyttelse (brugsmodeller) på EU-plan« (1). ØSU understreger i denne forbindelse, at Kommissionen har foretaget en grundig undersøgelse af patentbeskyttelsen (2). Det skal også bemærkes, at Kommissionen er ved at udarbejde en meddelelse om EF-patentet. produktionscyklussen og opfindelsernes levetid bliver stadig kortere. 2. 11. ØSU understreger ligeledes, at ethvert forslag om harmonisering af denne ordning nødvendigvis skal omfatte en harmonisering af beskyttelsens varighed og procedurer, ellers risikerer man, at den mere indholds- mæssige harmonisering bliver virkningsløs. 2. 8. ØSU er fortsat af den opfattelse, at spørgsmålet om, hvorvidt der er brug for en beskyttelsesordning for tekniske innovationer som et supplement til patent- ordningen for opfindelser skal vurderes i sammenhæng med EU’s politik for forskning og teknologisk udvikling. 3. Kommissionens forslag — den valgte lovgivnings- strategi I grønbogen (4) anfører Kommissionen, at der er 3. 1. forskellige muligheder for indgriben på dette område, og den peger nærmere bestemt på 4 alternative løsninger: 2. 8. 1. Det er derfor vigtigt at drage konklusioner af erfaringerne hos EU’s store konkurrenter, som på dette område har et betydeligt forspring. 3. 1. 1. Tilnærmelse af de nationale lovgivninger og indførelse af en beskyttelsesordning i de lande, hvor der ikke findes en sådan. 2. 8. 1. 1. Erfaringerne fra USA, som ikke har nogen ordning for brugsmodelbeskyttelse, taler således for, at »man må forsøge, at gøre patentsystemet mere effektivt ved at mindske de velkendte ulemper, især den lange tid, som prøvningen og meddelelsen kræver, og de høje omkostninger« (3). 2. 8. 1. 2. På den anden side viser de japanske erfaringer som påpeget af ØSU, at en ordning for brugsmodelbe- skyttelse kun bør omfatte tredimensionale genstande, og beskyttelsesperioden skal være kortere end for patentets vedkommende (seks år mod patentets tyve år). 2. 9. ØSU understreger, at initiativer med henblik på tilnærmelse af lovgivningerne på dette område bør være berettigede i sig selv og ikke udspringe af mangler eller inkonsekvens i patentsystemet. Dette bør forbedres og behandles for sig, hvilket tilsyneladende også er Kommissionens hensigt ifølge grønbogen om EF- patentet. 2. 10. Nogle af de vægtige argumenter for indførelse af en brugsmodelbeskyttelse er blandt andet behovet for beskyttelse af den industrielle ejendomsret, for retsbeskyttelse mod forfalskninger og dermed indirekte for styrkelse af innovation og teknologisk udvikling i især fordi der overalt er en tendens til, at EU, 3. 1. 2. Gensidig anerkendelse af den nationale beskyt- telse, efter at der er foretaget en indbyrdes tilnærmelse. 3. 1. 3. Indførelse af en EU-dækkende beskyttelse ved hjælp af en forordning, der som EU-ret er overordnet de nationale beskyttelsesordninger. 3. 1. 4. En kombination af de forskellige muligheder, nærmere bestemt indbyrdes tilnærmelse af nationale beskyttelsesordninger ved hjælp af et direktiv og indfø- relse af en EU-dækkende beskyttelse i form af en forordning. 3. 2. ØSU konstaterer, at Kommissionen med det foreliggende forslag har begrænset sig til den første løsning, idet den konkluderer, at en »harmonisering gør det muligt side om side at opretholde indbyrdes tilsvarende nationale ordninger for brugsmodelbeskyt- telse« og at »brugsmodelansøgeren får sikkerhed for, at der i de øvrige medlemsstater findes tilsvarende beskyttelse, så han ikke længere andre steder får proble- mer med forskellige forskrifter« (5). ØSU understreger dog, at brugsmodelansøgeren skal indgive en særskilt ansøgning i hvert enkelt af de lande, hvori vedkommende ønsker brugsmodelbeskyttelse af sin opfindelse. 3. 3. Efter ØSU’s opfattelse kan det opstillede mål ikke nås, medmindre der sideløbende indføres en ordning med gensidig anerkendelse af medlemsstaternes nationa- le beskyttelse. ØSU anser det for afgørende, at der i forslaget til harmonisering af de nationale lovgivninger »opereres med en senere fase med gensidig anerkendelse af nationale rettigheder« (6). (1) EFT C 174 af 17. 6. 1996, pkt. 5. 3. 3. (2) KOM(97) 314 endelig udg. — »Grønbog om EF-patentet og patentsystemet i Europa« samt ØSU’s udtalelse — EFT C 129 af 27. 4. 1998. (3) EFT C 174 af 17. 6. 1996, s. 5, pkt. 2. 8. (4) KOM(95) 370 endelig udg. , s. vi og følgende. (5) KOM(97) 691 endelig udg. , EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 6, pkt. 10. (6) EFT C 174 af 17. 6. 1996, s. 13, pkt. 6. 11. C 235/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 3. 4. Generelt ønsker ØSU endvidere at fremhæve to af de grundtanker, som det fremførte i sin tidligere udtalelse om dette emne. tekniske opfindelser« (2) og nævner derefter de betegnel- ser, der anvendes i de forskellige medlemsstater. 3. 4. 1. For det første at »visse af de nationale systemer, som grønbogen betegner som “brugsmodeller”, i realite- ten blot er patenter “uden prøvning” (af nyheden og opfindelseshøjden) og dermed i al væsentlighed “registreringspatenter” (i stedet for patenter med præ- ventiv prøvning af beskyttelsesbetingelserne), men be- skyttelsens varighed er kortere end ved almindelige patenter (det gælder Belgien, Holland og Frankrig)« (1). Dog er beskyttelsesbetingelserne næsten de samme som for patenters vedkommende. 3. 4. 1. 1. ØSU gentager, at brugsmodeller bør indgå i en selvstændig ordning som led i en generel beskyttelse af den industrielle ejendomsret og ikke blot være et påskud for at afhjælpe eventuelle mangler ved patentsystemet (høje omkostninger og langsommelig procedure). 3. 4. 2. For det andet understreger ØSU, at målene med det foreliggende forslag, nemlig at styrke det indre marked og modvirke konkurrenceforvridning, ikke kan nås gennem foranstaltninger af denne art. Disse mål kan kun opfyldes ved hjælp af en mere gennemgribende og omfattende tilnærmelse af lovgivningerne. 4. 1. 1. ØSU henleder opmærksomheden på, at dette område langt fra er så ensartet, som en sådan fremstilling lader ane. Faktisk er reguleringen så forskelligartet, at Kommissionen selv inddeler den i tre forskellige grupper, hvilket viser, at der er brug for en klar og dækkende definition af spillereglerne. Derfor bør de forskellige nationale betegnelser, der opregnes i artikel 1, i stedet anføres i et vejledende bilag, fordi de kun tjener til at tydeliggøre de nationale bestemmelser, som skal harmoniseres, men ikke definerer beskyttelsen i den foreslåede ordning. Endvidere påpeger ØSU, at den foreslåede 4. 1. 2. definition er utilstrækkelig. Hvis den nuværende formu- lering af artikel 1 ikke desto mindre opretholdes, anbefales det, at begreberne »opfinderindsats« og »indu- striel anvendelse« udtrykkeligt medtages i definitionen, eftersom de betegner, hvad der i praksis er tale om, hvilket Kommissionen i øvrigt også erkender i artikel 3 i forslaget. 4. 2. Artikel 4 3. 4. 3. Således bør enhver foranstaltning på dette område efter ØSU’s mening opfylde nogle grundlæggen- de krav på vidt forskellige niveauer: Efter ØSU’s mening er stk. 3 for bredt formuleret. I overensstemmelse med den tilsvarende bestemmelse i EF-patentordningen bør den begrænses edb- programme i snæver forstand. til 3. 4. 3. 1. Beskyttelsens omfang: brugsmodeller må be- tragtes som det bedst egnede beskyttelsessystem for enklere opfindelser. 4. 3. Artikel 5 Procedure: 3. 4. 3. 2. skal kunne opnås hurtigt og med få omkostninger, da den retsbeskyttelse, der herigennem opnås, er uforenelig med langsommelige og omkostningskrævende procedurer. brugsmodelbeskyttelse ØSU noterer, at Kommissionen har bestræbt sig på at henføre begrebet »nyhed« til den »kendte teknik« (absolut nyhedsværdi), som defineres klart og præcist. 3. 4. 3. 3. klart defineres i tredjemand i god tro. Retssikkerhed: beskyttelsens rækkevidde bør forhold til såvel efterlignere som 4. 4. Artikel 6 4. Kommissionens forslag — Særlige bemærkninger 4. 1. Artikel 1 Kommissionen definerer først brugsmodel som »den registrerede rettighed, der indrømmer en eneret til Hvad angår kravet om »opfinderindsats«, som også skal vurderes i forhold til den kendte teknik, bemærker ØSU, at Kommissionen lader begreberne »særligt effektiv« og »praktisk eller industriel fordel« indgå i beskyttelsesbe- tingelserne for brugsmodeller. Der er således grund til at minde om, at det her først og fremmest drejer sig om at beskytte opfindelser, som udmærker sig ved at være praktisk anvendelige, navnlig inden for maskinindustri- en, elektroindustrien, finmekanik, optik og bilindustri- en. Kommissionen må finde frem til en formulering af (1) EFT C 174 af 17. 6. 1996, s. 9, pkt. 5. 3. 1. pkt. 1. (2) KOM(97) 691 endelig udg. , EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 3, 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/29 kravet, som garanterer brugsmodellens retssikkerhed bedst muligt, dels for rettighedsindehaveren, dels for andre berørte parter. 4. 9. Artikel 16 4. 4. 1. beskyttelse bør efter ØSU’s mening være følgende: De vigtigste betingelser for at opnå brugsmodel- 4. 4. 1. 1. Opfindelsen skal være en nyhed, dvs. en absolut nyhed set i forhold til den kendte teknik. ØSU mener, at det klart bør fastsættes, under hvilke omstændigheder en ansøger kan anmode om udfærdigel- se af en forskningsrapport, selvom det er en valgfri mulighed. Det må forhindres, at det især bliver de økonomisk stærkere ansøgere, der anmoder herom. I det hele taget bør det kun være muligt i undtagelsestilfæl- de, hvis systemet skal kunne fungere. 4. 4. 1. 2. Den skal være industriel anvendelig i bredeste forstand. 4. 4. 1. 3. Den skal indebære en opfinderindsats, dvs. enten være særligt effektiv (enkel betjening eller anven- delse) eller have en praktisk eller industriel fordel. Desuden går ØSU ind for tanken om, at 4. 9. 1. medlemsstaterne i deres lovgivninger indfører krav om obligatorisk udarbejdelse af en forskningsrapport, hvis der anlægges retssag for at håndhæve de til brugsmodel- beskyttelsen knyttede rettigheder. I dette tilfælde bør forskningsrapporten være obligatorisk og ikke kun fakultativ. 4. 5. Artikel 8 4. 10. Artikel 17 og 18 Denne artikel tager efter ØSU’s mening ikke tilstrække- ligt højde for nødvendigheden af en regulering af afgiften for forlængelse af brugsmodellen, der nævnes i artikel 19. 4. 6. Artikel 10 Det er efter ØSU’s mening afgørende, at der ikke blot kræves oplysninger om hvordan og fra hvem, men også for hvor lang tid retten til brugsmodellen er erhvervet. ØSU er af den opfattelse, at bestemmelserne om fortrins- ret og intern fortrinsret vedrører følgerne af ansøgningen og ikke ansøgningen i sig selv. De bør derfor indgå i et særligt kapitel og ikke i kapitlerne om brugsmodelan- søgningen og brugsmodellens virkninger. 4. 10. 1. Dette er en af de vigtigste konsekvenser af det foreliggende direktiv, idet en ansøger om brugsmodelbe- skyttelse har fortrinsret til at indgive en brugsmodelan- søgning for samme opfindelse i en eller flere af de øvrige medlemsstater. 4. 7. Artikel 12 4. 11. Artikel 19 ØSU er enig i kravet om en omhyggelig beskrivelse af opfindelsen, da en fagmand (som skal være ajour med den kendte teknik) på dette grundlag skal kunne vurdere, om opfindelsen er praktisk anvendelig (jf. artikel 24). 4. 8. Artikel 13 ØSU bemærker, at Kommissionen ikke har gjort alvor af at »begrænse antallet af krav« (1), hvilket den selv har erkendt ville være hensigtsmæssigt. Derudover mener ØSU, at Kommissionen bør gøre det klart, om medlems- staterne har ret til at begrænse antallet af krav pr. ansøgning, eller om den vage bestemmelse i artikel 13 — »det strengt nødvendige under hensyn til opfindelsens karakter« — kun kan efterleves ved, at tredjemand gør indsigelse mod »overdrevne krav«. Den foreslåede varighed af beskyttelsen forekommer at være for lang, når man tager Kommissionens egne oplysninger om opfindelsernes levetid i betragtning, især eftersom beskyttelsesperioden ikke afhænger af den kommercielle udnyttelse af opfindelsen. Dog kan det tænkes, at beskyttelsesperioden af harmoniseringshen- syn må begrænses i nogle medlemsstater. 4. 11. 1. Dette kan synes foruroligende, især fordi ansøgeren let kan opnå en toårig forlængelse af brugsmo- dellen to gange i træk, således at beskyttelsesperioden i alt kan strække sig over ti år. Efter ØSU’s mening bør det overvejes at forpligte medlemsstaterne til at forhøje forlængelsesafgifterne efter 6 år. 4. 12. Artikel 20 (1) KOM(95) 370 endelig udg. , s. 76, litra g), 4. afsnit. Hvad angår eneretten må dens rækkevidde og retlige begrænsning siges at være rimelig, men medlemsstater- C 235/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 nes mulighed for at indføre yderligere begrænsninger kan i et vist omfang stride mod hensigten med det foreslåede direktiv. 4. 13. Artikel 21 Der er intet at indvende mod bestemmelserne om konsumption af rettighederne i Fællesskabet, men ikke uden for Fællesskabet, da dette er i overensstemmelse med retspraksis på dette område. 4. 14. Artikel 22 ØSU mener, at det bør være obligatorisk og ikke valgfrit for medlemsstaterne at indføre bestemmelser om, at en brugsmodel mister sin virkning, når der meddeles et patent for den samme opfindelse. 4. 16. Artikel 24 ØSU tilslutter sig grundtanken i denne artikel, men opfordrer Kommissionen til på visse punkter at ændre formuleringen, især hvad angår begrundelserne for ansøgning om ugyldigkendelse af brugsmodelbeskyt- telse. 4. 17. Artikel 25 Med hensyn til datoen for det foreslåede direktivs gennemførelse understreger ØSU, at gennemførelsen under alle omstændigheder bør afhænge af harmonise- ringen af patentbeskyttelsen, eftersom dette er selve problemets kerne. 5. Konklusioner 4. 14. 1. Kun gennem et obligatorisk krav kan der opnås en reel harmonisering, eftersom konsekvenserne af valgfrihed ikke vil begrænse sig til den dobbelte beskyttelse (jf. bl. a. reglerne om fortrinsret). 5. 1. Brugsmodelordningen er velegnet til at beskytte den intellektuelle ejendomsret og kan dermed bidrage til udviklingen i EU for så vidt som den vil styrke investeringerne inden for forskning og udvikling. 4. 14. 2. Desuden kan det være på sin plads at »tvinge« ansøgeren til at vælge patentbeskyttelsen, da de højere omkostninger, der er forbundet hermed, opvejes af denne beskyttelsesordnings specifikke karakter, især hvad angår retssikkerheden. 4. 15. Artikel 23 ØSU mener, at der til listen over de tilfælde, hvor brugsmodellen ophører, bør føjes meddelelse af patent i overensstemmelse med for den samme opfindelse, foregående punkt og af de anførte grunde. Endvidere mener ØSU, at manglende betaling af afgifterne ikke bør betragtes som grund til brugsmodellens ophør, men simpelthen som manglende opfyldelse af beskyttelsesbe- tingelserne. I øvrigt bør listen over afgifter i artikel 8, stk. 2, også omfatte forlængelsesafgifter. 5. 2. Hvis forskellige nationale ordninger for brugs- modelbeskyttelse af den intellektuelle ejendomsret får lov til at eksistere side om side, kan det gå ud over den fri bevægelighed for varer og skabe konkurrenceforvrid- ning. Brugsmodelordningen er den bedste måde, hvor- 5. 3. på man kan beskytte opfindelser, som ikke er patenterba- re, og derfor er den af særlig interesse for SMV. 5. 4. Kommissionens initiativ opfylder sin målsæt- ning, men der bør foretages nogle tekniske forbedringer, som anført i denne udtalelse. 5. 5. Dette initiativ bør også vurderes i sammenhæng med forslagene til regulering af patentbeskyttelsen i betragtning af den store lighed mellem de to ordninger. Bruxelles, den 27. maj 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1631/98 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Jahresbericht des Kohäsionsfonds (1996)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
ecology
environmental protection
organic farming
peripheral region
public health
quality of life
rail transport
regional aid

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1615/98 de Elly PLOOIJ-VAN GORSEL à la Commission. Citoyens de l'UE lésés par l'indivisibilité d'un impôt belge

eurovoc_concepts:
Belgium
EU national
Netherlands
VAT
entrepreneur
freedom to provide services
guarantee
simplification of formalities
single market
tax harmonisation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1616/98 van Elly PLOOIJ-VAN GORSEL aan de Commissie. Nadeel voor EU-onderdanen door ondeelbaarheidsclausule bij Belgische belastingheffing

eurovoc_concepts:
EU national
Netherlands
Province of West Flanders
application of EU law
free movement of persons
tax

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/53 verbetering van gewassen in de hele wereld, met name in ontwikkelingslanden. Op grond van de tussen de CGIAR en de FAO gesloten overeenkomst mogen deze genetische gegevens niet als intellectuele eigendoms- rechten worden geregistreerd. De oproep voor een moratorium op octrooien voor zaden is het gevolg van de klacht van Rural Advancement Foundation International (RAFI) van januari jl. na de mislukte pogingen van twee Australische onderzoekinstellingen om intellectuele eigendomsrechten te claimen voor een erwtenvariºteit die is onderworpen aan de akkoorden CGIAR-FAO. Bij later onderzoek stuitte men op aanvragen voor intellectuele eigendomsrechten voor andere beschermde variºteiten. Is het de Commissie bekend of tot de Europese Unie behorende instellingen of organen intellectuele eigen- domsrechten hebben geclaimd voor zaadvariºteiten die zijn gedeponeerd bij de onderzoekscentra van de Adviesgroep Internationaal Landbouwonderzoek (CGIAR)? Zo ja, kan zij dan meedelen welke instellingen of organen dit zijn en om welke soorten het gaat? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (2 juli 1998) De Commissie is niet op de hoogte van door instellingen of organisaties in de Gemeenschap ingediende aanvragen voor intellectuele eigendomsrechten voor plantaardig materiaal van de centra van de Adviesgroep Internationaal Landbouwonderzoek (CGIAR). Bij de CGIAR-centra zijn genetische hulpbronnen voor de internationale gemeenschap in bewaring gegeven. Als beheerder van genetische hulpbronnen zijn deze centra zich ervan bewust dat zij grote waakzaamheid en zorgvuldigheid aan de dag moeten leggen bij de bewaring van het materiaal ten behoeve van de huidige en toekomstige generaties, en dat zij dit materiaal beschikbaar moeten stellen voor gebruik in het algemeen belang. Wat plantaardige genetische hulpbronnen voor de voeding en de landbouw betreft, worden voor de concrete tenuitvoerlegging van deze principes overeenkomsten met de Voedsel- en Landbouworganisatie (FAO) gesloten. Deze overeenkomsten geven de begunstigde niet het recht om intellectuele eigendomsrechten voor kiemplasma of daarmee samenhangende gegevens aan te vragen of te verwerven. (1999/C 13/076) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1616/98 van Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Nadeel voor EU-onderdanen door ondeelbaarheidsclausule bij Belgische belastingheffing Is het de Commissie bekend dat het provinciebestuur van West-Vlaanderen een algemene provinciebelasting heft waarin een beding is opgenomen dat de belasting ondeelbaar verschuldigd is over het hele jaar? Acht de Commissie het juist dat een op 1 januari 1998 in deze provincie woonachtige Nederlander die op 4 februari 1998 naar Nederland is verhuisd toch over het hele jaar 1998 belasting dient te betalen? Is de Commissie met mij van mening dat dit discriminatie van niet-Belgische EU-onderdanen is en een belemmering vormt voor het vrije verkeer van personen binnen de Europese Unie? Zo ja, wat is de Commissie van plan hieraan te doen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (4 augustus 1998) Bij gebrek aan bijzonderheden over de aard van de door de Belgische provincie West-Vlaanderen geheven belasting aan de hand waarvan de Commissie de nodige nasporingen omtrent het genoemde probleem kan doen,is de Commissie momenteel niet in staat de vraag van het geachte parlementslid volledig te beantwoorden. De Commissie verzoekt het geachte parlementslid haar vraag nader te preciseren opdat zij een nauwkeuriger antwoord kan geven


title: Final report.

eurovoc_concepts:
energy technology
heating
solar energy


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1757/98 του Graham WATSON προς την Επ τροπή. " Γκετοποίηση" πληθυσμού Ρόμ εκ μέρους των τσεχικών αρχών

eurovoc_concepts:
Czechia
EU financing
EU programme
Roma
education
racism
social integration
vocational training

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/159 (98/C 402/212) GRAPTH ERVTHSH P-1757/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: « Gketopoi·hsh» plhuysmoy· Ro·m ek me·royw tvn tsexikv· n arxv· n Exei a·rage ypope·sei sthn anti·lhch thw Epitroph·w to gegono·w o·ti oi tsexike·w arxe·w sxedia·zoyn th «gketopoi·hsh» pollv· n ekatonta·dvn Ro·m me thn ane·gersh toi·xoy gy·rv apo· tiw polykatoiki·ew stiw opoi·ew katoikoy·n, prokeime·noy na toyw diaxvri·soyn apo· toyw Tse·xoyw katoi·koyw, kai poia· me·tra skopey·ei na la·bei h Epitroph· prokeime·noy na diasfali·sei th matai·vsh thw ratsistikh·w ayth·w ene·rgeiaw; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei to ue·ma sto opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Anv· teroi ypa·llhloi thw Epitroph·w e·uijan to ue·ma stiw tsexike·w arxe·w se anv· tato epi·pedo kai eje·frasan to endiafe·ron toyw. H etairikh· sxe·sh gia thn prosxv· rhsh thw Tsexikh·w Dhmokrati·aw, ton Ma·rtio 1998, anafe·rei san mi·a apo· tiw proteraio·thtew thn peraite·rv ergasi·a gia thn ensvma·tvsh tvn Rom. To sxe·dio toy progra·mmatow Phare 1998 gia thn Tsexikh· Dhmokrati·a proble·pei shmantikh· yposth·rijh gia thn epi·teyjh· thw me·sv thw xrhmatodo·thshw drasthrioth·tvn poy aforoy·n thn ekpai·deysh, thn kata·rtish, tiw nomike·w symboyle·w kai th dhmo·sia enhme·rvsh. H yposth·rijh ayth· prosti·uetai se o·,ti parei·xe to pro·gramma Phare apo· to 1993 gia na beltiv· sei thn kata·stash tvn Rom sthn Tsexikh· Dhmokrati·a. Pre·pei epi·shw na shmeivuei· o·ti h tsexikh· kybe·rnhsh, ton Oktv· brio toy 1997, ene·krine e·na euniko· pro·gramma gia na yposthri·jei toyw Rom sthn ensvma·tvsh· toyw sthn tsexikh· koinvni·a. Oi prv· tew ekue·seiw sxetika· me thn pro·odo poy shmeiv· uhke sxetika· me to pro·gramma ayto· aname·nontai prin apo· to kalokai·ri. Sy·mfvna me tiw diata·jeiw thw etairikh·w sxe·shw gia thn prosxv· rhsh, h syna·nthsh thw Koino·thtaw kai thw tsexikh·w epitroph·w gia thn prosxv· rhsh, stiw 9 Ioyli·oy 1998, ua apotele·sei kata·llhlh eykairi·a gia tiw tsexike·w arxe·w na anaferuoy·n sthn pro·odo aytoy· toy eunikoy· progra·mmatow kai, gia thn Koino·thta, na epanala·bei th ue·sh thw sxetika· me toyw Rom sa·yth· th xv· ra. (98/C 402/213) GRAPTH ERVTHSH E-1835/98 ypobolh· : Robin Teverson (ELDR) prow thn Epitroph· (12 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Koinotika· progra·mmata anaptyjiakh·w boh·ueiaw Mporei· h Epitroph· na maw dv· sei leptomerh· stoixei·a sxetika· me ta xrhmatodotoy·mena apo· thn EE pareluo·nta kai paro·nta progra·mmata anaptyjiakh·w boh·ueiaw sthn Afrikh· ta opoi·a perilamba·noyn me·tra gia o·soyw pa·sxoyn apo· HIV/AIDS; Mporei· epi·shw sta stoixei·a ayta· na symperila·bei to poso· tvn xrhma·tvn poy diati·uetai sta en lo·gv progra·mmata; Apa· nthsh toy k. Pinheiro Ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Ioyni·oy 1998) Apo· to 1987 h Epitroph· kate·bale peri·poy 200 ekat. ECU gia a·mesh sth·rijh sto plai·sio paremba·sevn o·son afora· ton io· anurv· pinhw anosologikh·w anepa·rkeiaw/sy·ndromo epi·kththw anosopoihtikh·w anepa·rkeiaw (AIDS) se ple·on tvn 90 anaptyssome·nvn xvrv· n kauv· w kai gia perifereiake·w kai dieunei·w prvtoboyli·ew. Epi·shw e·xei parasxeuei· epiple·on sth·rijh me·sv eidikv· n mhxanismv· n kai programma·tvn, p. x. toy proy¤pologismoy· syg- xrhmatodo·thshw tvn mh kybernhtikv· n organismv· n (MKO) kai me·sv toy koinotikoy· ereynhtikoy· progra·mmatow. H oikonomikh· sth·rijh thw Koino·thtaw e·xei katanemhuei· se polloy·w kai dia·foroyw strathgikoy·w tomei·w, apo· thn pro·lhch e·vw th sth·rijh toy tome·a thw ygei·aw, thn e·reyna, thn kata·rtish kai th dhmioyrgi·a uesmikv· n ikanoth·tvn gia aporro·fhsh texnikh·w boh·ueiaw. H oikonomikh· sth·rijh thw Koino·thtaw kateblh·uh stiw perisso·terew perioxe·w toy ko·smoy kai h Koino·thta synerga·sthke me polloy·w kai dia·foroyw etai·royw kata· thn perasme·nh dekaeti·a


eurovoc_concepts:
common organisation of markets
import licence
production aid
tariff quota
tropical fruit

text: 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/63 for statistikker i EU på en integreret og harmoniseret måde« (se punkt 2. 2 i Kommissionens meddelelse). På den baggrund vil ØSU understrege det store behov for at forbedre og videreudvikle EU-statistiksystemet, inklusive de nationale statistiske kontorer, og for at introducere nye arbejdsmetoder, således at den statistik, der er nødvendig for de store politiske beslutninger i EU, foreligger rettidigt. Bruxelles, den 27. maj 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for bananer« (1) (98/C 235/15) januar 1998 under henvisning til Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 27. EF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede José Maria Espuny Moyano til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. maj 1998. ØSU vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, med 82 stemmer for, 16 imod og 19 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Kommissionen ændrer i sit forslag de aspekter 1. 1. af den fælles markedsordning, som er blevet fordømt i rapporter fra WTO’s panel og appelinstansen, for dermed at bringe EU’s bananimportordning i overens- stemmelse med Verdenshandelsorganisationernes regler. Kommissionens tekst er baseret på følgende 1. 2. elementer: 1. 2. 1. Et toldkontingent på 2,2 mio. ton for indførsel af tredjelandsbananer (med en told på 75 ecu pr. ton) og ikke-traditionelle AVS-bananer (nultold). 1. 2. 2. Et tillægstoldkontingent på 353 000 ton med en told på 300 ecu pr. ton for tredjelandsbananer og 100 ecu pr. ton for ikke-traditionelle AVS-bananer. 1. 2. 3. ser og opdeling efter aktivitet) afskaffes. Den nuværende importlicensordning (B-licen- (1) EFT C 75 af 11. 3. 1998, s. 6. 1. 2. 4. Der foreslås en importlicensordning, som er baseret på de traditionelle samhandelsstrømme (meto- den med traditionelle importører over for nytilkomne). De nærmere bestemmelser for den praktiske forvaltning af ordningen fastlægges i Kommissionens gennem- førelsesbestemmelser, som vedtages efter forvaltnings- komitéproceduren. 1. 2. 5. Hvis der ikke med rimelighed kan opnås en aftale med alle de kontraherende parter i WTO, der har en væsentlig interesse i at levere bananer (Costa Rica, Colombia, Ecuador og Panama), er Kommissionen bemyndiget til at fordele en særlig kvote til hver af disse fire lande. 1. 2. 6. De traditionelle AVS-mængder fordeles ikke efter lande og kommer til at bestå af en samlet mængde på 857 700 ton. Det foreslåede tillægstoldkontingent kan for- 1. 2. 7. højes, når efterspørgslen i Fællesskabet stiger, på grund- lag af en prognose for produktion, forbrug samt indfør- sler og udførsler. Fastsættelsen af, hvilke elementer der indgår i overslaget, dettes vedtagelse samt forhøjelsen af tillægstoldkontingentet, sker efter forvaltningskomi- téproceduren. C 235/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 1. 2. 8. Hvis forsyningen af fællesskabsmarkedet berø- res af ekstraordinære problemer, der påvirker vilkårene for produktion og indførsel, kan Kommissionen træffe de fornødne særlige foranstaltninger efter forvaltnings- komitéproceduren. I så tilfælde kan tillægstoldkontin- gentet tilpasses, og der kan træffes særlige foranstalt- ninger. De skal undgå enhver forskelsbehandling på grundlag af forsyningernes oprindelse. 1. 2. 9. 1999. Den nye ordning træder i kraft den 1. januar 1. 3. Forslaget til en ændring af den fælles markeds- ordning for bananer er ledsaget af en henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kom- missionen til at forhandle en aftale med de lande, der har en væsentlig interesse i at levere bananer: Costa Rica, Colombia, Ecuador og Panama. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU anerkender Kommissionens indsats for at bringe visse bestemmelser i forordning (EØF) nr. 404/93 i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, der følger af WTO og den fjerde Lomé-konvention, især dens protokol 5 om bananer. 2. 2. ØSU er opmærksom på, at WTO-panelets og appelinstansens dom gør det nødvendigt at ændre et af de bærende principper bag den fælles markedsordning for bananer, nemlig ordningen for udstedelse af import- licenser. 2. 3. ØSU fastslår, at Kommissionens forslag ikke kan give EU- og AVS-bananproducenter kompensation for bortfaldet af B-importlicenser, der er kendt GATT- stridige. Det lægger nemlig ikke op til nogen form for kompensation til de pågældende producenter for afskaffelsen af B-importlicenser. Ændringen i måden at udstede importlicenserne på kan berøve EU- og AVS-producenterne den garanterede adgang til fælles- skabsmarkedet til rimelige priser for producenterne selv og for forbrugerne, hvilket er en forudsætning for, at de kan opretholde deres indkomster. 2. 3. 1. ØSU frygter derfor, at den foreslåede ændring kan forværre beskæftigelsessituationen i bananproduk- tionsregionerne, som i forvejen slås med en høj arbejds- løshed. gerne i importordningen. Et retsgrundlag for denne nødvendige justering kan findes i artikel 299 i den nye Amsterdam-traktat, som tillader fleksibel anvendelse af fællesskabsforanstaltninger i ultraperifere regioner. 2. 3. 3. Desuden mener ØSU, at Kommissionen bør foreslå en foranstaltning, som vedbliver med at tilskynde de erhvervsdrivende til at markedsføre EU-bananer og de traditionelle AVS-bananer. En sådan foranstaltning er nødvendig, fordi de særlige vilkår, disse bananer produceres under, især fraværet af stordriftsfordele og større sociale udgifter, betyder, at avancen er meget lavere end på latinamerikanske bananer. 2. 4. ØSU mener, at man bør styrke en bæredygtig produktion samt markedsføring af bananer, der er produceret under rimelige sociale og miljømæssige vilkår. Det beklages, at der ikke sættes kraftigt ind på dette felt. 2. 4. 1. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå en række foranstaltninger, der støtter markeds- føring og fremme af disse bananer, og som omfatter orientering af de europæiske borgere om bananprodu- centers problemer i Den Tredje Verden. Sådanne foran- staltninger er især nødvendige, fordi bananerne produce- res af små producenter, der har meget højere produk- tionsomkostninger end de store multinationale virksom- heder, som hyppigt står for både produktion og import, herunder transport. 2. 4. 2. Forbrugerne vil ligeledes få gavn heraf, idet en undersøgelse foretaget af Kommissionen viser, at bananer, produceret under ordentlige sociale og miljø- mæssige vilkår, accepteres bredt af EU’s borgere, der ligeledes er meget bevidste om misbruget af pesticider og andre kemikalier i nogle latinamerikanske regioner. 2. 4. 3. Der bør indføres et effektivt kontrolsystem til at sikre, at de bananer, der sælges, produceres under ordentlige sociale og miljømæssige forhold. Et interna- tionalt banancharter, adfærdskodekser og mærkning kan i den henseende være til nytte. 2. 3. 2. ØSU mener følgelig, at Kommissionen bør forudse en justering på 20 % af den faste referenceind- tægt, der anvendes til beregning af udligningsstøtten til EU-producenterne for at kompensere dem for ændrin- 2. 4. 4. Samtidig vil det være vigtigt at opretholde producentindkomsterne gennem passende markedsme- kanismer eller direkte støtte. EU-producenter bør således modtage større udligningsgodtgørelser. AVS-producen- 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/65 ter bør ydes en støtte, der er forenelig med WTO- reglerne, og desuden bør der iværksættes strukturforan- staltninger til forbedring af sektorens konkurrenceevne. 3. 1. 1. De seneste års overforsyning af EU-markedet taler for et mindre tillægstoldkontingent. Dette kontin- gent kunne justeres årligt i opad- eller nedadgående retning, alt efter markedets reelle behov. 2. 5. ØSU mener, at det hele tiden bør tilstræbes at give forbrugerne et sikkert og varieret udbud af bananer af forskellig geografisk oprindelse og under anvendelse af forskellige produktions- og afsætningsmetoder. Den nye ordning må derfor garantere, at bananer fra såvel EU som AVS og Latinamerika kan eksistere side om side på markedet. 2. 6. I betragtning af EU-bananmarkedets vækst siden indførelsen af den fælles markedsordning samt i lyset af den kommende EU-udvidelse bør der efter ØSU’s mening opereres med en vis stigning i den mængde EU-bananer, som giver ret til udligningsstøtte, for på den måde at lade denne produktion få gavn af væksten i det interne forbrug. Ellers vil væksten på EU-markedet udelukkende komme tredjelandeprodukter til gode. 2. 7. ØSU mener, at forslaget om at operere med en samlet mængde for de traditionelle AVS-lande kan forstyrre ligevægten i forsyningerne fra disse lande, og det må sikres, at ingen traditionel AVS-leverandør fratages adgang til sine traditionelle mængder. 2. 7. 1. ØSU opfordrer følgelig Kommissionen til at finde frem til den løsning, der er bedst til at sikre, at ingen af AVS-landene straffes i forhold til de øvrige lande. 2. 7. 2. ØSU konstaterer, at Kommissionens forslag ikke bidrager til en løsning af det særlige problem, Somalia har, således som ØSU allerede plæderede for i sin udtalelse af 30. maj 1996 (CES 704/96, pkt. 1. 3 og 1. 3. 1). Den alvorlige krise, Somalia er blevet ramt af i kølvandet på borgerkrigen, trækker ud, og de katastrofale over- svømmelser i 1996 har ødelagt næsten halvdelen af de dyrkede arealer. ØSU mener derfor, at den eneste måde, hvorpå man kan bidrage til at bringe Somalia på fode igen økonomisk og socialt set, er ved rent undtagelsesvis at tildele landet en særlig stor kvote. 3. 2. ØSU mener, at den nye ordning for udstedelse af importlicencer bør sikre passende konkurrencevilkår for alle erhvervsdrivende, således at ligevægten i forsyningen af EU opretholdes for samtlige leverandørlande uden undtagelse. Det er derfor vigtigt, at ordningen yder en effektiv garanti for afsætning af EU- og AVS-bananer og sikrer producenterne en rimelig indkomst. Især bør de europæiske bananproducenters konkurrenceevne yderligere forbedres. Kommissionen anmodes om at aflægge udførlig beretning om de anvendte midler og de opnåede fremskridt samt om eventuelle problemer. 3. 3. ØSU mener, at referenceperioden for tildeling af importrettigheder bør være det sidste år, hvorfra der foreligger markedsoplysninger. På den måde sikres en bedre tilpasning til forholdene på markedet. For at beregningen af referencemængderne kan blive enklere, mere pålidelig og mere gennemsigtig, bør den kun baseres på den faktiske EU-import, således som den fremgår af de importlicenser, der er benyttet (eller certificeret af toldvæsenet). 3. 4. For at lette overgangen fra den gældende import- ordning til den nye ordning, Kommissionen foreslår, bør der efter ØSU’s mening indføres en række overgangs- foranstaltninger, således at de forstyrrelser, den væsentli- ge ændring af den nuværende ordning skaber, reduceres til et minimum. I løbet af den periode, de pågældende foranstaltninger gælder, vil importørerne kunne foretage de nødvendige tilpasninger af deres erhvervsmæssige og kommercielle infrastrukturer til den nye importordning. 3. 5. ØSU finder det vigtigt, at ordningen for importli- censudstedelse opretholdes i tilfælde af ekstraordinære omstændigheder. 3. 5. 1. ØSU mener, at sådanne ekstraordinære om- stændigheder bør dække situationen i de lande, som traditionelt har leveret til EU-markedet, men som gennemgår en periode med regeringsmæssigt anarki, som forhindrer dem i at opretholde deres traditionelle eksportkvote. 3. Særlige bemærkninger 4. Konklusion 3. 1. ØSU mener, at det foreslåede autonome tillæg- stoldkontingent på 353 000 ton er for stort og kun bør være på 100 000 ton. Kontingenterne, de traditionelle AVS-mængder og EU-referencemængden skaber således tilsammen uligevægt i forsyningssituationen med et udbud på 4,26 ton og en efterspørgsel på 3,9 ton. 4. 1. ØSU er klar over nødvendigheden af at bringe den bananimportordning, der blev indført med forordning (EØF) nr. 404/93, i overensstemmelse med den beslut- ning, der er truffet af WTO’s organ vedrørende bilæggel- C 235/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 se af tvister. Den fælles markedsordning for bananer må dog ikke gøres mindre effektiv til at opfylde sine grundlæggende mål, især mht. bevarelse af markedsad- gangsgarantien for EU- og AVS-bananer, som sikrer både EU- og AVS-producenterne en rimelig indtægt og forbrugerne et varieret udbud af bananer af forskellig oprindelse til rimelige og ensartede priser i hele EU. Desuden bør den nye ordning fremme salg af bananer, som er produceret under ordentlige sociale og miljømæs- sige vilkår, således at producenter og arbejdstagere i tredjelande kan tjene mere på salg af bananer, uden at deres helbred og den økologiske ligevægt i dyrkningsom- råderne bringes i fare. 4. 1. 1. ØSU håber derfor, at der tages behørigt hensyn til dens bemærkninger til den igangværende ændring af den fælles markedsordning for bananer. ØSU kan under ingen omstændigheder acceptere, at fællesskabspræfe- rencen, som er det bærende princip i den fælles land- brugspolitik, afvikles på grund af bortfald af EU- producenternes garanterede markedsadgang. ØSU fin- der det også vigtigt at opretholde den præferenceadgang til fællesskabsmarkedet og de traditionelle fordele, AVS-producenter er garanteret under Lomé-aftalerne. 4. 2. ØSU ønsker snarest muligt at blive informeret og hørt af Kommissionen om forslagene til gennemfø- relsen af den nye fælles markedsordning for bananer. Bruxelles, den 27. maj 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede over en fjerdedel af de afgivne stemmer: 1. Punkt 2. 3. 2 Affattes således: »Sektionen mener følgelig, at Kommissionen bør styrke alle egnede foranstaltninger til strukturforbedrin- ger i de berørte regioner. Den bør starte med at foretage en grundig analyse af de hidtidige resultater af strukturstøtten. I den forbindelse kunne man også undersøge muligheden for en justering af den faste referenceindtægt, der anvendes til beregning af udligningsstøtten til EU-producenterne. Efter ratificeringen af Amsterdam-traktaten kan artikel 299 deri danne retsgrundlag for denne justering, idet artiklen tillader fleksibel anvendelse af fællesskabsforanstaltninger i ultraperifere regioner. « Begrundelse De strukturfremmeforanstaltninger, der er brug for i de pågældende regioner, skal ikke blot bestå i en forøgelse af udligningsstøtten. Støtten bør indgå i et overordnet sæt foranstaltninger. 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/67 Afstemningsresultat For: 36, imod: 48, hverken for eller imod: 13. 2. Punkt 2. 6 Affattes således: »ØSU fastslår, at EU’s bananproduktion er steget siden indførelsen af den fælles markedsordning takket være udligningsstøtten. Alligevel ligger den med 680 000-700 000 ton fortsat betydeligt under støttemængden i 1993 (854 000 ton). Hvis de mængde- og kvalitetsmæssige mål for den europæiske produktion nås, kan det afgøres, om den støtteberettigede mængde — stik imod den generelle tendens i den fælles landbrugspolitik — bør øges. Dette er tænkeligt, især i lyset af den kommende udvidelse. « Begrundelse Selvindlysende. Afstemningsresultat For: 39, imod: 52, hverken for eller imod: 15. 3. Punkt 3. 1 og 3. 1. 1 Udgår. Begrundelse Tillægskontingentet på 353 000 ton svarer til de tre nyeste medlemslandes tredjelandeimport før tiltrædelsen. Deres forbrug er i mellemtiden steget lidt (med en anden kombination af leverandørlande). I praksis nåede man ikke op på et udbud på 4,26 mio. ton, fordi de støtteberettigede EU- og AVS-kontingenter af forskellige grunde ikke kunne udnyttes fuldt ud i produktionsregionerne. Heller ikke kvoterne for tredjelandeimport er blevet opbrugt, især af administrative årsager (bl. a. licenshandel). Afstemningsresultat For: 34, imod: 49, hverken for eller imod: 24. 4. Punkt 3. 3, første punktum Udtrykket »det sidste år« ændres til »de sidste tre år«. Begrundelse At tage udgangspunkt i et eneste år ved tildeling af importlicenser ville være meget uretfærdigt mod lande, som af klimatiske årsager eller af andre årsager har en usædvanlig lav produktion det pågældende år. Afhængigheden af vejrforholdene betyder, at det normalt er gennemsnittet for et vist antal år, der danner grundlaget for tildeling af importrettigheder. C 235/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 Afstemningsresultat For: 35, imod: 38, hverken for eller imod: 26. 5. Punkt 3. 3 Efter første punktum indføjes følgende: »Under alle omstændigheder bør man opgøre den markedsforvridende virkning af den gamle ordning, der er kendt GATT-stridig. « Begrundelse Selvindlysende. Afstemningsresultat For: 32, imod: 49, hverken for eller imod: 25. 6. Punkt 3. 4 Udgår. Begrundelse I henhold til WTO-reglerne skal den nye ordning være fuldt driftsklar pr. 1. januar 1999. Afstemningsresultat For: 35, imod: 53, hverken for eller imod: 18