title: 1999/154/EY: Komission päätös, tehty 27 päivänä toukokuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia N:o IV / M.1027 Deutsche Telekom / BetaResearch) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1441) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
dominant position
economic concentration
merger control
pay television
shareholding

text: 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/31 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 27 päivänä toukokuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia N:o IV / M. 1027 Deutsche Telekom / BetaResearch) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1441) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)) (1999/154/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon Euroopan talousalueen perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päi- vänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon 29 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asi- assa, on antanut keskittymään osallistuville yrityksille tilaisuu- den esittää huomautuksensa komission niitä vastaan esit- tämistä väitteistä, on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komi- teaa (3), sekä katsoo seuraavaa: 1) Komissio sai 8 päivänä joulukuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä ’sulau- tuma-asetus’) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen kes- kittymähankkeesta, jolla yritykset Deutsche Tele- kom AG (jäljempänä ’Telekom’), CLT-UFA SA (jäljempänä ’CLT-UFA’) ja BetaTechnik GmbH (jäljempänä ’BetaTechnik’) aikovat hankkia sulau- tuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Be- taResearch Gesellschaft für Entwicklung und Ver- (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1, oikaisu EYVL:ssä L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 57, 27. 2. 1999. marktung digitaler Infrastrukturen mbH (jäljem- pänä ’BetaResearch’). Suunniteltu keskittymä to- teutetaan hankkimalla osuuksia. Komissio päätti 23 päivänä joulukuuta 1997 sulau- tuma-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti lykätä keskittymän toteutta- mista, kunnes komissio tekee asiassa lopullisen päätöksen. Saksa ilmoitti komissiolle 22 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä sulautuma-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että tämä keskittymä ja Bertelsmann/Kirch/Premiere -keskittymä uhkaa- vat luoda sellaisen määräävän aseman tai vahvistaa sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy Saksan kuusilla markkinoilla, joista jokainen muodostaa sulau- tuma-asetuksen 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut erilliset maantieteelliset markkinat. Komissio päätti 29 päivänä tammikuuta 1998 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakoh- dan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla aloittaa menettelyn tässä asiassa. Neuvoa-antava komitea käsitteli tämän päätöksen luonnosta 6 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä toukokuuta 1998. I OSAPUOLET Telekom on Saksan julkinen teleyhtiö. Telekom toimii joko suoraan tai tytäryhtiöiden kautta kai- killa televiestintäpalveluiden aloilla. Yritys omistaa lähes kaikki Saksan kaapelitelevisioverkot verkko- tasolla 3 ja ylläpitää niitä. 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) 9) L 53/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 CLT-UFA on Bertelsmann AG:n (jäljempänä ’Ber- telsmann’) ja Audiofina SA:n välinen yhteisyritys, johon emoyhtiöt ovat siirtäneet televisiotoimin- tansa Euroopassa. Tähän kuuluu myös osakkuus Premiere Medien GmbH & Co. KG:ssa (jäljem- pänä ’Premiere’). BetaTechnik kuuluu Kirch-yhtymään (jäljempänä ’Kirch’) ja toimii pääasiassa elokuva-alalla niin sanotun jälkituotannon parissa, esimerkiksi jälkiää- nityksen alalla. Kirch on Saksan johtava elokuvien ja televisioviihdeohjelmien tarjoaja ja toimii myös kaupallisen televisiotoiminnan alalla. 11) Telekom on liittynyt Kirchin ja Bertelsmannin väli- seen sopimukseen d-box-salauksenpurkutekniik- kaan perustuvan Beta-salaus- ja salauksenpurku- tekniikan (Beta-käyttötekniikka) käyttöönottami- sesta. Tämän tekniikan pohjalta Telekom luo tek- nisen järjestelmäperustan maksutelevisio-ohjelmien välittämiseksi digitaalisesti kaapeliverkossaan ja tarjoaa ohjelmien välittämiseen liittyviä teknisiä palveluita. Osallistumalla ilmoitettuun toimenpitee- seen Telekom haluaa varmistaa, että sillä on Beta- käyttötekniikkaan tarvittavat oikeudet. Toimen- pide on osa CLT-UFA:n ja Kirchin sekä CLT- UFA:n, Kirchin ja Telekomin välisiä monimutkaisia sopimusjärjestelyitä. II TOIMENPIDE III KESKITTYMÄ BetaResearchillä, joka on vielä toistaiseksi Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö, on Saksassa, Itä- vallassa ja saksankielisessä Sveitsissä yksinoikeudel- liset ja ajallisesti rajoittamattomat lisenssit d-box- salauksenpurkulaitteeseen perustuvaan Beta-salaus- tekniikkaan ohjelmien koodaamiseksi salauksella. Tämän käyttöoikeustekniikan lisenssin luovuttaja on DigCo BV, josta Kirchillä ja eteläafrikkalaiseen MIH-yhtymään kuuluvalla Irdeto BV:llä on mo- lemmilla 50 prosentin osuus. BetaResearch kehittää ohjelmistoja salauksenpurkulaitteille, ja sen tarkoi- tus on huolehtia d-box-tegnologian salaus- ja käyt- töohjelmien jatkokehityksestä. BetaResearch lisen- soi tämän tekniikan maksutelevisioyhtiöille, digi- taalisen television teknisiä palveluita tarjoaville yri- tyksille ja salauksenpurkulaitteiden valmistajille. BetaResearch aikoo lisäksi valmistaa itse käyttöoi- keusmoduleja (Conditional Access eli CA-modulit) ja älykortteja (SmartCards) sekä toimittaa näitä d-box-salauksenpurkulaitteiden valmistajille. Li- säksi BetaResearch tekee ulkopuolisten toimijoiden kanssa urakka- ja projektikohtaisia sopimuksia ja onkin jo saanut tilauksia Stinnesiltä ja MediaGa- teltä (Thyssen Telecom). 10) CLT-UFA hankkii aluksi 50 prosentin osakkuuden sekä BetaResearchistä että BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH:sta (jäljempänä ’BetaDigital’), joka myös on Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö. Nämä yhdistymiset ovat osa saksalaisen maksutelevisioyhtiön Premieren suunni- teltua uudelleenjärjestelyä, jossa Premierestä on tarkoitus tehdä Kirchin luovuttaman d-box-teknii- kan avulla digitaalisen maksutelevision yhteinen ohjelma- ja markkinointiperusta. Tätä hanketta käsitellään menettelyssä IV/M. 993 — Bertelsmann/ Kirch/Premiere. 12) Telekom saa yhdessä CLT-UFA:n ja Kirchin kanssa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b ala- kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Beta- Researchissä. CLT-UFA:n, Kirchin ja Telekomin välisen Beta-Researchin uudelleenjärjestelyä koske- van sopimuksen mukaisesti (jäljempänä ’uudelleen- järjestelysopimus’) yhtiökokous päättää yksimieli- sesti tärkeistä liiketoimintaa koskevista päätöksistä [. ] (4). 13) BetaResearch hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, eikä se johda Telekomin, CLT-UFA:n ja Kirchin kilpai- lukäyttäytymisen yhteensovittamiseen. BetaRese- arch myöntää lisenssin d-box-tekniikkaa varten yri- tyksille, jotka Telekomin ja BetaDigitalin tavoin haluavat tarjota teknisiä palveluita digitaaliselle televisiolle, samoin kuin ohjelmayhtiöille, jotka aikovat tuottaa tarpeelliset tekniset palvelut itse. Tämän lisäksi BetaResearch myöntää lisenssejä asi- asta kiinnostuneille salauksenpurkulaitteiden val- mistajille ja toimittaa näille CA-modulit. BetaRese- arch kehittää lisäksi salauksenpurkuohjelmistoja myös ulkopuolisille toimijoille. Tämän vuoksi voi- daan päätellä, että perustajiensa tai näihin sidok- sissa olevien yritysten kanssa harjoittamansa liike- toiminnan lisäksi BetaResearch harjoittaa huomat- tavaa liiketoimintaa myös ulkopuolisten kanssa ja sitä kautta pääsee itsenäisesti markkinoille. BetaRe- search on siten kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yritys. Koska ainoastaan CLT-UFA:lla on toimintaa mak- sutelevision digitaalisen salaustekniikan alalla (Ber- telsmannin Seca SA:sta omistaman osakkuuden kautta), Telekomin, CLT-UFA:n ja Kirchin kilpai- (4) Päätöksen tätä versiota on muutettu toimituksellisesti siten, että estetään luottamuksellisten tietojen paljastuminen. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/33 lukäyttäytymisen yhteensovittamisesta ei ole vaa- raa. IV YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS 14) Telekom, Bertelsmannin ja Kirchin yhteenlaskettu liikevaihto maailmassa ylittää 5 miljardia ecua. Jokaisella niistä on yli 250 miljoonan ecun liike- vaihto yhteisössä. Kirchin ja Telekomin yhteisön- laajuisesta liikevaihdosta tosin yli kaksi kolmasosaa kertyy yhdestä jäsenvaltiosta eli Saksasta. Toimen- piteellä on siten yhteisönlaajuista ulottuvuutta eikä kyseessä ole ETA-sopimuksessa tarkoitettu yhteis- työ. V ARVIO SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN NOJALLA 15) Suunnitellulla keskittymällä on vaikutuksia ennen kaikkea seuraaviin markkinoihin: — maksutelevision tekniset palvelut — kaapeliverkot. sekä salatut tiedot, jotka oikeuttavat maksutelevi- sion tilaajan vastaanottamaan kyseisen ohjelman, ja näiden tietojen lähettämisen yhdessä ohjelmasig- naalin kanssa sekä niin kutsutut älykortit, jotka annetaan katsojalle ja jotka purkavat ohjelman vastaanottamisoikeutuksen salauksen ja välittävät tiedot salauksenpurkulaitteelle. 18) Kuvailtu infrastruktuuri muodostaa maksutelevi- siotoiminnan harjoittamiseen liittyvien palvelujen perustan. Näitä ovat pääasiassa käyttöoikeusjärjes- telmän hallinta sekä salauksenpurkulaitteiden ja älykorttien markkinointi. Maksutelevision tekniset palvelut edellyttävät eri tekniikkaa satelliittivälittei- sille digitaalisille ohjelmasignaaleille ja kaapelivälit- teisille. Satelliittilähetyksissä lähetyskeskus käsitte- lee ohjelmasignaalin, jonka jälkeen se lähetetään satelliittitransponderille ja sieltä edelleen kotita- louksille, jotka vastaanottavat ja purkavat signaalin satelliittilähetyksiin tarkoitetun salauksenpurkulait- teen avulla. Kaapelilähetyksissä käsitellyt ohjelma- signaalit lähetetään satelliittitransponderilta ensin kaapelipääasemalle, jossa ne muutetaan kaapelilä- hetyksiin soveltuviksi ja syötetään sen jälkeen kaa- peliverkkoon. Vaikka satelliitti- ja kaapelijärjestel- mien jakelutekniikat ovat erilaisia, maksutelevision teknisten palvelujen markkinoiden jakaminen vas- taavasti kaksiin erillisiin markkinoihin ei ole tar- peen. Sekä satelliitti- että kaapelilähetykset edellyt- tävät maksutelevisiotoiminnan harjoittamisen suh- teen samanlaisia teknisiä palveluita. Kysymys voi- daan lisäksi jättää avoimeksi, koska sillä ei ole merkitystä kilpailullisen arvioinnin kanssa. A ASIAN KANNALTA MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT 1. Maksutelevision tekniset palvelut 2. Kaapeliverkot infrastruktuuria, 16) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää jonka avulla erityistä teknistä ohjelmasignaalit salataan ja jonka avulla valtuu- tettu asiakas voi purkaa salauksen. Viimeksi mai- nittuun käytetään salauksenpurkulaitetta, joka asennetaan jokaiseen maksutelevision tilanneeseen kotitalouteen. Digitaalisen maksutelevision lähetys- ten vastaanottamiseen tarkoitettu salauksenpurku- laite purkaa käyttöoikeusjärjestelmän signaalit ja lisäksi muuntaa ne siten, että myös analogiset televisiovastaanottimet voivat vastaanottaa digitaa- lisia televisiosignaaleja. Kaapeli-ja satelliittialalla käytetään erilaisia salauksenpurkulaitteita. 17) lisäksi maksutelevisiotoi- Salauksenpurkulaitteen minnan harjoittaminen edellyttää käyttöoikeusjär- jestelmää. Tällainen käyttöoikeusjärjestelmä käsit- tää ohjelmasignaalien yhdistämisen käyttöön oi- keuttavien signaalien kanssa ja niiden salaamisen 19) Televisio-ohjelmia voidaan välittää maanpäällisen jakelujärjestelmän, satelliittien tai kaapeliverkkojen välityksellä. MSG-Media Serviceä (5) koskevassa asiassa (jäljempänä ’MSG-asia’) komissio katsoi, että kaapeliverkkolähetyksillä, suorilla satelliittilä- hetyksillä ja maanpäällisillä televisiolähetyksillä oli kaikilla erilliset markkinansa. MSG-asiassa komis- sio tuli siihen tulokseen, että näiden kolmen jakelu- järjestelmän välillä on huomattavia eroja teknisten edellytysten ja rahoituksen suhteen. 20) Televisioyhtiöiden kannalta ohjelmien kaapelilähe- tyksiä ei voida ainakaan Saksassa korvata satelliit- (5) EYVL L 364, 31. 12. 1994, s. 1, 39 kohdasta eteenpäin. L 53/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 tilähetyksillä. Tämä johtuu jo pelkästään näiden kahden jakelujärjestelmän huomattavan erilaisesta teknisestä ulottuvuudesta. Saksassa yhteensä 18,5 miljoonaa kotitaloutta ovat kaapeliverkossa, mutta vain 7—9 miljoonalla kotitaloudella on satelliitti- antenni. Televisio-ohjelmien tarjoaja, joka välittää ohjelmansa yksinomaan satelliitin kautta suoraan koteihin (DTH eli direct-to-home), menettää siten kaksi kolmasosaa kaikista kotitalouksista, jotka eivät vastaanota televisiolähetyksiä vain maanpääl- listen lähettimien kautta. Erityisesti suurten kerros- talojen asukkaita ei yleensä tavoiteta suoraan, koska vuokrasopimuksissa tavallisesti asetetaan rajoituksia asiakkaiden omille satelliittiantenneille. 21) Lisäksi näistä lähetystavoista televisio-ohjelmien tarjoajalle aiheutuvat kotitalouskohtaiset kustan- nukset poikkeavat toisistaan merkittävästi. Analo- gisten satelliittilähetysten kustannukset ovat vuosit- tain noin [5—25] (4) miljoonaa Saksan markkaa transponderia kohden. Jos satelliittilähetyksiä vas- taanottavia kotitalouksia on 7 miljoonaa, kustan- nukset ovat [1—2] (4) Saksan markkaa kotitaloutta kohden. Jos satelliittilähetyksiä vastaanottavia koti- talouksia on 9 miljoonaa, kustannukset ovat silti [0,50—2] (4) Saksan markkaa. Kaapelilähetysten kustannukset ovat yrityksen o. tel. o communicati- ons GmbH & Co. tietojen mukaan noin 10 000 Saksan markkaa kuukaudessa yhtä analogista kanavaa kohden, joka tavoittaa 500 000 kotita- loutta. Tämä merkitsee kuukaudessa 0,02 Saksan markkaa ja vuodessa 0,24 Saksan markkaa tavoi- tettua kotitaloutta kohden. Koska kaapelilähetyk- sissä transponderikustannukset jakautuvat noin 26 miljoonan kotitalouden kesken (18,5 miljoonaa kaapelikotitaloutta ja 7—9 miljoonaa satelliittikoti- taloutta), kustannukset ovat tässä tapauksessa 0,38 Saksan markkaa kotitaloutta kohden. Kokonais- kustannukset kaapelilähetyksiä vastaanottavaa ko- titaloutta kohti ovat siten 0,62 Saksan markkaa vuodessa. Televisiokatsojien määrän perusteella tarkasteltuna kaapeliverkon kautta tapahtuva ja- kelu on siten Saksassa televisiolähetysten tarjoajille huomattavasti edullisempaa. Tämän vuoksi on vahvoja perusteita päätellä, että ainakin Saksassa kaapelilähetykset muodostavat jatkossakin omat erilliset tuotemarkkinansa. B ASIAN KANNALTA MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT 1. Maksutelevision tekniset palvelut 23) Maksutelevision tekniset palvelut liittyvät kiinteästi maksutelevision tarjoamiseen. MSG-asiassa (6) te- kemässään päätöksessä komissio katsoi merkityk- sellisten maantieteellisten markkinoiden rajoittuvan Saksaan mutta totesi samalla, että jos saksalaiset digitaalisen maksutelevision tarjoajat onnistuvat saamaan tilaajia myös muilta saksankielisiltä alu- eilta, myös MSG:n palvelumarkkinat todennäköi- sesti laajentuvat näille alueille. Nyt käsiteltävässä tapauksessa maksutelevision teknisten palvelujen markkinoiden voidaan katsoa kattavan koko sak- sankielisen alueen, jos satelliitti- ja kaapelilähetys- ten katsotaan muodostavan yhdet markkinat. Jos maksutelevision teknisten palvelujen katsotaan muodostavan omat markkinat kaapelilähetysten alalla, merkitykselliset maantieteelliset markkinat rajoittuvat Saksaan. Merkityksellisten maantieteel- listen markkinoiden rajaaminen voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska keskittymää koskeva kil- pailullinen arviointi ei muutu, vaikka kaapeli- ja satelliittilähetykset katsottaisiin samoille markki- noille kuuluviksi. 2. Kaapeliverkot 24) Kaapelimarkkinoiden rakenne riippuu useimmissa jäsenvaltioissa erilaisista maantieteellisistä, markki- nointiin liittyvistä ja oikeudellisista markkinaedel- lytyksistä (7). MSG-asiassa (8) tekemässään päätök- sessä komissio totesi, että kaapelitelevisioverkkojen markkinat olivat Saksassa kansalliset, mikä johtui tuolloin olemassa olleesta lakisääteisestä monopo- lista, joka antoi Telekomille oikeuden laskea kap- peleita maahan yleisillä teillä ja ylläpitää niitä. Vaikka verkkomonopoli on sittemmin purettu ja ainakin verkkotasolla 4 toimii myös useita yksityi- siä verkko-operaattoreita, Telekom on kuitenkin edelleen etulyöntiasemassa, koska se omistaa lähes kaikki Saksan kaapelitelevisioverkot verkkotasolla 3. Tämän vuoksi kilpailuedellytykset Saksassa ovat edelleen selvästi erilaiset kuin muissa maissa. Komissio lähtee siitä, että nyt käsiteltävässä asiassa kaapeliverkkojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat rajoittuvat Saksaan. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, että tuotemarkkinat käsittäisivät sekä kappeliverkot että suorat satelliittilähetykset. 22) Kysymystä ei kuitenkaan tarvitse käsitellä perus- teellisemmin, koska keskittymää koskeva kilpailul- linen arviointi ei muutu, vaikka kaapeli- ja satelliit- tilähetykset katsottaisiin samoille tuotemarkkinoille kuuluviksi. (6) Ks. alaviite 5 edellä, 52, 53, 54 kohta. (7) Ks. asia Nordic Satellite Distribution, EYVL L 53, 2. 3. 1996, s. 20, 73 kohta. (8) Ks. alaviite 5 edellä, 54 kohta. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/35 C. KESKITTYMÄN VAIKUTUKSET 1. Maksutelevision tekniset palvelut a) Telekomilla on monopoli kaapeliverkkojen kautta välitettävän maksutelevision teknisten palvelujen tarjoamisessa 25) On odotettavissa, että keskittymän myötä Telekom saa käyttöoikeuksien valvontamonopolin kaapelilä- hetystoiminnan alalla. Bertelsmannin, Kirchin ja Premieren samanaikaisen keskittymän seurauksena BetaDigital saa pysyvän monopolin satelliittitelevi- sion teknisten palvelujen alalla. 26) Saksan liittotasavallassa yhteensä 18,5 miljoonalla kotitaloudella eli yli puolella televisiokotitalouk- sista on kaapeliliittymä. Satelliittitelevisio on Sak- sassa ainoastaan 7—9 miljoonalla kotitaloudella. Koska kaapelitelevisioverkkoja on perustettu eri aikoina, Saksassa voidaan erottaa eri verkkotasoja. Kaapelitelevision tarjoamisen kannalta merkityksel- lisiä ovat erityisesti verkkotasot 3 ja 4. Verkkotaso 3 muodostaa jakeluverkon kaapelipääasemalta aina tontin rajalle. Verkkotaso 4 muodostuu verkkoin- frastruktuurista tontin rajan ja kotitalouksien kyt- kentärasioiden välillä. Verkkotasoa 3 ylläpitää Sak- sassa lähes yksinomaan Telekom: 16,5 miljoonaa kaapelikotitaloutta verkkotasolla 3 saa kaapelisig- naalit Telekomin verkon kautta. Telekom on lisäksi ylivoimaisesti suurin kotitalouksien jakelu- laitteiden hallinnoija: Telekom hallinnoi kuuden miljoonan kotitalouden kaapeliverkkoa myös verk- kotasolla 4. Yksityiset kaapeliverkot palvelevat kahta miljoonaa kotitaloutta verkkotasolla 3, ja 12,5 miljoonaa kotitaloutta verkkotasolla 4 on liitetty yksityisen kaapeliverkko-operaattorin tar- joamaan verkkoon. Suurimman yksityisen kaapeli- verkko-operaattorin liittymän on hankkinut noin 2 miljoonaa kotitaloutta, seuraavaksi suurimman 1,2—0,9 miljoonaa kotitaloutta. Kaikilla muilla yksityisillä kaapeliverkko-operaattoreilla on jokai- sella asiakkainaan alle 0,25 miljoonaa kotitaloutta. Yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden verkot ovat lisäksi hajallaan ympäri Saksan liittotasavallan aluetta. Nämä luvut todistavat, että suurin osa kaapeliverkoista on Telekomin kaapeliverkkoja. noa tarjoaja. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet uudelleenjärjestelysopimuksessa, että Tele- kom käyttää ainoastaan d-box-salauksenpurkulait- teisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikkaa tarjotes- saan teknisiä palveluita digitaalisten televisio-ohjel- mien välittämiseksi kaapeliverkoissaan. Lisäksi CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet uudel- leenjärjestelysopimuksessa samoin kuin ohjelmayh- tiöstä riippumatonta digitaalisten televisiolähetys- ten kaapelijärjestelmäperustaa koskevassa järjeste- lyssään, että Telekom saa yksinoikeuden käyttää Beta-käyttötekniikkaa kaapeliverkoissaan. Yksinoi- keus ei tietenkään koske muita ohjelman tarjoajia. Tämä sulkee pois mahdollisuuden, että muut kaa- peliverkko-operaattorit saisivat BetaResearchiltä li- senssin Beta-käyttötekniikkaan Telekomin kaapeli- verkkojen alueella ja voisivat siten alkaa kilpailla Telekomin kanssa. b) Määräävän aseman pysyvyys 28) Telekom säilyy lähitulevaisuudessa kaapeliverkko- jen kautta välitettävän maksutelevision teknisten palvelujen ainoana tarjoajana Saksassa ja saa siten pysyvän monopoliaseman. Tämä arvio perustuu seuraavassa kuvailtuihin seikkoihin. i) Premierestä tulee pysyvästi Saksan ainoa ohjel- majärjestelmä 29) Ohjelmaoikeuksien saaminen on maksutelevision tarjoamiselle vielä tärkeämpää kuin ilmaistelevision tarjoamiselle. Vain tietynlaiset ohjelmat houkuttele- vat kuluttajaa hankkimaan liittymän tai tilaamaan ohjelmia kertamaksuperiaatteella. Maksutelevi- siosta Euroopassa tähän mennessä saadut koke- mukset osoittavat, että ainoastaan oikeudet isojen Hollywood-studioiden elokuvien ensiesityksiin ja merkittäviin urheilutapahtumiin tekevät maksutele- visiosta tarpeeksi houkuttelevan. Tämä koskee eri- tyisesti Saksaa, jossa toisin kuin Ranskassa tai Isossa-Britanniassa jokainen televisiokatselija voi ilmaistelevision kautta katsoa yli 30:tä kanavaa. Uusien kokoillan elokuvien ensiesitysten ja urheilu- tapahtumien merkitys maksutelevisiolle käy ilmi myös Premieren liiketoimintasuunnitelmassa arvioi- duista ohjelmakustannuksista. Niiden perusteella esimerkiksi vuonna 1998 noin [50—80] (4) pro- senttia kaikista lisenssikustannuksista muodostuu uusien kokoillan elokuvien ensiesitysoikeuksista (noin [20—50] (4) prosenttia) ja urheilutapahtu- mien televisioinnista (yli [10—40] (4) prosenttia). 27) Telekom on toistaiseksi kaapeliverkkojen kautta tapahtuvan signaalisiirron teknisten palvelujen ai- (4) Päätöksen tätä versiota on muutettu toimituksellisesti siten, että estetään luottamuksellisten tietojen paljastuminen. L 53/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 Vaihtoehtoisen ohjelmiston voi kehittää vain sellai- nen yritys, jolla on oikeudet ensiluokkaiseen, suurta yleisöä kiinnostavaan niin sanottuun ”pre- mium”-ohjelmasiasältöön ja joka voi siten kehittää lupaavaan maksutelevisiopaketin. 30) Ohjelmien saatavuus on kuitenkin rajallista, koska suurta yleisöä kiinnostavien ohjelmien lähetysoi- ja keudet perustuvat pääasiassa pitkäaikaisiin yksinoikeudellisiin sopimuksiin. CLT-UFA:lla ja Kirchillä on saksankielisellä alueella tärkeimpien Hollywood-studioiden kanssa tehtyjen lähetyssopi- musten (output deals) perusteella [. ] (4) oikeudet uusien kokoillan elokuvien ensiesityksiin maksute- levisiossa, ja samoin niillä on [. ] (4) oikeudet lähettämiseen. Koska CLT- urheilutapahtumien UFA ja Kirch haluavat siirtää maksutelevisiota kos- kevat lähetysoikeutensa Premierelle, Premiere on keskittymän jälkeen aluksi ainoa ohjelmayhtiö, jolla on hallussaan maksullisen kanavan edellyttä- mät ohjelma-oikeudet. Nykyisten sopimusten voi- massaolon ajan kellään muulla toimijalla ei ole pääsyä Premieren ohjelmatarjontaan. Siten mahdol- liset kilpailijat eivät myöskään voi kehittää saksan- kielisellä alueella vaihtoehtoista ohjelmistoa. Tosin ne voivat tarjota yksittäisiä ohjelmia joissain mak- sutelevision markkinaraoissa, mutta tämän suhteen ne ovat riippuvaisia Premieren ohjelma- ja markki- nointijärjestelmästä. 31) Ei myöskään ole todennäköistä, että ohjelmien lähettämistä maksutelevisiossa koskevien sopimus- ten päätyttyä tilanne muuttuisi jotenkin. Teoriassa eurooppalaiset ja muut televisioyhtiöt samoin kuin erityisesti muiden jäsenvaltioiden maksutelevisioyh- tiöt, esimerkiksi BSkyB tai Canal+, tai isot Holly- wood-studiot voisivat itse aloittaa maksutelevisio- toiminnan Saksassa ja saksankielisellä alueella. Yksittäiset lähetyssopimukset eivät kuitenkaan riitä vaihtoehtoisen ohjelmiston luomiseen. Kirchillä ja CLT-UFA:lla on eripituisia lähetyssopimuksia. So- pimusaika vaihtelee [1—10] (4) vuoden välillä. Voi- dakseen tarjota houkuttelevaa maksutelevisiopaket- tia mahdollisten kilpailijoiden olisi siten saatava useiden vuosien ajan kannattavat oikeudet erillisten lähetyssopimusten perusteella. 32) Koska Premieren markkina-asema on siihen men- nessä vakiintunut, kilpailijoiden mahdollisuudet saada runsaasti houkuttelevia oikeuksia ohjelmien lähettämiseksi maksutelevisiossa ovat vähäiset. Lä- hetysoikeuksien saamisen kannalta ratkaiseva te- kijä on nimittäin jo vakiintuneeseen asiakaskan- (4) Päätöksen tätä versiota on muutettu toimituksellisesti siten, että estetään luottamuksellisten tietojen paljastuminen. taan perustuva katsojakunta, koska ohjelmaoi- keuksien haltijat ovat säännöllisesti kiinnostuneita parantamaan ohjelmiensa levikkiä. Tämä koskee uusien kokoillan elokuvien ensiesityksiä ja ennen kaikkea urheilutapahtumia. Tämän lisäksi maksu- television ohjelmaoikeuksien hinnat perustuvat tavallisesti tilaajamäärään, jonka suhteen taataan tietty vähimmäismäärä. Tämä koskee ainakin lähe- tyssopimuksia. Koska Premieren tilaajakunnan voi- daan olettaa kasvavan tulevina vuosina, ohjelmaoi- keuksien myymisestä Premierelle voidaan olettaa saatavan huomattavasti parempi hinta kuin niiden myymisestä uudelle toimijalle. Lisäksi lähetyssopi- musten tekemiseen liittyy uuden tulokkaan kan- nalta huomattava taloudellinen riski, koska uuden tulokkaan olisi nimittäin pysyttävä takaamaan tietty vähimmäistilaajamäärä tietämättä, pystyykö se saavuttamaan lupaamansa määrän. Ottaen huo- mioon Premieren tässä suhteessa kaikkia mahdolli- sia kilpailijoita paremman tilanteen on epätodennä- köistä, että ulkopuoliset saisivat riittävät oikeudet suosituimpiin ohjelmiin. ii) Keskittymän myötä d-box-tekniikasta tulee käytännössä digitaalialan standardi saksankie- lisellä alueella 33) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää erityistä teknistä infrastruktuuria. Tämän voi tar- jota joko maksutelevisioyhtiö tai ulkopuoliset yri- tykset, ennen kaikkea kaapeliverkko-operaattorit. Saksan kaapeliverkkorakenteen vuoksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät pysty yksinään luomaan maksutelevisiolähetysten edellyttämää teknistä infrastruktuuria. Niiden kaapelikokonai- suudet ovat useimmiten liian pienet, jotta maksute- levision oman käyttöoikeusjärjestelmän ja vaihto- ehtoisen salauksenpurkujärjestelmän edellyttämät investointikustannukset olisivat perusteltuja. Li- säksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit valvovat vain osia kaapelitelevisiolähetyksiä koskevista verk- kotasoista 3 ja 4. Verkkotasolla 3 eli ohjelmasig- naalin vastaanottavan ja kaapeliverkkoon syöttä- vän kaapelipääaseman ja yksittäisen tontin väli- sessä verkossa, ylivoimaisesti suurin osa kaapeli- verkkoa kuuluu Telekomille. Yksityiset kaapeli- verkko-operaattorit ovat siten verkkotasolla 3 riip- puvaisia Telekomin palveluista. Tämän vuoksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät voi tar- jota vaihtoehtoista infrastruktuuria maksutelevi- sion välittämiseksi ilman Telekomia. Jotta yksityi- 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/37 set kaapeliverkko-operaattorit voisivat luoda vaih- toehtoisen infrastruktuurin, niiden kaapelikokonai- suudet olisi pakko integroida verkkotason 3 jakelu- verkkojen kanssa. eella tarjoavan yrityksen olisi myös pakko käyttää d-box-saluksenpurkulaitteisiin perustuvaa Beta- käyttötekniikkaa Telekomin kaapeliverkoissa. 34) Keskittymän jälkeen Premiere lähettää d-box-tek- niikkaan ja d-box-saluksenpurkulaitteisiin perustu- via digitaalisia televisiolähetyksiä. Telekom tarjoaa Beta-käyttötekniikkaan ja d-box-salauksenpurkuun perustuvia maksutelevision teknisiä palveluita kaa- pelitelevisiotoiminnan alalla. Siten yritysten, jotka ovat päättäneet rakentaa digitaalisen television edellyttämän infrastruktuurin ja tarjota vastaavia palveluita, olisi pakko käyttää d-box-salauksenpur- kulaitteisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikkaa. Tä- män vuoksi voidaan päätellä, että saksankielisellä alueella ei lähitulevaisuudessa ole vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa digitaalisia televisiolä- hetyksiä varten. iii) Premieren ohjelmajärjestelmällä on monopoli- asema ja Telekom syöttää lähetykset kaapeli- verkkoon d-box-tengologian avulla, mikä estää muunlaisen tekniikan käyttöönoton pitkän ai- kaa 35) Vaihtoehtoisen teknisen infrastruktuurin luominen maksutelevisiolähetyksiä varten edellyttää suuria investointeja. Vaihtoehtoiset tarjoajat ryhtyvät täl- laisiin investointeihin ainoastaan, jos mahdollisuu- det päästä markkinoille ovat vastaavanlaiset. Tämä edellyttää sitä, että toinen maksutelevisioyhtiö voisi aloittaa toiminnan Saksassa. Tällainen yhtiö voisi joko luoda oman teknisen järjestelmäperustansa vaihtoehtoisen käyttötekniikan pohjalta tai antaa ulkopuolisille toimijoille mahdollisuuden teknisen infrastruktuurin rakentamiseen. Kuten edellä jo mainittiin, toisen maksutelevisioyhtiön pääsy mark- kinoille ei ole todennäköistä ottaen huomioon Pre- mieren vakiintuneen aseman tilaajakannan ja erityi- sesti ohjelmatarjonnan suhteen. 36) Tämän lisäksi vaihtoehtoisen käyttö- ja salauksen- purkutekniikan kehittäminen on mahdollista vain satelliittilähetysten alalla. CLT-UFA, Kirch ja Tele- kom ovat nimittäin sopineet uudelleenjärjestelyso- pimuksessaan, että tarjotessaan teknisiä palveluita digitaalisten televisio-ohjelmien välittämiseksi kaa- peliverkoissaan Telekom käyttää ainoastaan d-box- salauksenpurkulaitteisiin perustuvaa Beta-käyttö- tekniikkaa. Tämän vuoksi jokaisen mahdollisen maksutelevisioyhtiön ja jokaisen käyttöoikeusjär- jestelmäpalveluita Telekomin kaapeliverkkojen alu- iv) Jokainen mahdollinen käyttöä valvova ope- raattori on riippuvainen BetaResearchin lisens- sipolitiikasta 37) luotiin BetaResearch myöntää lisenssit t-box-tekniikassa käytettävälle käyttöoikeusjärjestelmälle. Osapuol- ten mukaan suljettu (niin sanottu ”oma”) käyttöoi- keusjärjestelmä turvallisuusnäkökohtien vuoksi. Myös muut maksutelevisioyhtiöt, joilla jo on kokemusta maksutelevisiomarkkinoilla, esimer- kiksi Canal+ ja BSkyB, kannattavat omaa käyttöoi- keusjärjestelmää, koska se on tietojensiirron suoje- lun kannalta turvallisempi. Digitaalista kuvansiir- toa eli DVB:tä koskevan standardin nojalla on kaksi mahdollisuutta estää maksutelevision tilaajaa vastaanottamasta lähetyksiä erilaisilla CA-järjestel- millä tai välttyä useiden salauksenpurkulaitteiden käytöltä: Simulcrypt-tekniikka ja niin kutsuttu ”yh- teinen rajapinta” (common interface, jäljempänä CI). samassa 38) CI mahdollistaa erilaisten käyttöoikeusjärjestelmien käyttämisen salauksenpurkulaitteessa, minkä ansiosta ulkopuoliset maksutelevisioyhtiöt ja palvelujen tarjoajat voivat käyttää käyttöoikeusjär- jestelmää olemassa olevan salauksenpurkutekniikan avulla. Toisin kuin Simulcrypt-tekniikassa, ulko- puolisten osapuolten ei tarvitse tehdä salauksen- purkulaitteiden asentajan kanssa Simulcrypt-sopi- musta käyttöoikeusjärjestelmänsä yhdistämisestä salauksenpurkulaitteen omaan käyttöoikeusjärjes- telmään. Jos halutaan käyttää omistajuuteen perus- tuvaa käyttöoikeusjärjestelmää, syrjimätön pääsy kyseiseen järjestelmään on olennaista. Komission käsityksen mukaan tämä edellyttää, että salauksen- purkutekniikalle lisenssin myöntävä yritys tekee liiketoimintaa koskevat päätöksensä ohjelmayhti- östä riippumattomasti. Nyt käsiteltävässä asiassa tällaista riippumattomuutta ei ole, koska määräys- valtaa Beta-Researchissä käyttävät pääasiassa yri- tykset, joilla ohjelmien tarjoajina on omat etunsa ajettavina. 39) Sen jälkeen kun kaikki nykyiset ja mahdolliset digitaalisen maksutelevision tarjoajat sekä kaapeli- television teknisiä palveluita tarjoava Telekom ovat valinneet Beta-käyttötekniikan ja d-box-salauksen- purkulaitteet, vaihtoehtoisen salauksenpurkujärjes- telmän perustaminen Saksaan ei ole mahdollista. Tämän vuoksi jokaisen mahdollisen käyttöoikeus- palveluiden tarjoajan on käytettävä d-box-salauk- D-box-salauksenpurkulaitteen senpurkulaitteita. L 53/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 toiminta perustuu omaan salaamisjärjestelmään, jonka BetaResearch on kehittänyt. Siten maksutele- vision teknisten palvelujen mahdolliset tarjoajat ovat riippuvaisia BetaResearchin myöntämästä Beta-käyttötekniikan lisenssistä. Tämä koskee sekä satelliitti- että kaapelijakelujärjestelmää. BetaRese- archin ei kuitenkaan ole taloudellisesti järkevää altistaa BetaDigitalia tai yhtä emoyhtiötään Teleko- mia kilpailulle maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla kaapelialan käyttöoikeusjärjestelmän suhteen. Niinpä BetaResearch voisi lisenssipolitii- kallaan estää muita palvelujen tarjoajia pääsemästä markkinoille. olisi lisäksi saatava BetaResearchiltä lisenssi Beta- tekniikan käyttöä varten, koska Beta-käyttöteknii- kasta on tarkoitus tehdä digitaalialan standardi. Edellä jo todetun mukaisesti voidaan lähteä siitä, että BetaResearchin ei ole taloudellisesti järkevää altistaa yhtä emoyhtiötään Telekomia kilpailulle maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla kaapelialan käyttöoikeus-järjestelmän osalta. Tä- män suhteen BetaResearch voisi lisenssipolitiikal- laan estää muita palvelujen tarjoajia pääsemästä markkinoille. v) Saksan kaapeliverkkojen nykyisen rakenteen vuoksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit ei- vät voi tarjota maksutelevision teknisiä palve- luita verkoissaan 40) Osapuolet väittävät, että yksityiset kaapeliverkko- operaattorit voivat kilpailla Telekomin kanssa rakentamalla verkkoihinsa teknisen järjestelmäpe- rustan ja käyttämällä sitä. Tämä ei pidä paikka- ansa. Yksityisillä kaapeliverkko-operaattoreilla on tavallisesti pieniä, usein toisistaan erillisiä ”kaape- lisaarekkeita” verkkotasolla 4 (kotitalouksien jake- lulaitteet ja paikalliset jakeluverkot), joita syöte- tään Telekomin runkoverkosta (verkkotaso 3). Yksityiset kaapeliverkko-operaattorit ovat siten ohjelmien välityksen suhteen riippuvaisia Teleko- min palveluista verkkotasolla 3. Tämä koskee myös maksutelevision teknisten palvelujen tarjoa- mista. Telekomin kaapeliverkoissa ohjelmayhtiöi- den lähettämät signaalit vastaanotetaan keskitetysti Telekomin lähetyskeskuksessa Usingenissa ja lähe- tetään sieltä käsittelyn jälkeen Telekomin kaapeli- verkkojen pääasemille. Jotta yksityiset kaapeli- verkko-operaattorit voisivat luoda vaihtoehtoisen infrastruktuurin, niiden kaapelikokonaisuudet olisi siten pakko integroida verkkotason 3 jakeluverk- kojen kanssa. Omien kaapelipääasemien rakenta- minen ei ole ainakaan pelkästään verkkotasolla 4 toimiville yksityisille kaapelioperaattoreille tavalli- sesti kannattava vaihtoehto. Tämän edellyttämät investoinnit eivät nimittäin ole hajanaisten verkko- jen vuoksi taloudellisesti toteuttamiskelpoisia. 41) Yksityisillä kaapeliverkko-operaattoreilla on siten vain teoriassa mahdollisuus tarjota maksutelevision teknisiä palveluita verkoissaan. Jos yksityiset kaa- peliverkko-operaattorit haluaisivat tarjota maksu- television teknisiä palveluita verkoissaan, niiden vi) Keskittymään ei voida suhtautua myönteisesti, vaikka Telekomilla oletettaisiin olevan BetaRe- searchiin tasoittava vaikutus 42) Telekom on väittänyt, että hankkimalla osakkuden Beta-Researchissä se voisi vaikuttaa tasoittavasti markkinakäyttäytymiseen tässä yrityksessä, jossa ilman Telekomin osakkuutta määräysvaltaa käyt- täisivät yksinomaan maksutelevisioyhtiöt CLT- UFA ja Kirch. Tämän suhteen voidaan kuitenkin todeta ensinnäkin, että CLT-UFA:lla ja Kirchillä on yhdessä kahden kolmasosan osakkuus BetaResear- chissä, ja satelliittilähetysten alalla Telekom menet- tää suuren osan vaikutusvaltaansa. Jos Telekomilla on erityistä vaikutusvaltaa d-box-tegnologian jat- kokehityksessä kaapelilähetysten alalla, sen edun mukaista on vaikuttaa tähän jatkokehitykseen siten, että sen monopoliasema kaapelijärjestelmän teknisen säilyy. Tämä pätee myös BetaResearchin lisenssipolitiik- kaan. järjestelmäperustan tarjoajana 43) Lisäksi Telekomin väite sen osakkuuden myöntei- sestä vaikutuksesta kilpailuun perustuu siihen, että komissio hyväksyy asiassa Bertelsmann/Kirch/Pre- miere käsiteltävän Bertelsmannin ja Kirchin digi- taalisen toiminnan yhdistämisen. Komissio on kui- tenkin tullut siihen tulokseen, että samanaikaisesti toteutettava Bertelsmann/Kirch/Premiere -keskitty- mähanke on nyt käsiteltävän asian tavoin yhteis- markkinoille soveltumaton. Tämän mukaisesti kiel- letään asiaa Bertelsmann/Kirch/Premiere koskevaan ilmoitukseen sisältynyt suunnitelma, jonka mukaan CLT-UFA hankkisi ensivaiheessa 50 prosentin osakkuuden BetaResearchissä. Jos komissio hyväk- syisi nyt käsiteltävän keskittymähankkeen, jolla CLT-UFA, Kirch ja Telekom hankkivat yhteisen määräysvallan BetaResearchissä, se merkitsisi sitä, että CLT-UFA kuitenkin saisi yhteisen määräysval- käsitel- lan BetaResearchissä. Siten nyt 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/39 tävä keskittymä johtaisi siihen, että maksutelevi- sion ainoat tarjoajat saisivat yhdessä salauksenpur- kutekniikan kanssa CA-järjestelmän täydelliseen valvontaansa. Pekästään tämän vuoksi keskitty- mällä ei voida ajatella olevan myönteistä vaiku- tusta kilpailuun. sillä tavoin se voi saavuttaa riittävän määrän kat- sojia. Tämän osoittaa myös DF1:n esimerkki. Mar- raskuuhun 1997 asti DF1:n ohjelmia ei välitetty Telekomin verkon kautta. Tätä pidetään yleisesti syynä siihen, että DF1:n tilaajamäärät jäivät sel- västi alle odotusten. c) Päätelmä 44) Edellä esitetyn perusteella voidaan oletta, että suunniteltu keskittymä johtaa Telekomin pitkäai- kaiseen määräävään asemaan maksutelevision tek- nisten palvelujen markkinoilla kaapelilähetysten alalla Saksassa. Jos oletetaan teknisten palvelujen muodostavan yhtenäiset markkinat satelliitti- ja kaapelilähetysten alalla, käsiteltävä keskittymä joh- taa yhdessä samanaikaisen Bertelsmann/Kirch/Pre- miere -keskittymän kanssa markkinoita hallitsevan duopolin muodostumiseen mainittujen markkinoi- den saksankielisellä alueella, koska Saksa on televi- siokatselijoiden lukumäärän perusteella kyseisen alueen ylivoimaisesti tärkein osa. Telekomiin ja BetaDigitaliin ei kumpaankaan kohdistu näillä markkinoilla merkittävää kilpailua. Koska Teleko- milla ja BetaDigitalilla on yhteinen tekniikka ja yhtiöoikeudellisia yhteyksiä BetaResearchin kautta, niiden välille ei voida olettaa muodostuvan kilpai- lusuhdetta. 2. Kaapeliverkkojen markkinat a) Telekomin määräävä asema kaapeliverkkojen alalla 45) Kuten 26 kohdassa selvitetään, suurin osa kaapeli- televisiotoimintaan vaikuttavista verkkotason 3 ja 4 kaapeliverkoista on Telekomin kaapeliverkkoja. Tämän vuoksi Telekomin voidaan olettaa olevan edelleen määräävässä asemassa, vaikka verkkomo- nopoli on nyttemmin purettu ja ainakin verkkota- solla 4 toimii runsaasti yksityisiä verkko-operaatto- reita. 46) Telekomin määräävä asema säilyisi, vaikka kaape- ja satelliittijärjestelmän katsottaisiin liverkkojen tulevaisuudessa muodostavan yhdet markkinat. Kuten mainittiin, Saksassa 18,5 miljoonalla kotita- loudella on kaapeliliittymä. Telekom valvoo 16,5:tä miljoonaa näistä liittymistä verkkotasolla 3. Sen sijaan vain 7—9 miljoonaa kotitaloutta voi vastaanottaa televisiolähetyksiä suoraan satelliitin kautta. Voidakseen tarjota menestyksellisesti televi- siolähetyksiä Saksassa, jokaisen kanavayhtiön on käytettävä Telekomin kaapeliverkkoa, koska vain 47) Telekomin johto päätti 24 päivänä marraskuuta 1997, että koko kaapeliliiketoiminta, mukaan lukien jakeluverkot, erotetaan Telekomista ja siitä tehdään oikeudellisesti itsenäinen kokonaisuus. Sovitun uudelleenjärjestelyn tarkoitus on myös siir- tää Telekomin verkot yhteen tai useampaan yh- tiöön, joissa on myös muita osapuolia. Pysyvä ratkaisu, jota ei vielä ole viimeistelty, on tarkoitus toteuttaa vuoden 1999 alussa. Tällä hetkellä ei vielä ole täysin selvää, kuinka suunniteltu uudel- leenjärjestely on varsinaisesti tarkoitus toteuttaa ja missä ajassa tämä tapahtuu. Varsinkaan ei ole vielä selvää, voivatko myös ulkopuoliset yritykset osal- listua Telekomin kaapeliverkkotoimintaan ja jos voivat, milloin. b) Telekomin määräävän aseman vahvistuminen 48) Deutsche Telekomin ja BetaResearchin keskittymän vuoksi Telekomin määräävä asema kaapelitelevisio- verkkojen alalla vahvistuu yksityisten kaapeli- verkko-operaattoreiden kustannuksella. 49) Kaapeliverkko-operaattorit, joilta komissio tiedus- teli asiaa, totesivat lähes poikkeuksetta tavoittee- naan olevan kaapeliverkkojen käyttämisen mahdol- lisimman monenlaisiin uusiin palveluihin. Tällaisia ovat erityisesti digitaalinen televisio, Internet-yhtey- det, multimediapalvelut ja televiestintä mukaan lukien puhelintoiminta. Komission tutkimukset ovat osoittaneet, että keskittymä kyseenalaistaa näiden suunnitelmien toteuttamisen. 50) Kaapeliverkon käyttäminen mainittujen palvelujen tarjoamiseen edellyttää teknisen infrastruktuurin parantamista, joka puolestaan edellyttää huomatta- via investointeja. Pelkästään verkkotasolla 4 inves- tointien arvellaan maksavan 150—250 Saksan markkaa kotitalouttaa kohden. Tämän lisäksi verk- kotason 4 laajentaminen yksityisiä kaapeliverkko- operaattoreita varten ei ole järkevää, jollei myös verkkotasoa 3 varusteta vastaavalla tavalla. Tele- kom ei ole toistaiseksi ilmaissut olevansa valmis tämän toteuttamiseen. Jos yksityiset kaapeliverkko- operaattorit haluavat nostaa kappeliverkkojensa arvoa lisäpalvelujen avulla, niiden on tulevaisuu- dessa laajennettava toimintaansa verkkotasolle 3, L 53/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 jossa ne kilpailevat Telekomin kanssa. Lain puo- lesta tämä on niille sallittua, mutta se edellyttää huomattavia investointeja. kaapelialan 51) Yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden on ra- hoitettava mainitut investoinnit ensisijaisesti ydin- toiminnastaan eli televisiotoiminnasta. Tämä edel- lyttää kuitenkin niiden olevan siinä asemassa, että ne voivat osallistua digitaalisen television tuomaan lisäarvoketjuun. Digitaalisen television teknisen jär- jestelmäperustan osalta tämä ei ole mahdollista, koska Telekom vastaa yksinään käyttöoikeusjärjes- telmästä (Conditional Access System) kaapeliver- kossa. Jos yksityiset kaapeliverkko-operaattorit haluavat tarjota maksutelevision teknisiä palveluita verkoissaan, niiden on hankittava BetaResearchiltä lisenssi Beta-tekniikan käyttämiseen, koska Beta- käyttötekniikasta on tarkoitus tehdä alan digitaali- alan standardi. BetaResearchin ei ole taloudellisesti järkevää altistaa yhtä emoyhtiötään Telekomia kil- pailulle maksutelevision teknisten palvelujen mark- kinoilla käyttöoikeus-järjestelmän osalta. Vielä tärkeämpi on tosiseikka, että keskitty- män tavoitteena oleva digitaalisen maksutelevision jakelurakenne poistaa yksityisiltä kaapeliverkko- operaattoreilta mahdollisuuden markkinoida mak- sutelevisiota. Keskittymän yhteydessä Telekom on päättänyt toimia digitaalisen television suhteen samoin kuin se jo on toiminut analogisen maksute- levision suhteen eli se on valinnut avoimen välitys- mallin. Tämä tarkoittaa sitä, että Telekom on luopunut mahdollisuudesta markkinoida Premieren digitaalisia ohjelmia itse. Tästä seuraa, että yksityi- set kaapeliverkko-operaattorit eivät voi ottaa käyt- töön sellaista markkinointimallia, jossa ne suoraan tarjoaisivat loppuasiakkaille digitaalista maksutele- visiota. Tämä olisi voitu toteuttaa yhteistyössä Telekomin kanssa nykyisestä verkkorakenteesta huolimatta, jollei Telekom olisi rajannut toimin- taansa digitaalisen maksutelevision alalla pääsiassa pelkkään lähetysten välitystoimintaan. Tämän li- säksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit olisivat voineet markkinoida maksutelevisiota myös yksi- nään laajentamalla toimintaansa verkkotasolle 3. Kaapeliverkko-operaattorit olisivat voineet huoleh- tia markkinoinnista myös silloin, jos Telekom olisi toteuttanut yllä kuvaillut uudelleenjärjestelysuunni- telmat ja yhtiöitettyään kaapeliverkkonsa harjoitta- nut toimintaa yhdessä yksityisten kaapeliverkko- operaattoreiden kanssa. Telekomin valittua pelkän välitystoiminnan kaikki nämä mahdollisuudet ovat nyt poissuljettuja. 52) Yksityiset kaapeliverkko-operaattorit menettävät erityisesti mahdollisuuden laajentaa toimintaansa verkkotasolle 3, koska pelkällä lähetysten välityk- sellä ne eivät pysty rahoittamaan tarvittavia inves- tointeja. Telekomin päädyttyä kyseiseen malliin yksityisillä kaapeliverkko-operaattoreilla ei ole mahdollisuuksia päästä Premieren kanssa sopimuk- seen omien markkinointimalliensa käyttämisestä. Koska Telekom käyttää määräysvaltaa ylivoimai- sesti suurimmassa osassa verkkotasoa 3, Premiere voi kieltää yksityisiltä kaapeliverkko-operaatto- reilta ohjelmiensa markkinoimisen tarvitsematta pelätä mainittavia tulonmenetyksiä. Vaikka yksityi- set kaapeliverkko-operaattorit voivat teoriassa es- tää ohjelmien välittämisen verkkotasolla 4, tästä ei kuitenkaan seuraa merkittävää vastavoimaa. Yksi- tyiset kaapeliverkko-operaattorit eivät voi kovin kauaa perustella asiakkailleen Premieren ohjelmien poissulkemista. Tämä pitää sitä paremmin paik- kansa, mitä enemmän digitaalinen maksutelevisio tulevaisuudessa kehittyy. 53) Tästä kaikesta seuraa, että Telekomin valittua pel- kän välitystoiminnan, yksityisten kaapeliverkko- operaattoreiden toiminnan laajentamista ei voida rahoittaa eikä sitä siten todennäköisesti toteuteta. Tämä poistaa yksityisten operaattoreiden mahdolli- sen kilpailun verkkotasolla 3 ja varmistaa sekä vahvistaa Telekomin määräävää asemaa. Samoin se estää kaapeliverkon kehittämisen uusien palvelujen käyttöönoton edellyttämällä tavalla ja sitä kautta niiden käyttöönoton lähitulevaisuudessa. Tämä rajoittaa entisestään yksityisten operaattoreiden kil- pailumahdollisuuksia verkkotasolla 4 ja siten vah- vistaa Telekomin määräävää asemaa. c) Päätelmä 54) Kaiken tämän jälkeen on odotettavissa, että Tele- komin osakkuus Beta-Researchissa ja Telekomin tämän keskittymän yhteydessä tekemät sopimukset Bertelsmannin ja Kirchin kanssa rajoittavat huo- mattavasti yksityisten kaapeliverkko-operaattorei- den kilpailumahdollisuuksia ja estävät mahdollisen kilpailun verkkotasolla 3. Keskittymän kautta Sak- san kaapeliverkkojen jakelurakenne muodostuu sellaiseksi, että Telekomin yhtiöitettyä kaapelitoi- mintansa yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden tuskin voidaan olettaa haluavan osallistua tai pys- tyvän osallistumaan Telekomin kaapeliverkkoihin. Tämän vuoksi keskittymä vahvistaa pysyvästi Tele- komin määräävää asemaa kaapeliverkkoalalla Sak- sassa. 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/41 VI. OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET 1. Sitoumukset 55) Osapuolet ehdottivat 28 päivänä huhtikuuta ja 4 päivänä toukokuuta 1998 päivätyillä kirjeillä useita sitoumuksia, joilla oli tarkoitus poistaa Ber- telsmannin, Kirchin ja Premieren suunnittelemaa sekä Deutsche Telekomin ja Betaresearchin suun- nittelemaa keskittymää koskevat epäilykset. Ehdo- tettujen sitoumusten seuraavat kohdat koskevat nyt käsiteltävää keskittymähanketta: a) Kaapeliverkko-operaattorit 56) Keskittymän osapuolet ovat valmiita harjoittamaan myyntiyhteistyötä kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa. Uusien asiakkaiden hankkimisen lisäksi tämä sisältää tietojen antamisen ja avun markki- noinnin yhteydessä. Asiakassuhteet hoitaa kuiten- kin Premiere. Kaapeliverkko-operaattorit saavat ponnisteluistaan kohtuullisen rahallisen korvauk- sen. b) BetaResearch 57) Telekom perustaa teknisen asiantuntijaraadin, joka on avoin kaikille digitaalisen televisiotoiminnan alalla toimiville. Asiantuntijaraadin suositukset toteutetaan Bertelsmannin, Kirchin, Telekomin, ARD:n ja ZDF:n nykyiset sopimukset huomioon ottaen. BetaResearchin osakkaat ovat lisäksi val- miita antamaan kolmansille yrityksille enintään 25 prosenttia osakepääomasta välikätenä toimivan holdingyhtiön kautta. Osakkuuteen ei kuitenkaan liity veto-oikeuksia. Bertelsmannin, Kirchin ja Tele- komin nykyiset veto-oikeudet jäävät voimaan. Osapuolet korostavat edelleen Kirchin johtavaa roolia erityisesti yritysjohdon nimittämisen suh- teen. mään alkuperäisiä sovelluksia digitaalisen kuvan- siirron standardointia koskevassa DVB-hankkeessa standardoitavilla liittymillä heti, kun tällaisesta standardista on päätetty. Tämän lisäksi BetaRese- arch ottaa käyttöön kaikki tulevat DVB-standar- dit. 60) BetaResearch antaa jokaiselle sitä haluavalle laite- valmistajalle valmistajalisenssin vakioehdoin ja tyy- tyy erimielisyyksissä välityslautakunnan ratkaisuun. BetaResearchin suorittama ”Technical Verification Test” on edellytys salauksenpurkulaitteen markki- noille tuomiselle. Tämä laitevalmistajan sertifiointi voidaan parin kolmen vuoden jälkeen antaa riippu- mattomien kolmansien hoidettavaksi. 2. Arviointi a) Kaapeliverkko-operaattorit 61) Osapuolet ovat tarjoutuneet harjoittamaan myynti- yhteistyötä kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa. Kaapeliverkko-operaattoreille ei kuitenkaan anneta mahdollisuutta markkinoida Premiereä itse, ja siten niitä estetään luomasta omia asiakassuhteita ja avaamasta ohjelmapaketteja tai yhdistämästä niitä eri lailla. Jotta kaapeliverkko-operaattorit voisivat luoda vaihtoehtoisen ohjelmiston, vähimmäisedelly- tys olisi kuitenkin — riippumatta nykyisen verkko- rakenteen edellyttämästä yhteistyöstä Telekomin kanssa —, että ne voisivat itse hankkia Premieren valikoimasta yksittäisiä ohjelmapaketteja, erityisesti uutuuselokuva- ja urheilukanavia, yhdistää nämä muiden operaattoreiden kanavien kanssa ja tarjota niitä kaapeliasiakkailleen. b) BetaResearch 58) 59) jokaiselle yritykselle, BetaResearch antaa joka haluaa tarjota itselleen tai kolmannelle osapuolelle salauspalveluita, välittömästi CA-lisenssin (pakolli- nen lisenssi) yleisesti saatavilla olevan vakiomuotoi- sen sopimuksen nojalla. Jos ehdoista, erityisesti lisenssimaksuista ei päästä sopimukseen, lopullisen päätöksen ehtojen asianmukaisuudesta tekee väli- tyslautakunta. 62) Telekomin tarjouksessa teknisen asiantuntijaraadin perustamisesta on kyse ARD:n ja ZDF:n kanssa jo perustetun asiantuntijaraadin avaamisesta myös muille yrityksille. Voidaan todeta, että ARD:n ja ZDF:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella asi- antuntijaraati voi tosin antaa teknistä kehitystä koskevia neuvoja, mutta ei voi pakottaa ketään noudattamaan suosituksiaan. BetaResearch sitoutuu avaamaan d-box-verkon sovellusohjelmaliittymät (native applications eli alkuperäiset sovellukset) vuoden 1998 loppuun mennessä ja lupaa tyytyä lisenssin myöntämiseen liittyvissä erimielisyyksissä välityslautakunnan rat- kaisuun. Lisäksi BetaResearch sitoutuu täydentä- 63) Osapuolten ehdotus kolmansien yritysten mahdol- lisesta osakkuudesta BetaResearchissä takaisi tie- tynlaisen avoimuuden tekniikan tulevaa kehittä- mistä koskevien päätösten suhteen. Koska osak- kuus kuitenkin rajoitetaan 25 prosenttiin eikä välil- liseen osakkuuteen liity veto-oikeutta, Bertelsmann L 53/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 ja Kirch määräävässä asemassa olevina maksutele- visioyhtiöinä ja Telekom määräävässä asemassa olevana kaapeliverkko-operaattorina säilyttävät yh- dessä määräysvallan BetaResearchin ja sitä kautta tekniikan kehittämisen suhteen. 3. Lisäsitoumukset 66) Osapuolet täydensivät ja laajensivat aikaisempia ehdotuksiaan 13 päivänä toukokuuta 1998 seuraa- vasti: 64) Pakollisen CA-lisenssin ja välimiesmenettelyn käyt- töönotto ehtoja koskevien, erityisesti lisenssimak- sujen suuruuteen liittyvien erimielisyyksien ratkai- semiseksi, voi jossain määrin taata sen, että kol- mansia ei syrjitä lisenssejä myönnettäessä. Tämä sitoumus ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että Bertelsmann, Kirch ja Telekom määräävät teknii- kasta, jolle lisenssejä myönnetään. BetaResearchin velvoite avata d-box-verkon sovellusohjelmaliitty- mät vuoden 1998 loppuun mennessä ja tyytyä lisenssin myöntämiseen liittyvissä erimielisyyksissä välityslautakunnan ratkaisuun sekä täydentää alku- peräisiä sovelluksia digitaalisen kuvansiirron stan- dardointia koskevassa DVB-hankkeessa standar- doitavilla liittymillä heti, kun kyseiset standardit ovat saatavilla, on vain kirjallinen vahvistus sille, minkä osapuolet jo olivat ilmoittaneet tekevänsä. Jos BetaResearch sitoutuu antamaan jokaiselle sitä haluavalla salauksenpurkulaitevalmistajalle valmis- tajalisenssin vakioehdoin ja tyytyy ehtoja koske- vissa erimielisyyksissä välityslautakunnan ratkai- suun, tämä sitoumus voi johtaa kilpailuun salauk- senpurkulaitteiden valmistuksen alalla. Se ei kui- tenkaan muuta sitä seikkaa, että markkinoilla mää- räävässä asemassa olevat maksutelevisioyhtiöt Ber- telsmann ja Kirch sekä markkinoilla määräävässä asemassa oleva kaapeliverkko-operaattori Telekom määräävät salauksenpurkulaitetekniikan kehityk- sestä. c) Yhteenveto arvioista 65) Ehdotettujen sitoumusten avulla osapuolet luovat jonkinlaisen avoimuuden tekniikan osalta ja var- mistavat d-box-tekniikan käyttöoikeudet. Osapuo- let eivät kuitenkaan ole valmiita luopumaan yksin- omaisesta määräysvallastaan tämän tekniikan ja erityisesti sen jatkokehityksen suhteen. Ehdotetut sitoumukset eivät myöskään avaa realistisia mah- dollisuuksia vaihtoehtoisen ohjelma- ja markki- nointiperustan syntymiselle kaapelialalla. Jollei vaihtoehtoisen ohjelmaperustan luominen ole mah- dollista, tekniikka koskevat sitoumukset menettä- vät entisestään merkitystään, ainakin käyttöoikeus- järjestelmien lisenssien suhteen, koska ilman toista ohjelmaperustaa ei ole odotettavissa myöskään vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa. a) Kaapeliverkko-operaattorit 67) Jo tarjotun myyntiyhteistyön lisäksi Premiere antaa kaapeliverkko-operaattoreiden hoidettavaksi ohjel- miensa markkinoinnin ja antaa kaapeliverkko-ope- raattoreiden hoitaa itse asiakassuhteensa tietyin edellytyksin. Ilmaistelevision, maksutelevion ja ker- tamaksutelevision alalla toimivat ohjelmayhtiöt eivät periaatteessa voi hoitaa markkinointia. Mark- kinointi ei ole yksinoikeudellista, toisin sanoen Premiere ja kaapeliverkko-operaattorit kilpailevat keskenään Premieren markkinoinnissa asiakkaille. Periaatteessa jokainen hoitaa itse hankkimiinsa tilauksiin liittyvät asiakassuhteet. Kaapeliverkko- operaattoreiden hankkimia asiakkaita koskevat tie- dot on kuitenkin annettava Premieren käyttöön sen tilaajahallintopalvelussa, jotta Premiere voi lähettää näille asiakkaille lisätarjouksia ja palveluja (kuten kertamaksutelevisio) ja yleisiä asiakastietoja. Kaa- peliverkko-operaattorit eivät voi markkinoida Pre- mieren kertamaksutelevisiotarjouksia. toisiinsa, 68) Kaapeliverkko-operaattoreiden on tarjottava sa- malla tavoin yhdistettyjä paketteja kuin Premiere. Ohjelmien purkaminen yhden paketin sisällä ei ole sallittua kuten ei koko Premieren pakettirakenteen- kaan purkaminen. Kaapeliverkko-operaattorit voi- vat kuitenkin lisätä Premieren paketteihin omia lisätarjouksiaan. Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit voivat markkinoida muiden yhtiöiden ohjelmapa- ketteja ja yksittäisiä ohjelmia. Koska Premiere on luopunut peruspaketin ja erikoispakettien kytkemi- sestä kaapeliverkko-operaattoreiden asiakkailla on mahdollisuus tilata Premieren paket- tiyhdistelmän lisäksi kaapeliverkko-operaattorin oma peruspaketti. Tällaisen peruspaketin hankin- taa ei kuitenkaan saa asettaa edellytykseksi Premie- ren ohjelmien tilaamiselle. Kaapeliverkko-operaat- toreilta Premieren paketeista perittävä hinta määri- tellään Premierestä kaapelimarkkinoilla perittävän myyntihinnan mukaan, josta vähennetään ne kus- tannukset, jotka Premiere säästää ulkopuolisen hoi- taessa markkinoinnin. Kaapeliverkko-operaattorei- den on Premieren tavoin tarjottava d-box-salauk- senpurkulaitteita vuokralle ja käytettävä Nokian laitteita niin kauan, kunnes Nokian kiintiö (1 mil- joonaa salauksenpurkulaitetta) on täynnä. 69) Kaapeliverkko-operaattorit eivät saa käyttää niille kaapelin varauksessa anettua vapautta väärin siten, 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/43 että ne rajoittavat Premieren ohjelmien markki- nointia kapasiteetin mukaan, toisin sanoen niiden on otettava Premieren ohjelmapaketti kokonaisuu- dessaan markkinoitavaksi. Muutoin ei ole velvolli- suutta antaa Premieren ohjelmia markkinoitavaksi. Kun kapasiteetista on puutetta, Premieren ja kaa- peliverkko-operaattoreiden on joko noudatettava osavaltioiden medialaitosten määräyksiä tai sovit- tava itse toisesta puolueettomasta menetelmästä kapasiteetin jakamiseksi. b) Kaapeliverkot 70) Telekom on lisäksi ilmoittanut 20 päivänä touko- kuuta 1998, että se pitää kahta digitaalista kana- vaa hyperkaistalla vapaana enintään 31 päivään joulukuuta 1999 mahdollista kolmatta ohjelmayh- tiötä varten. Lisäksi Telekom on valmis yhdessä verkkotason 4 operaattoreiden kanssa laajenta- maan kaapelikapasiteettia kaistalle IV, tosin vain silloin, kun kaapelioperaattorit voivat saada jäl- leenrahoitusta (verkkotasot 3 ja 4). c) BetaResearch 71) Mitä tulee tarjottuun kolmansien yritysten osak- kuuteen BetaResearchissä välikätenä toimivan hol- dingyhtiön kautta (katso 57 kohta), kaikilla osak- kailla, eli Bertelsmannilla, Kirchillä, Telekomilla ja välikätenä toimivalla holdingyhtiöllä, on tarkoitus olla samat oikeudet. Äänestyksissä enemmistö määritellään laissa määrättyjen sääntöjen mukaan (ei päätösvaltaisuutta koskevia erityissääntöjää). Tähän asti voimassa olleet yksittäisten osakkaiden erityisoikeudet poistetaan. 4. Arviointi a) Kaapeliverkko-operaattorit 72) Osapuolten ehdottamat uudet sitoumukset eivät ole omiaan luomaan edellytyksiä vaihtoehtoisen ohjelma- ja markkinointijärjestelmän ja vaihtoeh- toisen teknisen järjestelmäperustan syntymiselle kaapelialalla. Osapuolet itse viittaavat saatekirjees- sään siihen, että tällä hetkellä Saksan markkinoilla ei ole kumppaneita näiden markkinointimuotojen toteuttamiseksi taloudellisesti järkevällä tavalla tai ainakaan nämä eivat ole tähän menessä osoittaneet lainkaan valmiutta toteuttaa vastaavan infrastruk- tuurin rakentamisen vaatimia investointeja. Kaape- liverkkojen nykyisen rakenteen vuoksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät todellakaan pysty perustamaan ohjelma- ja markkinointijärjestelmää ja omaa teknistä järjestelmäperustaa. 73) Kuten 26 kappaleessa todetaan, yksityiset kaapeli- verkko-operaattorit toimivat pääasiassa ainoastaan verkkotasolla 4 (talokohtaiset kaapelit ja kaapeli- saarekkeet). Verkkotasolla 3 (yhteys pääteasemalta tontin rajalle) verkot ovat lähes yksinomaan Tele- komin omistuksessa. Niinpä yksityiset kaapeli- verkko-operaattorit ovat tällä hetkellä yleensä riip- puvaisia Telekomin palveluista verkkotasolla 3. Ilman verkkotason 3 käyttöä ei kuitenkaan ole mahdollista luoda vaihtoehtoista yksityisten kaape- liverkko-operaattoreiden ohjelmistoa. Saksan kaa- pelitelevisiotoiminnan hajaantuneisuuden vuoksi ja koska Telekom on käytännössä ainoa verkkotason 3 yhteysverkkojen omistaja, eivät yksityiset kaape- liverkko-operaattorit pysty tällä hetkellä tarjoa- maan Premieren kanssa kilpailevaa ohjelmistoa. 74) Telekom ei ole tässä menettelyssä osoittanut ole- vansa valmis aloittamaan yhteistyötä yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa vaihtoehtoi- sen kaapelijärjestelmän luomiseksi tai edes anta- maan verkkotasoa 3 näiden käyttöön. Tosin Tele- kom vastasi 22 päivänä toukokuuta 1998 kysy- mykseen, miten verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo voidaan ratkaista, että Telekomin palveluiden saa- miseksi digitaaliselle kaapelijärjestelmälle ja digi- taaliselle markkinointi-järjestelmälle tehdään yksit- täiset sopimukset Telekomin ja niiden välillä, jotka haluavat hankkia palveluita (ohjelmayhtiöt, verk- kotason 4 operaattorit). Verkkotasolla 4 toimivien operaattoreiden niin halutessa voidaan verkkotaso- jen 3 ja 4 tekninen ja toiminnallinen erillisyys poistaa yhdistelemällä verkkotasojen 3 ja 4 ope- raattoreiden palveluita. Tämä vastaus on kuitenkin siinä määrin epämääräinen ja yleisluonteinen, että sen perusteella ei voida odottaa, että verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo ei ole ongelma verkkotasolla 4 toimivan operaattorin ohjelma- ja markkinointijär- jestelmälle. Erityisesti mainitun verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palveluiden yhdistelmän osalta ei esitetä, mitä palveluita Telekom tarjoaisi ja mitä verkkotasolla 4 toimiva operaattori, ja kuinka verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palvelut yli- päänsä voidaan yhdistää teknisesti ja taloudelli- sesti. Täysin epäselväksi jää, pääsevätkö verkkota- son 4 operaattorit itse verkkotasolle 3 ja erityisesti voivatko ne käyttää myös käyttöoikeusjärjestelmiä ja kuinka tämä tehdään mahdolliseksi teknisesti. Telekomin vastausten perusteella on siten edelleen lähdettävä siitä, että Telekom haluaa viime kädessä tuottaa itse tarvittavat tekniset palvelut, ja siten verkkotason 4 operaattorit ovat riippuvaisia Tele- komista. Tämä tarkoittaa erityisesti myös sitä, että vaihtoehtoisen teknisen järjestelmäperustan synty- minen ei ole mahdollista, koska ainoastaan Tele- kom käyttää käyttöoikeusjärjestelmiä kaapeliver- L 53/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 2. 1999 kossa. Verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolosta päästäi- siin eroon suurella todennäköisyydellä vasta Tele- komin kaapeliverkkojen uudelleenjärjestelyn ja yk- sityistämisen jälkeen, jolloin Telekomin kaapeli- verkkoja hallinnoitaisiin alueellisissa yhtiöissä, joissa on osallisena yksityisiä kaapeliverkko-ope- raattoreita. Telekom ei kuitenkaan ole antaut mitään sitovia lausuntoja uudelleenjärjestelyn ajan- kohdasta ja muodosta. Sen vuoksi voidaan olettaa, että uudelleenjärjestely ja yksityistäminen tapahtuu vasta silloin, kun Premieren etumatka sillä jo ole- van suuren tilaajakannan ansiosta on niin suuri, että vaihtoehtoisten järjestelmien on vaikea lyödä itseään läpi. 75) Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät pysty eh- dotettujen tarjoamaan sitoumusten perusteella maksutelevisio-ohjelmia samoilla kilpailumahdolli- suuksilla kuin Premiere. Ne eivät nimittäin voi toimia maksutelevision alalla ohjelmayhtiöinä ja tarjota esimerkiksi itsetuotettuja alueellisia ohjel- mia. Niiden lisätarjonta on ennemminkin rajoittu- nut muiden yhtiöiden kanavien markkinointiin. Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät saa mark- kinoida Premieren kertamaksu-televisiotarjouksia eivätkä myöskään tehdä omia kertamaksutelevisio- tarjouksia. Koska kertamaksutelevisio-oikeudet ei- vät ole yksinoikeudellisia, olisi kertamaksutelevisio- tarjousten avulla helpoiten mahdollista harjoittaa itsenäistä maksu-televisiotoimintaa. Lisäksi niiden on tarjottava Premieren paketteja samanlaisissa yhdistelmissä kuin Premiere. Siten operaattorit oli- sivat täysin riippuvaisia Premierestä pakettien yhdistämisessä, joka on olennainen toimintaedelly- tys. 76) Kaapeliverkko-operaattoreiden on myös annettava Premieren käyttöön asiakastietonsa, mutta Premie- rellä ei ole vastaavanlaista velvollisuutta. Asiakas- tietojen luovuttaminen on kuitenkin alalla täysin epätavanomainen toimenpide, joka varmistaa Pre- mierelle huomattavan etumatkan kilpailussa. Hin- nanmuodostukseen, joka perustuu Premieren myyntihintaan, josta on vähennetty ulkopuolisen hoitaman markkinoinnin avulla säästetyt kustan- nukset, liittyy se vaara, että kaapeliverkko-operaat- torit eivät pysty markkinoimaan Premieren ohjel- mia taloudellisesti kannattavalla tavalla. Sitä, kuka määrittelee kustannussäästöt ja minkä arviointipe- rusteiden mukaan, ei ole selvitetty lainkaan. b) Kaapeliverkot 77) Kahden digitaalisen kanavan varaaminen hyper- kaistalla mahdollisten kolmansien ohjelmayhtiöi- den käyttöön voi teoreettisesti edistää mahdolli- suuksia tarjota kilpailevia ohjelmia, koska siten käyttöön tulee lisäkapasiteettia. Se ei sellaisenaan luoda ohjelmisto, kuitenkaan ole omiaan mahdollistamaan vaihtoeh- toisen ohjelmiston syntymistä kaapelialalla. Näin on jo siitäkin syystä, että varaus on ajallisesti rajattu. Vaikuttaa erittäin vaikealta perustaa vaih- toehtoinen ohjelmisto 1 1/2 vuoden kuluessa. Koska yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät saa itse harjoittaa maksutelevisio-toimintaa, jos ne haluavat markkinoida Premiereä, niiden toiminta on rajoitettu muiden yhtiöiden kanavien tarjon- taan, mikä estää huomattavasti niiden mahdolli- suuksia joka voisi käyttää kyseistä kahta kanavaa. Toisaalta ohjelmayhtiö, joka haluaisi perustaa ohjelmiston maksutelevisio- oikeuksista luvatun 25 prosentin perusteella, ei voisi käyttää oikeuksia ennen vuotta 2000. Lisäksi ohjelmayhtiöiden, jotka haluavat käyttää kyseisiä kahta kanavaa, on tehtävä sopimus kymmeneksi vuodeksi, vaikka ne voivat käyttää osapuolten prosentin lähetyssopimuksista osuutta maksutelevisio-oikeuksista vain vuoden 2002 lisätä loppuun. Telekomin suunnitelmaa kapasiteettia rakentamalla kaista IV ei ole konkre- tisoitu millään tavoin ja sitä on sen vuoksi pidet- tävä yleisluonteisena aikomuksen ilmauksena. tarjoamaa 25 c) BetaResearch 78) Sitoumus, jonka mukaan kaikille BetaResearchin osakkaille, kolmansien välikätenä toimiva holding- yhtiö mukaan lukien, myönnetään samat oikeudet, voisi periaatteessa olla omiaan poistamaan on- gelma, joka liittyy tekniikan olemiseen ohjelmayhti- öiden hallinnassa. Kun maksutelevisioyhtiöillä CLT-UFA ja Kirch ei ole enää veto-oikeuksia ja kaikilla osakkailla on samat oikeudet, vaihtuvat enemmistöt ovat muodollisesti mahdollisia hallin- toelimissä. On kuitenkin otettava huomioon, että BetaResearchin omistuspohja koostuu vain neljästä osakkaasta, koska kolmannet voivat osallistua sii- hen vain välikätenä toimivan holding-yhtiön kautta. Niinpä enemmistöpäätöksiä voidaan tehdä ainoastaan vähintään kolmen osakkaan suostu- muksella neljästä osakkaasta. Tämä tarkoittaa sitä, että CLT-UFA ja Kirch voivat yhdessä estää pää- tökset aina ja ovat siten edelleen asemassa, jossa ne voivat puolustaa etujaan estämällä omien etujensa vastaisen päätöksen tekemisen. Kolmansien yritys- ten välikätenä toimiva holding-yhtiö sitä vastoin voisi puolustaa etujaan maksutelevisioyhtiöinä toi- mivia CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ainoastaan yhdessä Telekomin kanssa siten, että ne äänestävät yhdessä CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ja estävät niin enemmistöpäätöksen syntymisen. On kuiten- kin todennäköistä, että Telekomin, joka tulee tar- 27. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 53/45 79) joamaan tekniset palvelut maksutelevisiolle d-box- salauksenpurkutekniikan perusteella, edut ovat pikemminkin yhdenmukaisia CLT-UFAn ja Kirchin etujen kanssa kuin kolmansien yritysten välikätenä toimivan holding-yhtiön. Tämä tarkoittaa sitä, että CLT-UFAlla ja Kirchillä markkinoilla määräävässä asemassa olevina maksutelevioyhtiöinä ja Teleko- milla markkinoilla määräävässä asemassa olevana kaapeliverkko-operaattorina voi käytännössä olla edelleen mahdollisuudet hallita yhdessä tekniikkaa ja sen jatkokehitystä, vaikka nämä mahdollisuudet ovatkin muodollisesti katsoen vähäiset. d) Yhteenveto arvioinnista Edellä esitetyn perusteella ehdotetut sitoumukset ovat myös täydennetyssä muodossaan riittämättö- miä ratkaisemaan olemassa olevat kilpailuongel- mat. Ehdotetut sitoumukset eivät ole omiaan avaa- maan realistista mahdollisuutta vaihtoehtoisen yk- sityisten kaapeliverkko-operaattoreiden ohjelma- ja markkinointijärjestelmän syntymiselle kaapeliver- kossa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että vaihtoehtoi- sen teknisen järjestelmäperustan syntyminen kaape- liverkossa ei ole mahdollista, koska ainastaan Tele- kom käyttää käyttöoikeusjärjestelmiä kaapeliver- kossa. BetaResearchin omistuspohjan avaaminen kolmansille ja samanaikainen luopuminen tähän astisilla osakkailla olleista veto- ja erityisoikeuk- sista on tosin merkittävä myönnytys, koska siten luovutaan tekniikan ja sen jatkokehityksen raken- teellisesti turvatusta hallinnasta. Koska ilman vaih- toehtoisen ohjelmiston mahdollisuutta ei myöskään voi syntyä vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperus- taa, BetaResearchiä koskeva sitoumus ei riitä estä- mään Telekomin pysyvää määräävää asemaa kaa- peliverkoissa välitettävän maksutelevision teknisten palvelujen tarjoamisen alalla eikä sillä kaapeliver- koissa olevan pysyvän määräävän aseman vahvistu- mista yksityisten kaapelioperaattoreiden kustan- nuksella edes yhdessä osapuolten jo ehdottamien muiden sitoumusten kanssa, jotka koskevat käyttö- oikeuslisenssiä, sovellusohjelmaliittymää ja valmis- tajalisenssiä. vistamiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Tämän vuoksi keskittymä julis- tetaan sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ilmoitettu keskittymä, jolla yritykset Deutsche Telekom AG, CLT-UFA SA ja BetaTechnik GmbH hankkivat yhteisen määräysvallan yrityksessä BetaResearch Gesell- schaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infra- strukturen mbH, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA- sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille: Deutsche Telekom AG Postfach 2000 D-53105 Bonn CLT-UFA SA Boulevard Pierre Frieden, 45 L-250 Luxemburg BetaTechnik GmbH Betastraße 1 D-85774 Unterföhring Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 1998. VII. YHTEENVETO 80) Edellä esitetyistä syistä suunniteltu keskittymä joh- taa sellaisen määräävän aseman luomiseen tai vah- Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1758/98 van Sirkka-Liisa ANTTILA aan de Commissie. Berekeningsgrondslagen die de Commissie gebruikt bij analyses van de inkomens- en kostenontwikkelingen in de landbouw van de lidstaten, waaronder Finland

eurovoc_concepts:
European accounting system
Finland
agricultural situation
agricultural statistics
farm income
production cost
statistical method

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 50/85 Samengevat ziet de situatie er als volgt uit: Aangegeven bedragen Correcties i. v. m. slachtingen buiten de termijn Correcties voor tekortkomingen bij de controle In aanmerking komende uitgaven voor de slachtregeling Nog niet vergoede uitgaven voor serologische tests In aanmerking te nemen totaal Reeds overgemaakt bedrag Terug te vorderen bedrag (in miljoen DM) 67,8 (cid:150) 12,8 (cid:150) 5,5 49,5 + 9,7 59,2 66,1 (cid:150) 6,9 (1999/C 50/124) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1756/98 van JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) aan de Commissie Betreft: Verzoek van Cuba om toetreding tot de ACS-EU-Overeenkomst (5 juni 1998) Op 26 maart 1998 heb ik een schriftelijke vraag (E-0816/98 (1)) gesteld aan de Commissie over het verzoek van Cuba om toe te mogen treden tot de ACS-EU-Overeenkomst. Ik wilde weten wat de reactie van de Commissie op dit voorstel was en hoe zij voornemens was te antwoorden. Op 27 april heb ik een antwoord ontvangen waar ik verwezen word naar het antwoord op schriftelijke vraag E-832/98 van de heer Cabez(cid:243)n Alonso. In dit antwoord wordt in geen enkel opzicht ingegaan op de vragen die gesteld zijn in mijn schriftelijke vraag van 26 maart. Daarom verzoek ik de Commissie mij een antwoord te verstrekken dat ingaat op mijn vraag, d. w. z. of de Commissie heeft gereageerd op het Cubaanse verzoek. Zo ja, wie heeft er namens de Commissie gereageerd? Wanneer is dit antwoord verzonden? Aan wie was het antwoord gericht en in welke bewoordingen was het geformuleerd? (1) PB C 354 van 19. 11. 1998, blz. 27. Antwoord van de heer Pinheiro namens de Commissie (8 juli 1998) De Commissie heeft inderdaad geantwoord op de brief van 26 januari 1998 van de Cubaanse minister van Buitenlandse Zaken, waarin Cuba vraagt te mogen deelnemen aan de onderhandelingen betreffende de nieuwe overeenkomst tussen de Gemeenschap en de landen van Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS). In haar antwoord van 20 maart 1998 aan de minister neemt de Commissie goede nota van het Cubaanse verzoek en de positieve waardering van Cuba met betrekking tot de samenwerkingsbanden tussen de Gemeenschap en de ACS-landen. Zij bevestigt dat dit verzoek de nodige aandacht zal krijgen en in overeenstemming met de procedures van de Overeenkomst van LomØ zal worden behandeld. Vervolgens is deze kwestie zowel in de groep van ACS-landen als in de Raad besproken. Hierbij verklaarde de Commissie van oordeel te zijn dat Cuba als waarnemer zou moeten deelnemen aan de onderhandelingen over de nieuwe overeenkomst met de ACS-landen zonder vooruit te lopen op een eventueel akkoord over de toetreding van Cuba tot de volgende overeenkomst. (1999/C 50/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1758/98 van Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) aan de Commissie (27 mei 1998) Betreft: Berekeningsgrondslagen die de Commissie gebruikt bij analyses van de inkomens- en kostenontwik- kelingen in de landbouw van de lidstaten, waaronder Finland De Commissie volgt de ontwikkeling van de landbouw door het maken van analyses van de situatie per land, analyses van de ontwikkelingen per sector, en dergelijke. Over de bijzondere omstandigheden van de landbouw