title: Padomes Direktīva 98/29/EK (1998. gada 7. maijs) par pamatnoteikumu saskaņošanu attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumiem

eurovoc_concepts:
credit insurance
export (EU)
export credit
long-term credit
medium-term credit

text: 246 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 31998L0029 19. 5. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 148/22 PADOMES DIREKTĪVA 98/29/EK (1998. gada 7. maijs) par pamatnoteikumu saskaņošanu attiecībā uz eksporta kredītu apdrošināšanu vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (7) tā kā kredītu apdrošinātāju noteiktajai prēmijai būtu jāat- bilst apdrošinātajam riskam; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, (1) (2) (3) (4) (5) (6) tā kā vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu apdro- šināšanai ir svarīga loma starptautiskajā tirdzniecībā, un tā ir būtisks tirdzniecības politikas instruments; tā kā vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu apdro- šināšanai ir svarīga loma tirdzniecībā ar jaunattīstības val- stīm, un tādējādi tā veicina to integrēšanos pasaules eko- nomikā, kas ir Kopienas attīstības politikas mērķis; tā kā atšķirības starp patreiz dalībvalstīs esošajām oficiāla- jām vidēja termiņa un ilgtermiņa eksporta kredītu apdro- šināšanas sistēmām attiecībā uz to seguma, prēmiju un seguma politikas elementiem var radīt traucējumus konku- rencē starp uzņēmumiem Kopienā; tā kā šķiet lietderīgi, lai šajā direktīvā paredzētie pasākumi nepārsniegtu to, cik ir vajadzīgs, lai panāktu saskaņošanu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka eksporta politika tiek bal- stīta uz vienotiem principiem un netiek traucēta konku- rence starp uzņēmumiem Kopienā; tā kā, lai mazinātu esošos konkurences traucējumus, ir vēlams saskaņot dažādās oficiālās eksporta kredītu apdro- šināšanas sistēmas, kā paredzēts Līguma 112. pantā, pama- tojoties uz vienotiem principiem un iekļaujot kopējā tirdz- niecības politikā; tā kā valdību (vai īpašām valdību kontrolētām iestādēm) paredzētās eksporta kredītu garantiju vai apdrošināšanas programmas, nosakot prēmiju likmes, kuras nav pietieka- mas, lai segtu programmu ilgtermiņa darbības izdevumus un zaudējumus, daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugva- jas raunda (1986. g. līdz 1994. g. ) laikā noslēgtajā Līgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (1) tiek kla- sificētas kā aizliegtas eksporta subsīdijas jo īpaši saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu un tā I pielikuma j) punktu; (8) (9) tā kā saskaņošana veicinātu sadarbību starp kredītu apdro- šinātājiem, kuri darbojas valsts vārdā vai ar valsts atbalstu, un pastiprinātu sadarbību starp uzņēmumiem Kopienā, kā paredzēts Līguma 130. pantā; tā kā saskaņošana un sadarbība ir svarīgi un būtiski faktori tirgos, kas nav Kopienas eksportētāju konkurētspējai Kopienas tirgi; (10) tā kā Komisijas Baltā grāmata par iekšējā tirgus izveidi, kuru Eiropadome pieņēma 1985. gada jūnijā, uzsver tādas vides svarīgumu, kura veicina sadarbību starp uzņēmu- miem Kopienā; (11) tā kā ar 1960. gada 27. septembra lēmumu (2) Padome izveidoja Kredītu apdrošināšanas, kredītu garantiju un finanšu kredītu politikas koordinēšanas grupu; (12) tā kā 1991. gada 15. maijā minētā Politikas koordinēšanas grupa pilnvaroja ekspertus no katras dalībvalsts tajā laikā, kuri kā Kopējā tirgus 1992. gada ekspertu grupa 1992. gada 27. martā, 1993. gada 11. jūnijā un 1994. gada 9. februārī iesniedza ziņojumus ar virkni ierosinājumu; (13) tā kā ar lēmumu 93/112/EEK (3) Padome ieviesa Kopienas tiesībās ESAO Vienošanos par vadlīnijām attiecībā uz ofi- ciāli atbalstītiem eksporta kredītiem; (14) tā kā ar šo direktīvu ir jāaizstāj Padomes 1970. gada 27. oktobra direktīva 70/509/EEK par kopējas kredītu apdrošināšanas politikas pieņemšanu attiecībā uz vidēja (1) OV L 336, 23. 12. 1994. , 156. lpp. (2) OV 66, 27. 10. 1960. , 1339. /60. lpp. (3) OV L 44, 22. 2. 1993. , 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar lēmumu 97/530/EK (OV L 216, 8. 8. 1997. , 77. lpp). 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 247 termiņa un ilgtermiņa darījumiem ar valsts pircējiem (1) un Padomes 1970. gada 27. oktobra direktīva 70/510/EEK par kopējas kredītu apdrošināšanas politikas pieņemšanu attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa darījumiem ar privātiem pircējiem (2); (15) tā kā šī sākotnējā eksporta kredītu apdrošināšanas saska- ņošana būtu jāuzskata par soli ceļā uz dalībvalstu dažādo sistēmu konverģenci, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Piemērošanas joma Šo direktīvu piemēro attiecībā uz segumu darījumiem, kas ir saistīti ar dalībvalstī radītu preču un/vai pakalpojumu eksportu, ciktāl šāds atbalsts tiek sniegts tieši vai netieši uz kādas vienas vai vairāku dalībvalstu rēķina vai ar to atbalstu, ietverot divu gadu vai ilgāku riska periodu, proti, ietverot izgatavošanas laiku. atmaksas termiņā Šo direktīvu nepiemēro segumiem attiecībā uz konkursa, avansa maksājumu, saistību izpildes un paturējuma obligācijām. To nepiemēro arī segumam attiecībā uz riskiem, kas ir saistīti ar būvniecības iekārtām un būvmateriāliem, ko izmanto uz vietas, lai izpildītu komerclīgumu. 4. pants Komiteja Komisijai palīdz komiteja, kuras sastāvā darbojas dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja par projektu sniedz atzinumu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu pieņem ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā noteikts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā saskaņā ar minēto pantu. Priekšsēdētājs balsošanā vērtē nepiedalās. Komisija nosaka pasākumus, ko piemēro nekavējoties. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, tad Komisija par to tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā: — Komisija atliek tās noteikto pasākumu piemērošanu uz laiku, kas nav ilgāks par vienu mēnesi kopš izziņošanas dienas, — Padome ar kvalificētu balsu vairākumu iepriekšējā ievilkumā norādītājā laikā var pieņemt atšķirīgu lēmumu. 5. pants Ziņojums un pārskats Līdz 2001. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par šīs direktīvas noteikumu piemērošanā gūto pieredzi un panākto konverģenci. 2. pants Dalībvalstu saistības 6. pants Saistība ar citām procedūrām Dalībvalstis nodrošina, lai jebkura iestāde, kas tieši vai netieši paredz segumu eksporta kredītu apdrošināšanas, garantiju vai refinansējuma veidā uz dalībvalsts rēķina vai ar tās atbalstu un pārstāv pašu valdību vai kuras darbību kontrolē un/vai pilnvaro segumu paredzošā valdība, turpmāk saukta “apdrošinātāji”, sedz darījumus, kuri ir saistīti ar preču un/vai pakalpojumu eksportu saskaņā ar pielikuma noteikumiem uz valstīm ārpus Kopienas un kurus finansē ar pircēja kredītu vai piegādātāja kredītu vai apmaksā uz tūlītējas samaksas noteikumiem. Šajā direktīvā noteiktās procedūras papildina ar 73/391/EEK (3) noteiktās. lēmumu 7. pants Atcelšana Ar šo tiek atcelta direktīva 70/509/EEK un direktīva 70/510/EEK. 3. pants Ieviešanas lēmumi 8. pants Transponēšana Pielikuma 46. punktā minētos lēmumus Komisija pieņem 4. pantā noteiktajā kārtībā. Dalībvalstīs līdz 1999. gada 1. aprīlim stājas spēkā likumi un normatīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. (1) OV L 254, 23. 11. 1970. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Aktu par iestāšanos. (2) OV L 254, 23. 11. 1970. , 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izda- (3) OV L 346, 17. 12. 1973. , 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti rīti ar 1994. gada Aktu par iestāšanos. ar lēmumu 76/641/EEK (OV L 223, 16. 8. 1976. , 25. lpp). 248 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 10. pants Adresāti 9. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 7. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. BECKETT 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 249 PIELIKUMS KOPĪGI EKSPORTA KREDĪTU APDROŠINĀŠANAS PRINCIPI I NODAĻA: SEGUMA ELEMENTI 1. iedaļa: Vispārējie principi un jēdzieni 1. Kopīgo principu darbības joma a) Šajā pielikumā noteiktos kopīgos principus piemēro attiecībā uz segumu piegādātāja kredīta darījumiem ar valsts vai privātajiem pircējiem un segumu pircēja kredīta darījumiem ar valsts vai privātajiem aizņēmējiem. b) Kopīgos principus piemēro attiecībā uz segumu visiem riskiem, kā noteikts 4. punktā. Tomēr apdrošinātājs var katrā atsevišķajā gadījumā izlemt par šī seguma ierobežošanu, to attiecinot tikai uz konkrētiem riskiem. c) Kad privātā parādnieka saistības ir pilnībā un bez nosacījumiem garantējis subjekts, kurš ir atzīstams par valsts iestādi saskaņā ar šī pielikuma 5. punktu, piemēro uz valsts parādniekiem attiecināmos kopīgos principus. Šajā pielikumā jēdziens “parādnieks” nozīmē 1. punkta a) apakšpunktā minēto pircēju vai aizņēmēju, vai viņu galvotāju attiecībā uz apdrošināto darījumu. 2. Piegādātāja kredīta raksturojums a) Jēdziens “piegādātāja kredīts” attiecas uz komerclīgumu starp vienu vai vairākiem piegādātājiem un kādu vienu vai vairākiem pircējiem par dalībvalstī radītu preču un/vai pakalpojumu eksportēšanu, saskaņā ar kuru pircējs(–i) apņemas samaksāt piegādātājam(–iem) uz tūlītēja norēķina vai kredīta noteikumiem. b) Seguma noteikumi piegādātāja kredītam attiecas uz gadījumiem, kad segums tiek piešķirts dalībvalstī saskaņā Līguma 58. pantu dibinātajiem uzņēmumiem. c) Ja komerclīgumu finansē ar pircēja kredītu vai jebkādu citu finansēšanas līdzekli, eksportētājam piešķirtais segums attiecībā uz pašu komerclīgumu ir pakļauts noteikumiem par piegādātāja kredīta segumiem. 3. Pircēja kredīta raksturojums a) Jēdziens “pircēja kredīts” attiecas uz aizdevuma līgumu starp vienu vai vairākām kredītiestādēm un vienu vai vairākiem aizņēmējiem, kas finansē komerclīgumu, par dalībvalstī radītu par preču un/vai pakalpojumu eksportēšanu, saskaņā ar kuru aizdevēja(–s) iestāde(–s) apņemas samaksāt piegādātājam(–iem) saskaņā ar pamatā esošo darījumu uz tūlītējas samaksas noteikumiem pircēja(–u)/aizņēmēja(–u) interesēs, paredzot, ka pircējs(–i)/aizņēmējs(–i) atmaksās aizdevējai(–ām) iestādei(–ēm) saskaņā ar kredīta noteikumiem. b) Seguma noteikumus attiecībā uz pircēja kredītu piemēro, kad segums tiek nodrošināts kredītiestādēm neatkarīgi no to dibināšanas vai reģistrācijas vietas, ar noteikumu, ka pircēja kredīts rada beznosacījuma saistības aizņēmējam atmaksāt savu parādu neatkarīgi no finansējamā komerclīguma izpildes. c) Seguma nosacījumus attiecībā uz pircēja kredītu piemēro segumam, kas nodrošināts kredītiestādei attiecībā uz apgrozāmajiem dokumentiem, kuri pienācīgi atrodas attiecīgās kredītiestādes rīcībā un kurus pircējam ir jāapmaksā saskaņā ar jebkādu vienošanos par komerclīguma finansēšanu. 4. Iesaistīto risku jēdziens a) Privāto parādnieku komerciālais risks ir noteikts 14. , 15. un 16. punktā. b) Politiskais risks privātajiem parādniekiem tiek noteikts 17. līdz 22. punktā un valsts parādniekiem – 15. līdz 22. punktā. c) Izgatavošanas risks tiek noteikts 6. punkta b) apakšpunktā. d) Kredīta risks tiek noteikts 6. punkta c) apakšpunktā. 250 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 5. Parādnieka stāvoklis a) Jebkuru subjektu, kurš jebkādā veidā pats pārstāv valsts varu un kuru nevar ne tiesas, ne administratīvā ceļā pasludināt par maksātnespējīgu, uzskata par valsts parādnieku. Tas var būt suverēns parādnieks, t. i. ,. subjekts, kurš pilnībā pārstāv valsti, piem. , Finanšu ministrija vai centrālā banka, vai jebkura cita pakļautībā esoša valsts iestāde kā, piemēram, reģionālās, municipālās vai pārvaldes iestādēm pielīdzinātas iestādes, vai citas valsts iestādes. b) Novērtējot parādnieka stāvokli, apdrošinātājs ņem vērā: — parādnieka juridisko statusu, — jebkuras pret parādnieku celtās prasības faktisko iedarbīgumu, — parādnieka finansējuma un ienākumu avotus, ņemot vērā faktu, ka valsts parādnieks var savus parādus dzēst, izmantojot resursus, kas nav saistīti ar centrālās valdības līdzekļiem, piemēram, no ieņēmumiem, kas gūti no vietējiem nodokļiem, vai sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, — parādnieka ietekmēšanas vai kontroles pakāpi, kādu var īstenot uzņēmējas valsts valdība. c) Jebkurš parādnieks, kas nav valsts subjekts saskaņā ar iepriekšminētajiem kritērijiem, principā ir uzskatāms par privātu. 2. iedaļa: Seguma darbības joma 6. Segtais risks a) Tiek segti izgatavošanas radītā zaudējuma risks un kredīta risks. b) Izgatavošanas riska zaudējums materializējas, kad apdrošinājuma ņēmēja līgumsaistību izpilde vai pasūtīto preču izgatavošana tiek pārtraukta uz sešu mēnešu laiku, ar noteikumu, ka šāda pārtraukuma pamatā ir tieši un tikai kāda viena vai vairāku 14. līdz 22. punktā minēto sedzamo zaudējumu cēloņu rašanās. c) Kredīta riska zaudējums materializējas, kad apdrošinājuma ņēmējs nav spējis saņemt jebkuras summas samaksu, kāda tam pienākas saskaņā ar attiecīgo komerclīgumu vai aizdevuma līgumu, trīs mēnešu laikā kopš samaksas termiņa, ar noteikumu, ka šādas nesamaksas pamatā ir tieši un tikai kāda viena vai vairāku 14. līdz 22. punktā minēto sedzamo zaudējumu cēloņu rašanās. d) Kad ar pircēja kredītu saistītais risks tiek garantēts bez nosacījumiem, apdrošinātājs ievēro 32. , 33. un 47. punkta a) apakšpunktā noteiktos principus un procedūras. 7. Seguma apjoms a) Segums attiecībā uz izgatavošanas risku līguma summas robežās aptver apdrošinājuma ņēmēja izdevumus tā līgumsaistību izpildes gaitā vai līgumā paredzēto preču izgatavošanā, ar noteikumu, ka šādi izdevumi ir pienācīgi attiecināmi uz līguma izpildi. Izgatavošanas riska segums neaptver: — izdevumus saistībā ar precēm un/vai pakalpojumiem, attiecībā uz kuriem jau ir stājies spēkā kredīta riska segums, — summas, kuras apdrošinājuma ņēmējs ir samaksājis pēc samaksas pieprasījuma saistībā ar obligāciju, kas izdota attiecībā uz segto līgumu, tomēr tas neattur apdrošinātāju segt šādus riskus, kurus neaptver šī direktīva, un — summas, kas atbilst apdrošinājuma ņēmēja parādniekam samaksātajiem līgumsodiem un zaudējumu atlīdzībai. b) Kredīta riska segums aptver summu (pamatsummu un procentus), kādu pircējs ir parādā saskaņā ar komerclīgumu vai aizņēmējs – saskaņā ar aizņēmuma līgumu, t. sk. procentus, kas rodas pēc samaksas termiņa (nokavējuma procenti). Kredīta riska segums neaptver summas, kas atbilst apdrošinājuma ņēmēja parādniekam samaksātajiem līgumsodiem un zaudējumu atlīdzībai. 8. Seguma procents a) Seguma procents un pamatojums augstākās apdrošinātāja atbildības atlīdzības summas noteikšanai ir skaidri jānosaka apdrošinātāja izdotajā kredīta apdrošināšanas polisē. b) Ja apdrošinātājs piešķir seguma procentu, kas ir augstāks par 95 %, tas ievēro 32. , 33. un 47. punkta a) apakšpunktā noteiktos principus un procedūras. 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 251 9. Neapdrošinātais procents Neskarot 8. punkta b) apakšpunkta noteikumus, jebkuru neapdrošināto procentu uz sava rēķina uzņemas apdrošinājuma ņēmējs. Apdrošinātājs var nolemt ļaut apdrošinājuma ņēmējam pilnībā vai daļēji atlaist šādu neapdrošināto procentu. 10. Segums darījumiem ārvalstu valūtā Ja darījumi paredz samaksu vai finansējumu kādā vienā vai vairākās ārvalstu valūtās, segums var tikt piešķirts jebkurā šādā valūtā. 11. Ārvalstu piegādes Apakšuzņēmēju līgumi ar personām kādā vienā vai vairākās dalībvalstīs tiek automātiski ietverti segumā saskaņā ar Padomes 1982. gada 10. decembra lēmumu 82/854/EEK par noteikumiem, kas eksporta garantiju un eksporta finansējuma jomās ir piemērojami attiecībā uz atsevišķiem apakšuzņēmēju līgumiem ar personām citās dalībvalstīs vai valstīs, kas nav dalībvalstis (1). 12. Seguma spēkā stāšanās laiks a) Pircēja kredīta gadījumā segums stājas spēkā līdz ar aizdevuma līguma stāšanos spēkā, ar noteikumu, ka ir izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, kas paredzēti kredīta apdrošināšanas polisē un aizdevuma līgumā. b) Piegādātāja kredīta gadījumā izgatavošanas riska segums stājas spēkā līdz ar komerclīguma stāšanos spēkā, ar noteikumu, ka ir izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, kas paredzēti kredīta apdrošināšanas polisē un komerclīgumā. Kredīta riska segums stājas spēkā dienā, kad apdrošinājuma ņēmēja līgumsaistību pilnīga izpilde tam dod tiesības uz samaksu, ar noteikumu, ka ir izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, kas paredzēti kredīta apdrošināšanas polisē un komerclīgumā. Tomēr kredīta riska segums var stāties spēkā katras daļējās piegādes vai nosūtīšanas dienā, ar noteikumu, ka apdrošinājuma ņēmējs saskaņā ar līguma noteikumiem ir tiesīgs saņemt noteiktas un galējas piegādāto vai nosūtīto preču un/vai pakalpojumu vērtībai atbilstošas summas samaksu. 3. iedaļa: Zaudējumu cēloņi un atbildības noņemšana 13. Apdrošinātāja atbildība Apdrošinātājs atbild, ja zaudējums ir tieši un tikai attiecināms uz kādu vienu vai vairākiem segtajiem zaudējuma cēloņiem, kas noteikti 14. līdz 22. punktā. 14. Maksātnespēja Privātā parādnieka un tā de jure vai de facto galvotāja, ja tāds ir, maksātnespēja. 15. Saistību neizpilde Parādnieka un tā galvotāja, ja tāds ir, saistību neizpilde. 16. Prettiesisks noliegums vai atteikums Piegādātāja kredītu izmantojoša pircēja lēmums par komerclīguma pārtraukšanu vai atcelšanu vai atteikšanās pieņemt preces un/vai pakalpojumus, ja viņam nav tiesību tā rīkoties. 17. Trešās valsts lēmums Jebkurš tādas valsts, kas nav ne apdrošinātāja, ne apdrošinājuma ņēmēja valsts, valdības pasākums vai lēmums, t. sk. par valdības iejaukšanos uzskatāmi valsts iestāžu pasākumi un lēmumi, kas attiecīgi liedz aizdevuma līguma vai komerclīguma izpildi. 18. Moratorijs Vispārējais moratorijs, kuru nosaka parādnieka valsts vai tādas trešās valsts valdība, caur kuru būtu jāveic maksājums attiecībā uz aizdevuma līgumu vai komerclīgumu. (1) OV L 357, 18. 12. 1982. , 20. lpp. 252 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 19. Līdzekļu pārskaitīšanas aizturēšana vai aizkavēšana Politiskie notikumi, ekonomiskās grūtības vai juridiska rakstura vai administratīvie pasākumi, kas rodas vai tiek veikti ārpus apdrošinātāja valsts un kuri aiztur vai aizkavē saistībā ar aizdevuma līguma vai komerclīguma maksājamo līdzekļu pārskaitīšanu. 20. Tiesību normas parādnieka valstī Parādnieka valstī pieņemtās tiesību normas, kas pasludina parādnieka vietējā valūtā veiktos maksājumus par spēkā esošu parāda dzēšanu, neskatoties uz to, ka valūtas apmaiņas kursa svārstību rezultātā šādi maksājumi, tos konvertējot komerclīguma vai aizdevuma līguma valūtā, līdzekļu pārskaitīšanas dienā vairs nesedz parāda summu. 21. Apdrošinātāja vai apdrošinājuma ņēmēja valsts lēmums Jebkurš apdrošinātāja vai apdrošinājuma ņēmēja valsts valdības pasākums vai lēmums, t. sk. Eiropas Kopienas pasākumi un lēmumi attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalsti un trešajām valstīm kā, piemēram, eksporta aizliegumi, ciktāl to ietekmi attiecīgā valdība nesedz citādi. 22. Nepārvarama vara Ārpus apdrošinātāja valsts radušies nepārvaramas varas apstākļi, kuri varētu ietvert karu, t. sk. pilsoņkaru, revolūciju, sacelšanos, pilsoņu nemierus, ciklonu, plūdus, zemestrīci, vulkāna izvirdumu, paisuma vilni un kodolavāriju, ciktāl to ietekme netiek apdrošināta citādi. 23. Vispārējā atbildības noņemšana Apdrošinātājs ir tiesīgs noraidīt atbildību par jebkuru zaudējumu, kas tieši vai netieši ir attiecināms uz: a) apdrošinājuma ņēmēja vai jebkuras tā vārdā darbojošās personas jebkuru darbību vai bezdarbību, b) c) jebkuru apdrošinājuma ņēmēja tiesības ierobežojošu noteikumu, kurš ir ietverts aizdevuma līgumā, komerclīgumā vai jebkurā ar to saistītā dokumentā, t. sk. jebkurā dokumentā attiecībā uz ar to saistītajiem garantijas vai nodrošinājuma noteikumiem, jebkuru starp apdrošinājuma ņēmēju un parādnieku pēc aizdevuma līguma vai komerclīguma noslēgšanas turpmāk panāktu vienošanos, kas aiztur vai aizkavē parāda atmaksu, d) piegādātāja kredīta gadījumā jebkuru apakšuzņēmēju, līdzuzņēmēju vai citu piegādātāju saistību neizpildi, ar noteikumu, ka šādas neizpildes pamatā nav politiskie notikumi, kā aprakstīts 17. līdz 22. punktā uzskaitītajos zaudējuma cēloņos. 4. iedaļa: Noteikumi par prasījumu apmierināšanu 24. Prasījuma nogaidīšanas periods a) Prasījuma nogaidīšanas periods atbilst laika posmam, kāds noteikts segtā riska materializācijai, kā noteikts 6. punkta b) un c) apakšpunktā. b) Prasījuma nogaidīšanas periodu nepiemēro: — kad privāta parādnieka gadījumā nesamaksas pamatā ir parādnieka de jure vai de facto maksātnespēja, — saskaņā ar divpusēju starpvaldību nolīgumu par parādu pārstrukturēšanu. 25. Atlīdzība un cesija a) Apdrošinājuma ņēmējs ir tiesīgs saņemt atlīdzību prasījuma nogaidīšanas perioda beigās kā noteikts 24. punktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti apdrošināšanas un atlīdzības noteikumi, prasījums ir juridiski spēkā un apdrošinājuma ņēmējs ir ar risku apgājies, veltot pienācīgu rūpību. b) Apdrošinātājam ir tiesības uz apdrošinājuma ņēmēja, attiecīgi, no aizdevuma līguma vai komerclīguma izrietošo tiesību cesiju. 26. Nodrošinātās saistības Ja parādnieka saistības pret apdrošinājuma ņēmēju ir nodrošinātas ar garantiju vai citu nodrošinājumu, apdrošinājuma ņēmējam ir jābūt veikušam visus polisē pieprasītos pasākumus, kas vajadzīgi, lai ne tikai īstenotu nodrošinātu, ka garantija vai cits nodrošinājums ir spēkā un izpildāms, bet arī, nodrošinājumu. lai faktiski 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 253 27. Prasījuma aprēķināšana Neskarot 31. punkta noteikumus, apdrošinātājs, aprēķinot prasījuma samaksu, nemaksā apdrošinājuma ņēmējam summu, kas pārsniedz faktisko tā zaudējumu kopsummu un/vai pārsniedz summu, kādu apdrošinājuma ņēmējs bija faktiski tiesīgs saņemt no aizņēmēja saskaņā ar aizdevuma līgumu vai, attiecīgi, no pircēja saskaņā ar komerclīgumu. 28. Prasījuma samaksa Prasījums ir jāsamaksā nekavējoties, tomēr vēlākais viena mēneša laikā pēc prasījuma nogaidīšanas perioda beigām, ar noteikumu, ka apdrošinātājam tika nekavējoties paziņots par prasījuma rašanos, un tas ir savlaicīgi saņēmis visu vajadzīgo informāciju, dokumentus un pierādījumus, lai konstatētu prasījuma pamatotību. Izgatavošanas riska seguma gadījumā prasījums ir jāsamaksā viena mēneša laikā pēc prasījuma nogaidīšanas perioda beigām vai pēc vajadzības – eksperta ziņojuma saņemšanas dienas, vai pēc dienas, kad apdrošinājumu ņēmējs ir vienojies ar apdrošinātāju par prasījuma summu, atkarībā no tā, kas notiek vēlāk. 29. Strīdi saistībā ar prasījumu Ja zaudējumi, kurus apdrošinājuma ņēmējs var pieprasīt atlīdzināt, attiecas uz apstrīdētām tiesībām, apdrošinātājs var atlikt prasījuma samaksu līdz strīda atrisināšanai par labu apdrošinājuma ņēmējam tiesā vai šķīrējtiesā, kas paredzēta aizdevuma līgumā vai, attiecīgi, komerclīgumā. 30. Divpusējs starpvaldību nolīgums par parāda pārstrukturēšanu a) b) Ja uz segtu aizdevuma līgumu vai komerclīgumu attiecas divpusējs starpvaldību nolīgums par parāda pārstrukturēšanu, apdrošinājuma ņēmējs ievēro pārstrukturēšanas nolīguma noteikumus attiecībā uz attiecīgā aizdevuma līguma vai, attiecīgi, komerclīguma apdrošinātajām un neapdrošinātajām daļām. Apdrošinājuma ņēmējs apdrošinātājam sniedz visu pārstrukturēšanas nolīguma izpildei vajadzīgo palīdzību. Ja apdrošinātā summa tiek iekļauta divpusējā starpvaldību nolīgumā par parāda pārstrukturēšanu, apdrošinātājs var atteikties no 28. punktā minētā viena mēneša termiņa līdz ar divpusējā nolīguma stāšanos spēkā. 31. Papildus izdevumi Papildus izdevumus, kas izriet no darbības, kas veikta, līdz minimumam samazinātu vai novērstu zaudējumus, sedz proporcionāli kredīta apdrošināšanas polises seguma procentam, ar noteikumu, ka tos ir apstiprinājis apdrošinātājs. Papildus izdevumi ietver tiesvedības izdevumus un citus tiesas izdevumus, lai līdz minimumam samazinātu vai novērstu zaudējumus, bet neietver izdevumus saistībā ar prasījuma pamatotības konstatēšanu. lai Tomēr ja šādi izdevumi attiecas arī uz summām vai termiņiem, ko nesedz apdrošinātājs, tie ir attiecināmi proporcionāli apdrošinātajām un neapdrošinātajām summām vai termiņiem. II NODAĻA: PRĒMIJA 32. Vispārējie prēmijas noteikšanas principi Prēmijas saplūst. Šai nolūkā prēmijai, kas maksājama eksporta kredīta apdrošināšanai: — ir jāatbilst segtajam riskam (valsts, suverēns, publisks un/vai privāts risks), — ir atbilstoši jāatspoguļo piešķirtā seguma apmērs un kvalitāte, — ir jābūt pietiekamai, lai segtu ilgtermiņa darbības izdevumus un izdevumus. 33. Seguma kvalitāte Nosakot seguma kvalitāti, kā minēts 32. punktā, apdrošinātājs pienācīgi ņem vērā seguma procentu, seguma nosacījumus un jebkurus citus nosacījumus, kas iespaido seguma kvalitāti. 34. Valsts riska novērtējums Attiecībā uz katru valsti vai katru valstu kategoriju maksājamās prēmijas likme tiek pamatota ar attiecīgās valsts risku novērtējumu. 254 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 35. Parādnieka kredītspēja Nosakot prēmiju likmes, apdrošinātājs pienācīgi ņem vērā parādnieka kredītspēju, t. sk. tā stāvokli, kā noteikts 5. punktā. 36. Riska periods Aprēķinot prēmiju, apdrošinātājs ņem vērā visu riska periodu kā arī atmaksas veidu un procentus. 37. Maksājamā summa a) Prēmiju maksā par maksājamo summu un pamato, ciktāl iespējams, ar minimālās prēmijas salīdzinošajiem datiem. Salīdzinošos datus izsaka procentos no norādes vērtības tā, it kā prēmija tiktu saņemta pilnā apmērā apdrošinājuma vai garantijas dienā, attiecībā uz kredīta risku šī norādes vērtība ir, attiecīgi, vienāda ar vismaz aizdevuma pamatsummu vai komerclīguma (re)finansēto daļu, un attiecībā uz izgatavošanas risku – līguma kopsummu, no tās atrēķinot priekšapmaksu. b) Izgatavošanas riska gadījumā maksājamā summa var tikt samazināta līdz sagaidāmajam maksimālajam zaudējumam apmēram. 38. Prēmijas samaksa a) Prēmijas kopsumma ir maksājama kredīta apdrošināšanas polises vai garantijas dienā vai līdz ar līguma vai aizdevuma līguma pilnīgu spēkā stāšanos. b) Prēmiju var maksāt pa daļām vai nosakot procentu likmes paplašinājumu, ar noteikumu, ka tas tīrās vērtības izpratnē atbilst 38. punkta a) apakšpunktā minētajai prēmijas summai. III NODAĻA: VALSTS SEGUMA POLITIKA 39. Valsts seguma politikas noteikšana a) Apdrošinātājs, ņemot vērā tās izmērus un strukturālos tautsaimniecības ierobežojumus, pamato savu valsts seguma politiku uz veikto riska novērtējumu attiecībā uz katru valsti, savu nenokārtoto riska darījumu kopapjomu attiecībā uz katru valsti un savu valsts riska portfeļa sastāvu. b) Nosakot savu valsts seguma politiku, apdrošinātājs ņem vērā katra parādnieka valsts klasifikāciju. c) Tomēr apdrošinātājs var apturēt vai ierobežot uzņēmējdarbības apdrošināšanu attiecībā uz konkrētu valsti, neskatoties uz attiecīgās valsts klasifikāciju. 40. Nenokārtoto riska darījumu kopapjoma jēdziens Nenokārtoto riska darījumu kopapjomu seguma procentu robežās nosaka, pamatojoties uz summām vidēja termiņa un ilgtermiņa uzņēmējdarbībai, kā noteikts direktīvas 1. pantā. 41. Valsts risks a) Attiecībā uz labākā riska valstu grupu apdrošinātājs principā nenosaka nekādus ierobežojumu savā seguma polisē. b) Attiecībā uz pārējām valstīm apdrošinātājs var noteikt ierobežojumus savā seguma polisē. c) Apdrošinātājs, kurš principā nepiedāvā segumu kādai konkrētai valstij vai valstu grupai, tomēr var izņēmuma gadījumā segt konkrētus darījumus sakarā ar divpusējās politikas vai valsts interešu nodrošināšanu vai gadījumos, kad attiecīgajam darījumam tiek nodrošināta pietiekama summa brīvi konvertējamā ārvalstu valūtā. d) Attiecībā uz iepriekš b) apakšpunktā minētajām valstīm apdrošinātāji var noteikt kumulatīvos vai alternatīvos riska ierobežojumus, piemēram: — nenokārtoto riska darījumu kopapjoms attiecīgajā valstī, — seguma piedāvājumu kopsumma, — jaunu sedzamo līgumu summa, — vienā darījumā sedzamā augstākā summa. Apdrošinātāji var palielināt arī piemērojamo prēmiju. Zem riska ierobežojumiem attiecībā uz konkrētu valsti seguma polisē principā nav nosakāmi ierobežojumi. 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 255 42. Īpaši nosacījumi valsts segumam Jebkurā gadījumā apdrošinātājs var parastā kārtībā attiecībā uz konkrētu valsti, neatkarīgi no attiecīgās valsts kategorijas, piemērot noteiktus seguma nosacījumus kā, piemēram: — attiecīgās valsts centrālās bankas vai Finanšu ministrijas dota samaksas un/vai pārskaitījuma garantija, — neatsaucams akreditīvs vai bankas garantija, — prasījuma nogaidīšanas perioda pagarinājums, — seguma procentu samazinājums, — seguma ierobežojums attiecībā uz konkrētām darbības nozarēm vai konkrētiem projektu veidiem. IV NODAĻA: PAZIŅOŠANAS PROCEDŪRAS 43. Paziņošanas procedūru piemērošanas joma a) Attiecībā uz I, II un III nodaļās noteiktajiem kopējiem principiem apdrošinātāji piemēro šādas procedūras. b) Šīs procedūras papildina tās, kuras ir noteiktas ar Padomes 1973. gada 3. decembra lēmumu 73/391/EEK par apspriešanās un informēšanas procedūrām kredīta apdrošināšanas, kredīta garantiju un finanšu kredītu jautājumos (1). 44. Paziņošanas procedūru veidi Attiecībā uz Komisiju un citiem apdrošinātājiem tiek paredzēti četri paziņošanas procedūru veidi: — ikgadējā informatīvā paziņošana, — paziņošana lēmuma pieņemšanai, — iepriekšējā informatīvā paziņošana, un — paveiktā informatīvā paziņošana. Sniegtās ziņas nav izpaužamas trešajām personām. 45. Ikgadējā informatīvā paziņošana a) Katra gada beigās, tomēr vēlākais līdz nākamā gada 30. aprīlim, katrs apdrošinātājs retrospektīvi ziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu darbību iepriekšējā gadā. Šis ziņojums aptver visas parādnieku valstis un attiecībā uz katru šādu valsti ietver ziņas par: — apdrošinātāja piedāvātā seguma kopsummu, — nenokārtoto riska darījumu kopapjomu, kā noteikts 40. punktā, — nopelnīto prēmiju, — veikto apdrošināšanas maksājumu summu, un — samaksāto prasījumu summu. b) Katra gada sākumā vēlākais līdz 31. janvārim katrs apdrošinātājs ziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu seguma politiku, t. sk. augstākās robežas veidu un līmeni, kā arī nosacījumus, kādus apdrošinātājs gatavojas parastā kārtībā noteikt attiecībā uz segumu, kā tiek paredzēts vai piemērojams nākamajā gadā. 46. Paziņošana lēmuma pieņemšanai a) Kopienas eksportētāju vai banku konkurējošu piedāvājumu gadījumā ieinteresētais apdrošinātājs nekavējoties atbild uz jebkuru cita ieinteresētā apdrošinātāja informācijas pieprasījumu par attiecīgā darījuma parādnieka stāvokli – kā noteikts 5. punktā. b) Gadījumā, ja rodas nesaskaņas jautājumā par parādnieka stāvokli, ieinteresētie apdrošinātāji informāciju pārējiem apdrošinātājiem sniedz aicinājumā vienojoties noteikt stāvokli. c) Ja apdrošinātāji nevar vienoties par parādnieka stāvokli 10 darbadienu laikā kopš informācijas pieprasījuma, ieinteresētie apdrošinātāji jautājumu kopā ar attiecīgo informāciju nodod Komisijai, kura pieņem lēmumu saskaņā ar šīs direktīvas 4. pantā noteikto procedūru. (1) OV L 346, 17. 12. 1973. , 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Aktu par iestāšanos. 256 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 47. Iepriekšējā informatīvā paziņošana a) Apdrošinātājs, kurš grasās atkāpties no šī pielikuma noteikumiem, piešķirot labvēlīgākus seguma nosacījumus konkrētam darījumam vai darījumu kopumam, vai konkrētai nozarei vai nozarēm, vai konkrētai valstij vai valstīm, vai tā vispārējai sistēmai, paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu nodomu vismaz septiņas darbadienas pirms sava lēmuma stāšanās spēkā, norādot nodomātās atkāpšanās iemeslus, piemēram, vajadzību atbilst starptautiskajai konkurencei un atbilstošo maksājamo prēmijas summu. b) Apdrošinātājs, kurš grasās pieprasīt mazāku prēmiju nekā noteikts tā ikgadējā paziņojumā saskaņā ar 45. punkta b) apakšpunktu, paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu nodomu vismaz septiņas darbadienas pirms sava lēmuma stāšanās spēkā. c) Apdrošinātājs, kurš, pamatojoties uz cita apdrošinātāja paziņojumu saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, grasās piešķirt labvēlīgākus nosacījumus nekā sākotnējais paziņotājs, paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu nodomu vismaz septiņas darbadienas pirms sava lēmuma stāšanās spēkā, norādot prēmijas likmi, kādu tas nodomājis pieprasīt. d) Apdrošinātājs, kurš saskaņā ar 41. punkta c) apakšpunktu grasās segt darījumus ar parādniekiem valstīs, attiecībā uz kurām tas parasti nepiedāvā segumu, paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai par savu nodomu vismaz septiņas darbadienas pirms sava lēmuma stāšanās spēkā, norādot prēmijas likmi, kādu tas nodomājis pieprasīt. 48. Paveiktā informatīvā paziņošana a) Apdrošinātājs, kurš nolemj atkāpties no šī pielikuma noteikumiem, nosakot mazāk labvēlīgus seguma nosacījumus konkrētam darījumam vai darījumu kopumam, vai konkrētai nozarei vai nozarēm, vai konkrētai valstij vai valstīm, vai tā vispārējai sistēmai, vēlākais līdz 31. janvārim paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai attiecīgi par iepriekšējo gadu. b) Apdrošinātājs, kurš nolemj koriģēt kādu vienu vai vairākus savas valsts seguma polises nosacījumus, kā noteikts tā ikgadējā paziņojumā saskaņā ar 45. punkta b) apakšpunktu, nekavējoties par to paziņo pārējiem apdrošinātājiem un Komisijai. c) Apdrošinātājs, kurš, pamatojoties uz paziņojumu saskaņā ar 47. punkta a) un/vai b) apakšpunktu, nolemj tādus pašus nosacījumus kā sākotnējais paziņotājs, nekavējoties par to paziņo pārējiem noteikt apdrošinātājiem un Komisijai. d) Katrs apdrošinātājs savlaicīgi sniedz detalizētas atbildes uz jebkuru pārējo apdrošinātāju vai Komisijas pieprasījumu sniegt izskaidrojumu vai informāciju par tā darbību. 49. Elektroniskā pasta sistēmas izmantošana Visi paziņojumi parasti ir veicami, izmantojot elektroniskā pasta sistēmu vai pēc vajadzības citus piemērotus ātru rakstisku sakaru līdzekļus


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1390/98 del Richard HOWITT a la Comisión. Personas minusválidas y proyectos de reglamento relativos a los Fondos estructurales

eurovoc_concepts:
Structural Funds
anti-discriminatory measure
disabled person
equal treatment
job access
marginalisation

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/33 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) En el marco de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn y, en particular, de la gesti(cid:243)n de las organizaciones comunes de mercado de los diferentes productos agr(cid:237)colas, no es incumbencia de la Comisi(cid:243)n tomar posici(cid:243)n acerca de la organizaci(cid:243)n interna de la administraci(cid:243)n griega encargada del control de las subvenciones comunitarias en el sector agr(cid:237)cola. El Reglamento (CEE) 729/70 del Consejo, relativo a la financiaci(cid:243)n de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (1), establece que los Estados miembros deberÆn declarar a la Comisi(cid:243)n los servicios que decidan autorizar y comunicarle informaci(cid:243)n sobre su funcionamiento. Este Reglamento instaura un derecho de control de la Comunidad respecto de las actividades de los servicios y organismos pagadores, derecho que se ejerce en estrecha colaboraci(cid:243)n con el Estado miembro responsable de esos servicios. Hasta el momento, la Comisi(cid:243)n no ha recibido ninguna comunicaci(cid:243)n oficial referente a la supresi(cid:243)n de los organismos mencionados y a la transferencia de las responsabilidades a otras instancias nacionales. Si ello sucediera, se cerciorarÆ de que todas las nuevas disposiciones legales, reglamentarias y administrativas nacionales son conformes a la legislaci(cid:243)n comunitaria de los sectores del algod(cid:243)n y del tabaco, y suficientes para asumir las responsabilidades que incumben a Grecia. En particular, la Comisi(cid:243)n procurarÆ que en todo nuevo sistema se efectœen de forma eficaz y completa todas las comprobaciones exigidas antes del pago de las ayudas. La Comisi(cid:243)n no ha evaluado la contribuci(cid:243)n aportada por los organismos en cuesti(cid:243)n a la asistencia tØcnica, al desarrollo y a la mejora del cultivo del algod(cid:243)n y del tabaco. (1) DO L 94 de 28. 4. 1970. (1999/C 50/047) PREGUNTA ESCRITA E-1378/98 de Susan Waddington (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Libre circulaci(cid:243)n de personas En relaci(cid:243)n con un caso reciente seæalado a mi atenci(cid:243)n y que afecta a una persona de mi circunscripci(cid:243)n electoral cuyo pasaporte fue retenido por un hotelero en Australia por un per(cid:237)odo superior a doce meses, ¿puede garantizar la Comisi(cid:243)n que los hoteleros de los Estados miembros de la UE no tienen legalmente derecho a actuar de la misma manera negando, de hecho, a los ciudadanos comunitarios el derecho a la libre circulaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de julio de 1998) La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de legislaciones de los Estados miembros que permitan a los hoteleros retener el documento de viaje de sus clientes en una estancia prolongada en el establecimiento, que pudiera dar lugar a la repetici(cid:243)n de casos similares al que menciona Su Seæor(cid:237)a. (1999/C 50/048) PREGUNTA ESCRITA E-1390/98 de Richard Howitt (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Personas minusvÆlidas y proyectos de reglamento relativos a los Fondos estructurales Al tiempo que acogemos con satisfacci(cid:243)n el hecho de que los propuestos reglamentos de la Comisi(cid:243)n relativos a los Fondos estructurales establecen la igualdad de oportunidades para las mujeres, ¿por quØ no incluy(cid:243) la Comisi(cid:243)n un requisito similar con respecto a la igualdad de oportunidades para las personas minusvÆlidas? ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en que si la Uni(cid:243)n Europea es seria con respecto al principio de la integraci(cid:243)n de la dimensi(cid:243)n de la igualdad de oportunidades de las personas minusvÆlidas en sus programas, es importante exponer tan claramente como sea posible este requisito a los Estados miembros?


title: WRITTEN QUESTION No. 1449/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. University studies in the EU

eurovoc_concepts:
United Kingdom
foreign student
school fees
university

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1352/98 by Ben FAYOT to the Commission. Alternatives to animal testing

eurovoc_concepts:
EU programme
Joint Research Centre
animal experimentation
protection of animals
research and development
scientific research
soft technology

text: C 402/116 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 Kan kommissionen uppge om och n(cid:228)r den (cid:228)mnar inf(cid:246)ra gemenskapsbest(cid:228)mmelser avseende detta? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 juni 1998) Kommissionen h(cid:229)ller med om att en grundl(cid:228)ggande f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r den globala flygs(cid:228)kerheten (cid:228)r att det finns ett tillr(cid:228)ckligt utbud av v(cid:228)lutbildade flygledare. Det finns flera s(cid:228)tt att se till att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga niv(cid:229)n uppn(cid:229)s. Medlemsstaterna kan, med h(cid:228)nsyn till egna traditioner, till(cid:228)mpa olika metoder som str(cid:228)cker sig fr(cid:229)n interna krav som ing(cid:229)r i det interna ledningsansvaret f(cid:246)r dem som tillhandah(cid:229)ller flygtrafikledning till licensordningar som handhas av myndigheter som ansvar f(cid:246)r s(cid:228)kerheten. Detta differentierade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt har inte lett till att man kunnat p(cid:229)visa n(cid:229)gra negativa effekter n(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:228)kerhet eller driftskompatibilitet mellan nationella lufttrafiksystem inom gemenskapen. Kommissionen betraktar d(cid:228)rf(cid:246)r inte ett harmoniserat gemenskapssystem f(cid:246)r anst(cid:228)llning och utbildning av flygledare som en prioritet, trots de f(cid:246)rdelar i form av (cid:246)vergripande enhetlighet och kostnadseffektivitet som ett s(cid:229)dant system skulle kunna medf(cid:246)ra. (98/C 402/152) SKRIFTLIG FR¯GA E-1352/98 fr(cid:229)n Ben Fayot (PSE) till kommissionen (7 maj 1998) ˜mne: Alternativ till djurf(cid:246)rs(cid:246)k Europaparlamentet har liksom europeiska djurskyddsorganisationer under de senaste (cid:229)ren med j(cid:228)mna mellanrum entr(cid:228)get p(cid:229)pekat n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att ers(cid:228)tta djurf(cid:246)rs(cid:246)k (exempelvis inom kosmetikaframst(cid:228)llning) med alternativa metoder. Jag har nu erh(cid:229)llit information om att en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av forskningskontraktet med professor Michael Balls, enhetschef f(cid:246)r Europeiska centret f(cid:246)r validering av alternativa metoder ECVAM, i Ispra (Italien), endast har genomf(cid:246)rts p(cid:229) tv(cid:229) (cid:229)r ist(cid:228)llet f(cid:246)r p(cid:229) fem (cid:229)r. ˜r detta ett tecken p(cid:229) att detta forskningscentrum nu skall g(cid:229) p(cid:229) sparl(cid:229)ga och att kommissionens redan tids(cid:246)dande insatser n(cid:228)r det g(cid:228)ller att ers(cid:228)tta djurf(cid:246)rs(cid:246)k med alternativa metoder nu kommer att bli (cid:228)nnu mer ineffektiva? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 juni 1998) Gemensamma forskningscentrets (GFC) europeiska centrum f(cid:246)r validering av alternativa metoder (ECVAM) kommer (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att tilldelas de medel som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att det skall kunna utf(cid:246)ra effektiv forsknings- verksamhet. Liksom under Fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och utveckling (1) skall utvecklingen av alternativa test- metoder (cid:228)ven forts(cid:228)tta under Femte ramprogrammet. Denna uppgift omfattas av GFC:s delprogram, men ocks(cid:229) av de indirekta (cid:229)tg(cid:228)rderna. I r(cid:229)dets gemensamma st(cid:229)ndpunkt av den 12 februari 1998 betr(cid:228)ffande Femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning (2) fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rsta verksamhetsomr(cid:229)det (Livskvalitet och f(cid:246)rvaltning av bioresurserna) att djurf(cid:246)rs(cid:246)k i m(cid:246)jligaste m(cid:229)n skall ers(cid:228)ttas med in-vitro-metoder eller andra alternativa metoder. (1) EGT L 117, 8. 5. 1990. (2) KOM(97) 553 slutlig


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1392/98 del Richard HOWITT a la Comisión. Acciones en favor de los minusválidos (proyecto piloto)

eurovoc_concepts:
disabled person
equal treatment
non-governmental organisation
project of common interest
proposal (EU)
reintegration into working life

text: C 386/122 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 La evaluaci(cid:243)n del Tercer programa de acci(cid:243)n comunitario en favor de los minusvÆlidos (Helios II) es el objeto de un informe presentado recientemente por la Comisi(cid:243)n (3). La Comisi(cid:243)n examina en la actualidad las cuestiones planteadas de conformidad con el art(cid:237)culo 13 del Tratado de Amsterdam en relaci(cid:243)n con la lucha contra la discriminaci(cid:243)n por motivos de sexo, de origen racial o Øtnico, religi(cid:243)n o convicciones, discapacidad, edad u orientaci(cid:243)n sexual, con una consideraci(cid:243)n imparcial de todas las personas que sufren la discriminaci(cid:243)n. Continœa vigente el firme compromiso de la Comisi(cid:243)n respecto del fomento de la igualdad de oportunidades para las personas con discapacidad. (1) COM(98)131 final. (2) COM(97)2000 final. (3) COM(98)15 final. (98/C 386/166) PREGUNTA ESCRITA E-1392/98 de Richard Howitt (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de mayo de 1998) Asunto: Acciones en favor de los minusvÆlidos (proyecto piloto) ¿Podr(cid:237)a confirmar la Comisi(cid:243)n su previsto calendario para la aplicaci(cid:243)n de esta l(cid:237)nea presupuestaria para 1998, incluida la cuesti(cid:243)n de las directivas, el plazo l(cid:237)mite para la recepci(cid:243)n de las solicitudes y la posible fecha de adopci(cid:243)n de las decisiones y de realizaci(cid:243)n de los primeros pagos? ¿CuÆl es el calendario, en comparaci(cid:243)n con 1997, para las mismas acciones? ¿Podr(cid:237)a confirmar la Comisi(cid:243)n que tiene la intenci(cid:243)n de proseguir un aæo mÆs, en 1999, las acciones piloto en favor de los minusvÆlidos? En caso negativo, ¿por quØ no? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n quiere recordar a Su Seæor(cid:237)a que se han publicado en el Diario Oficial dos convocatorias de propuestas «para la concesi(cid:243)n de ayudas a acciones de intercambio e informaci(cid:243)n sobre la igualdad de oportunidades para las personas con discapacidad» y «para la concesi(cid:243)n de ayudas a organizaciones europeas de coordinaci(cid:243)n representativas que actœan en el Æmbito de la igualdad de oportunidades para las personas con discapacidad» (1). En resumen, las solicitudes para la primera convocatoria deben enviarse antes del 12 de junio de 1998; la selecci(cid:243)n final de las solicitudes se realizarÆ el 24 de julio de 1998. S(cid:243)lo las acciones que se inicien despuØs del 1 de octubre de 1998 y antes del 31 de diciembre de 1998 podrÆn optar a la cofinanciaci(cid:243)n de la Comunidad. En cuanto a la segunda convocatoria, las solicitudes referidas al presupuesto anual operativo de una organizaci(cid:243)n no gubernamental (ONG) a partir del 1 de abril de 1998 deben presentarse antes del 29 de mayo de 1998. Estas fechas corresponden grosso modo a las fechas que se han decidido para las convocatorias de propuestas en 1997. Los primeros pagos se efectuarÆn cuando se hayan firmado los contratos. En su anteproyecto de presupuesto para 1999, la Comisi(cid:243)n propone que se inscriban crØditos para apoyar la coordinaci(cid:243)n de ONG europeas representativas de las personas con discapacidad y acciones innovadoras a favor de la sensibilizaci(cid:243)n de la opini(cid:243)n pœblica sobre los derechos de las personas con discapacidad. (1) DO C 103 de 4. 4. 1998


title: Komission asetus (EY) N:o 960/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, viinien, rypäletäysmehujen ja rypälemehujen tuontiin vaadituista todistuksesta ja määritysselosteesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3590/85 muuttamisesta neljännen kerran

eurovoc_concepts:
Bolivia
fruit juice
fruit product
grape
import
wine

text: L 135/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 960/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, viinien, ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehujen ja ryp(cid:132)lemehujen tuontiin vaadituista todistuksesta ja m(cid:132)(cid:132)ritysselosteesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3590/85 muuttamisesta nelj(cid:132)nnen kerran EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon viinikaupan yhteisest(cid:132) j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2087/97 (2), ja erityisesti sen 70 artiklan 8 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehujen ja viinien, ryp(cid:132)lemehujen tuontia koskevista yleisist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2390/89 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2611/97 (4), 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukai- sesti enint(cid:132)(cid:132)n 5 litran kertak(cid:132)ytt(cid:148)isill(cid:132) sulkimilla varustet- tuihin etiket(cid:148)ityihin s(cid:132)ili(cid:148)ihin pakattuja viinej(cid:132) tai ryp(cid:132)le- mehuja alle 1 000 hehtolitraa vuodessa yhteis(cid:148)(cid:148)n vievilt(cid:132) kolmansilta mailta ei vaadita todistusta eik(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritysselos- joiden yhteis(cid:148)(cid:148)n suuntautuvaan tetta; kolmannet maat, vientiin sovelletaan t(cid:132)t(cid:132) poikkeusta, luetellaan viinien, ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehujen ja ryp(cid:132)lemehujen tuontiin vaadittavista todistuksesta ja m(cid:132)(cid:132)ritysselosteesta annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3590/85 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1648/96 (6), liit- teess(cid:132) V; Bolivia esitti komissiolle poikkeuksen sovelta- mista koskevan pyynn(cid:148)n, jossa se ilmoitti olevansa valmis noudattamaan asiaan kuuluvia edellytyksi(cid:132); n(cid:132)in ollen on edell(cid:132) mainitun lis(cid:132)t(cid:132) kyseinen kolmas maa syyt(cid:132) asetuksen liitteess(cid:132) V esitettyyn luetteloon, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viinin hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 3590/85 liitteeseen V seuraava kolmas maa: ”(cid:190) Bolivia”. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seitsem(cid:132)nten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 84, 27. 3. 1987, s. 1 (2) EYVL L 292, 25. 10. 1997, s. 1 (3) EYVL L 232, 9. 8. 1989, s. 7 (4) EYVL L 353, 24. 12. 1997, s. 1 (5) EYVL L 343, 20. 12. 1985, s. 20 (6) EYVL L 207, 17. 8. 1996, s. 7


title: Regolamento (CE) n. 958/98 della Commissione del 7 maggio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 135/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 958/98 DELLA COMMISSIONE del 7 maggio 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2375/96 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’8 maggio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 maggio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 325 del 14. 12. 1996, pag. 5. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 135/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 8. 5. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 7 maggio 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 052 999 052 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 109,7 109,7 76,5 76,5 41,3 36,8 64,6 65,1 46,3 50,8 60,5 60,5 60,5 41,9 77,8 92,7 95,3 84,4 85,8 84,1 77,4 138,0 107,9 88,5 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: WRITTEN QUESTION No. 1366/98 by Graham WATSON to the Commission. Zero Emissions Research Initiative

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

text: C 50/30 Official Journal of the European Communities EN 22. 2. 1999 (1999/C 50/039) WRITTEN QUESTION E-1363/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. What work is the Commission doing to support the ZERI schools initiative, which brings schools and colleges together in collaboration with industry? (1999/C 50/040) WRITTEN QUESTION E-1364/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. The Japanese Government has recently appointed 42 academics at Tokyo University to work on the theoretical framework for zero emissions. Is the Commission aware of the work of the ZERI Foundation at the United Nations University which was set up four years ago by the Belgian industrialist, Gunther Pauli, and what contact does the Commission have with ZERI? (1999/C 50/041) WRITTEN QUESTION E-1365/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. The Japanese Government has recently appointed 42 academics at Tokyo University to work on the theoretical framework for zero emissions. Does the Commission have any plans to sponsor similar research into the zero emissions programme at the ZERI Foundation? (1999/C 50/042) WRITTEN QUESTION E-1366/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. What programmes does the Commission already have in this field and where do they overlap with the work of the ZERI Foundation?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1352/98 von Ben FAYOT an die Kommission. Alternativmethoden zu den Tierversuchen

text: C 402/116 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 Kann die Kommission deshalb angeben, ob und wann sie entsprechende Gemeinschaftsvorschriften einf(cid:252)hren wird? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (11. Juni 1998) Die Kommission teilt die Auffassung, da(cid:223) eine ausreichende Zahl gut ausgebildeter Fluglotsen eine Grundvor- aussetzung f(cid:252)r die Sicherheit der Luftfahrt weltweit ist. Die Einhaltung des erforderlichen Niveaus kann auf mehrerlei Weise sichergestellt werden. Die Mitgliedstaaten treffen ihrer jeweiligen Tradition entsprechend unterschiedliche Ma(cid:223)nahmen, die von internen Anforderungen im Rahmen der Eigenverantwortung der Flugsicherungsbetreiber bis hin zu umfassenden Systemen der Zulassung durch Flugsicherheitsbeh(cid:246)rden reichen. Dieser differenzierte Ansatz hat zu keiner erkennbaren Beeintr(cid:228)chtigung der Sicherheit oder Interoperabilit(cid:228)t der nationalen Flugsicherungssysteme innerhalb der Gemeinschaft gef(cid:252)hrt. Trotz m(cid:246)glicher Vorteile hinsichtlich der Einheitlichkeit und Wirtschaftlichkeit, die ein gemeinschaftsweit harmonisiertes System f(cid:252)r die Einstellung und Ausbildung von Fluglotsen h(cid:228)tte, h(cid:228)lt die Kommission die Schaffung eines solchen Systems daher nicht f(cid:252)r vordringlich. (98/C 402/152) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1352/98 von Ben Fayot (PSE) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Alternativmethoden zu den Tierversuchen Das Europ(cid:228)ische Parlament hat ebenso wie europ(cid:228)ische Tiersch(cid:252)tzer in den letzten Jahren regelm(cid:228)(cid:223)ig auf die Notwendigkeit gepocht, die Tierversuche (z. B. im Bereich der Kosmetika-Erzeugung) durch Alternativmethoden zu ersetzen. Nun erfahre ich, da(cid:223) der Forschungsvertrag des Leiters des europ(cid:228)ischen Validierungszentrums ECVAM der EU in Ispra (Italien), Prof. Michael Balls, anstatt um f(cid:252)nf, nur um zwei Jahre verl(cid:228)ngert wurde. Deutet dies darauf hin, da(cid:223) das Forschungszentrum nun auf Sparflamme gesetzt und damit die ohnehin schon schleppende Politik der Kommission, die Tierversuche durch Alternativmethoden zu ersetzen, noch ineffizienter wird? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (24. Juni 1998) Das Europ(cid:228)ische Zentrum zur Validierung alternativer Methoden (ECVAM) der Gemeinsamen Forschungsstelle (GFS) wird weiterhin die f(cid:252)r eine effiziente Forschung notwendigen Mittel erhalten. Wie beim 4. Rahmenprogramm im Bereich der Forschung und technologischen Entwicklung (1) wird die Entwicklung von alternativen Testverfahren auch im 5. Rahmenprogramm fortgesetzt. Diese Politik wird im spezifischen Programm der GFS sowie in den indirekten Aktionen fortgef(cid:252)hrt. Der gemeinsame Standpunkt des Rates vom 12. Februar 1998 im Hinblick auf das 5. Rahmenprogramm im Bereich der Forschung (2) legt im ersten Aktionsbereich (cid:132)Lebensqualit(cid:228)t und Management lebender Ressourcen(cid:147) fest, da(cid:223) (cid:132)Tierexperimente und Versuche an Tieren soweit wie m(cid:246)glich durch In-Vitro-Verfahren oder andere Alternativerfahren ersetzt werden sollten(cid:147). (1) ABl. L 117 vom 18. 5. 1990. (2) KOM(97) 553 endg


title: Regolamento (CE) n. 968/98 della Commissione del 7 maggio 1998 che fissa la restituzione massima all'esportazione di avena nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/97

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

text: L 135/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 8. 5. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 968/98 DELLA COMMISSIONE del 7 maggio 1998 che fissa la restituzione massima all’esportazione di avena nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2052/97 (4), visto il regolamento (CE) n. 1773/97 della Commissione, del 12 settembre 1997, relativo ad una misura particolare d’intervento per i cereali in Finlandia e in Svezia (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 837/98 (6), in particolare l’articolo 8, considerando che una gara per la restituzione all’esporta- zione di avena prodotta in Finlandia e in Svezia destinata ad essere esportata dalla Finlandia o dalla Svezia verso qualsiasi paese terzo, (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1773/97; considerando che, a norma dell’articolo 8 del regolamento (CE) n. 1773/97, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 decidere, di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dall’1 al 7 maggio 1998, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/ 97, la restituzione massima all’esportazione di avena (cid:138) fissata a 44,94 ECU per tonnellata. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’8 maggio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 maggio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 287 del 21. 10. 1997, pag. 14. (5) GU L 250 del 13. 9. 1997, pag. 1. (6) GU L 119 del 22. 4. 1998, pag. 14


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1371/98 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Sanierung der Griechischen Eisenbahnen

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
European Regional Development Fund
Greece
co-financing
industrial restructuring
operational programme
public expenditure
rail transport


title: WRITTEN QUESTION No. 1464/98 by Nel van DIJK to the Commission. Inclusion by Netherlands Central Planning Office of reduced EU budget contribution by the Netherlands in calculation of estimated costs of implementing parties' election manifestoes

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
Netherlands
budgetary discipline (EU)
drawing up of the EU budget
election programme
financing of the EU budget
interinstitutional agreement
multiannual financial framework

text: C 323/132 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1396/98 och E-1397/98 (6 juli 1998) De a¤mnen som tas upp av den a¤rade parlamentsledamoten i den skriftliga fr(cid:229)gan nr 1396/98 och under punkterna 4 och 5 i den skriftliga fr(cid:229)gan nr 1397/98 ligger utanfo¤r r(cid:229)dets kompetensomr(cid:229)de. De fr(cid:229)gor som tas upp under punkterna 1, 2 och 3 i den skriftliga fr(cid:229)gan nr 1397/98 har inte diskuterats inom r(cid:229)det. (98/C 323/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-1455/98 fr(cid:229)n Anne McIntosh (PPE) till r(cid:229)det (11 maj 1998) A¤mne: Momssatser Sto¤djer det nuvarande ordfo¤randeskapet och skulle det vara berett att fo¤lja den bedo¤mning som kommissionen gjort i sitt meddelande SEK(97)2089 om minskade momssatser fo¤r vissa arbetsintensiva tja¤nster? A¤ r det nuvarande ordfo¤randeskapet berett att acceptera att denna bedo¤mning ga¤ller underh(cid:229)ll och reparation av kyrkor och kulturminnesma¤rkta byggnader? Anser det nuvarande ordfo¤randeskapet att detta skall vara en del av kommissionens o¤versyn av harmoniseringen av momsen i hela Europeiska unionen? Svar (6 juli 1998) Det meddelande fr(cid:229)n kommissionen som den a¤rade parlamentsledamoten omna¤mner i sin fr(cid:229)ga granskas fo¤r na¤rvarande av r(cid:229)dets instanser. S(cid:229) la¤nge som detta arbete inte a¤r avslutat, kan r(cid:229)det inte uttala sig om den a¤rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga. (98/C 323/205) SKRIFTLIG FR¯GA P-1464/98 fr(cid:229)n Nel van Dijk (V) till kommissionen (7 maj 1998) A¤mne: Centraal Planbureau i Nederla¤nderna ra¤knar med minskat nederla¤ndskt bidrag till EU:s budget vid bera¤kning av de uppskattade kostnaderna fo¤r att genomfo¤ra de olika partiernas valprogram Ka¤nner kommissionen till en rapport med titeln (cid:148)Keuzes in kaart › economische effecten van vijf verkiezingsprogramma(cid:146)s(cid:148) (en o¤versyn av alternativen › ekonomiska fo¤ljder av fem valprogram) som utgivits av Nederlandsche Centraal Planbureau, CPB, (institution i Nederla¤nderna som r(cid:229)der regeringen i sociala fr(cid:229)gor) och d(cid:229) i synnerhet det stycke som har rubriken (cid:148)minskat bidrag till EU:s budget(cid:148) i bilaga 6? Inneba¤r, som det st(cid:229)r i CPB:s skrift, bristande enighet i r(cid:229)det om den nya budgetplanen › till exempel till fo¤ljd av ett nederla¤ndskt veto › att det (cid:148)kra¤vs enha¤llighet(cid:148) fo¤r att den nu ga¤llande budgetplanen skall fo¤rla¤ngas? Hur sta¤mmer denna CPB:s uppfattning o¤verens med det beslutsfo¤rfarande som beskrivs i punkt 25 i det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993 om budgetplanen? Sta¤mmer det att det a¤r faststa¤llt i det interinstitutionella avtalet att r(cid:229)det kan motsa¤tta sig en s(cid:229)dan fo¤rla¤ngning om en kvalificerad majoritet av ro¤sterna a¤r emot fo¤rslaget men att medlemsstaterna kommit o¤verens om att det i praktiken kra¤vs kvalificerad majoritet fo¤r en fo¤rla¤ngning (1)?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1388/98 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Proposta relativa às relações inter-raciais na Europa, elaborada com base no Tratado de Amsterdão

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/121 TerÆ a Comissªo sido contactada pelas autoridades bielorrussas no sentido da concessªo de tal apoio? Ou, pelo contrÆrio, terÆ o contacto sido estabelecido no sentido de um apoio destinado a levar a efeito actividades nocivas, tais como gestªo dos cursos de Ægua e drenagem dos rios, e qual o respectivo resultado? Resposta dada por Hans Van den Broek em nome da Comissªo (5 de Junho de 1998) A Comissªo tem conhecimento da existŒncia de minas de turfa na regiªo da PolØsia na Bielorrœssia e estÆ consciente do impacto que tŒm no dom(cid:237)nio do ambiente. Nesta fase, dadas as rela(cid:231)ıes bilaterais que mantØm com a Bielorrœssia, a Comissªo nªo tenciona empreender nenhuma ac(cid:231)ªo espec(cid:237)fica em rela(cid:231)ªo (cid:224)s minas de turfa. (98/C 386/164) PERGUNTA ESCRITA E-1388/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Proposta relativa (cid:224)s rela(cid:231)ıes inter-raciais na Europa, elaborada com base no Tratado de Amsterdªo Louvando a proposta da Comissªo no sentido de uma ac(cid:231)ªo europeia em matØria de rela(cid:231)ıes inter-raciais elaborada com base no Tratado de Amsterdªo, ainda nªo ratificado, quando tenciona a Comissªo avan(cid:231)ar com uma proposta idŒntica relativa (cid:224) discrimina(cid:231)ªo das pessoas deficientes? AdmitirÆ a Comissªo nªo dever existir hierarquia de discrimina(cid:231)ªo e deverem, portanto, ser apresentadas quaisquer outras propostas baseadas no princ(cid:237)pio da nªo-discrimina(cid:231)ªo dos grupos citados no Tratado de Amsterdªo? (98/C 386/165) PERGUNTA ESCRITA E-1389/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Avalia(cid:231)ªo do Programa Helios II: trabalhos preparat(cid:243)rios para um novo programa a favor das pessoas com deficiŒncia Quando tenciona a Comissªo consultar o Parlamento Europeu sobre a avalia(cid:231)ªo do Programa Helios II a favor das pessoas com deficiŒncia? Uma vez que, em 1997, a Comissªo afirmou que atrasaria qualquer proposta no sentido de um novo programa a favor das pessoas com deficiŒncia, dependendo da avalia(cid:231)ªo referida estar ou nªo conclu(cid:237)da, quando tenciona a Comissªo apresentar tal proposta? Considerando o apoio do Parlamento Europeu ao referido programa e o facto de o Fundo Social Europeu e a iniciativa comunitÆria em matØria de igualdade se restringir (cid:224)s iniciativas no (cid:226)mbito do emprego, poderÆ a Comissªo confirmar o seu apoio a um novo programa que promova a igualdade de oportunidades das pessoas deficientes em rela(cid:231)ªo a todas as discrimina(cid:231)ıes? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1388/98 e E-1389/98 dada pelo ComissÆrio PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (22 de Junho de 1998) A Comissªo continua a estudar poss(cid:237)veis op(cid:231)ıes no que respeita (cid:224) futura estratØgia em prol das pessoas com deficiŒncia. Este estudo coincide com as novas propostas relativas aos Fundos Estruturais (1), os planos para uma nova iniciativa comunitÆria e a aplica(cid:231)ªo da Agenda 2000 (2)


title: Regulamento (CE) nº 982/98 da Comissão de 7 de Maio de 1998 relativo à suspensão da pesca do linguado legítimo por navios arvorando pavilhão da Bélgica

eurovoc_concepts:
Belgium
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 9. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 137/11 REGULAMENTO (CE) Nº 982/98 DA COMISS(cid:212)O de 7 de Maio de 1998 relativo (cid:133) suspens(cid:209)o da pesca do linguado leg(cid:146)timo por navios arvorando pavilh(cid:209)o da B(cid:130)lgica A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2847/93 do Conselho, de 12 de Outubro de 1993, que institui um regime de controlo aplic(cid:145)vel (cid:133) pol(cid:146)tica comum das pescas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2635/97 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 21º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 45/98 do Conselho, de 19 de Dezembro de 1997, que fixa os totais admiss(cid:146)veis de capturas para 1998 e certas condi(cid:135)(cid:210)es em que podem ser pescadas determinadas unidades popula- cionais ou grupos de unidades populacionais de peixes (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 783/98 (4), estabelece as quotas de linguados leg(cid:146)- timos para 1998; (cid:133)s relativas Considerando que, a fim de assegurar o respeito das limita(cid:135)(cid:210)es quantitativas das disposi(cid:135)(cid:210)es capturas de um stock submetido a quota, (cid:130) necess(cid:145)rio que a Comiss(cid:209)o fixe a data na qual as capturas efectuadas por navios arvorando pavilh(cid:209)o de um Estado-membro s(cid:209)o consideradas como tendo esgotado a quota atribu(cid:146)da; Considerando que, segundo a informa(cid:135)(cid:209)o comunicada (cid:133) Comiss(cid:209)o, as capturas de linguados leg(cid:146)timos nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM VII e, efectuadas por navios arvorando pavi- lh(cid:209)o da B(cid:130)lgica ou registados na B(cid:130)lgica, atingiram a quota atribu(cid:146)da para 1998; que a B(cid:130)lgica proibira a pesca deste stock a partir de 25 de Abril de 1998; que (cid:130), por conseguinte, necess(cid:145)rio manter essa data, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As capturas de linguados leg(cid:146)timos nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM VII e efectuadas por navios arvorando pavilh(cid:209)o da B(cid:130)lgica ou registados na B(cid:130)lgica s(cid:209)o consideradas como tendo esgotado a quota atribu(cid:146)da (cid:133) B(cid:130)lgica para 1998. A pesca do linguado leg(cid:146)timo nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM VII e efectuada por navios arvorando pavilh(cid:209)o da B(cid:130)lgica ou registados na B(cid:130)lgica (cid:130) proibida, assim como a conser- va(cid:135)(cid:209)o a bordo, o transbordo e o desembarque deste stock capturado pelos navios ap(cid:155)s a data de aplica(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 25 de Abril de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 7 de Maio de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Emma BONINO Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. (2) JO L 356 de 31. 12. 1997, p. 14. (3) JO L 12 de 19. 1. 1998, p. 1. (4) JO L 113 de 15. 4. 1998, p. 8