title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1602/98 af Joaquín SISÓ CRUELLAS til Kommissionen. Professionalisme i solcentre

eurovoc_concepts:
Spain
advertising malpractice
cancer
consumer information
hairdressing and beauty care
household electrical appliance
public health
safety standard
skin disease
vocational training

formats: html pdf print

text: C 50/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 (1999/C 50/076) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1602/98 af Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) til Kommissionen (25. maj 1998) Om: Professionalisme i solcentre Den spanske forbruger- og brugersammenslutning (OCU) har foretaget en undersłgelse i 68 solcentre i ni spanske tilf(cid:230)ldigt udvalgte byer. Denne undersłgelse peger p(cid:229) en meget ringe grad af professionalisme hos lederne af solcentrene, hvor man benytter UVA-str(cid:229)ler, samtidig med at det anfłres, at det kan forvolde uoprettelig skade p(cid:229) helbredet at tage sol uden kontrol. Ifłlge undersłgelsen er personalet ved disse centre ikke tilstr(cid:230)kkeligt fagm(cid:230)ssigt kvalificeret, de informerer brugerne for d(cid:229)rligt og tager ikke hensyn til disses hudtype. Kun seks ud af de 68 centre r(cid:229)dgiver tilstr(cid:230)kkeligt om kontraindikationer. Det anfłres som s(cid:230)rlig alvorligt, at ti af centrene frar(cid:229)der brugen af briller med henblik p(cid:229) at beskytte łjnene mod str(cid:229)ling, fordi de efterlader m(cid:230)rker. Endvidere best(cid:229)r solcentrenes reklamemateriale ifłlge OCU af en samling stereotype platheder, tendentiłs information, vildledende reklame og overmodig praksis. Kan Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: › Er der p(cid:229) EU-plan truffet foranstaltninger til at beskytte brugerne mod de eventuelle helbredsm(cid:230)ssige skader, disse kan p(cid:229)drage sig i mange solcentre? › Findes der EU-bestemmelser for UVA-solarier og brugen heraf? › Er det i ben(cid:230)gtende fald efter Kommissionens opfattelse nłdvendigt at tr(cid:230)ffe hensigtsm(cid:230)ssige foran- staltninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (28. juli 1998) Kommissionen er bevidst om de sundhedsrisici, der er forbundet med brugen af kunstig, ultraviolet (UV) str(cid:229)ling til kosmetiske form(cid:229)l. I Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for kr(cid:230)ftbek(cid:230)mpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) (1) foresl(cid:229)s det specifikt at gennemfłre mediekampagner om de risici, der er forbundet med overdreven UV-bestr(cid:229)ling af huden. Som led i »Europa mod kr(cid:230)ft«-ugen 1996 blev der p(cid:229) europ(cid:230)isk plan gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) risikoen ved overdreven bestr(cid:229)ling gennem omdeling af over 25 mio. foldere om emnet i medlemsstaterne. UV-lamper er omfattet af R(cid:229)dets direktiv 73/23/E(cid:216)F af 19. februar 1973 om tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse sp(cid:230)ndingsgr(cid:230)nser (2). Direktivet omhandler ligeledes str(cid:229)lingen fra dette materiel. Standard EN 60335-2-27 indeholder s(cid:230)rlige krav til s(cid:229)danne apparater (sikkerhedskrav til elektriske husholdningsapparater og lign. › Del 2 vedrłrende s(cid:230)rlige krav til apparater, der i hjemmet eller lignende steder anvendes til behandling af huden med ultraviolette og infrarłde str(cid:229)ler). EF-lovgivningen indeholder imidlertid ingen specifikke bestemmelser om tjenesteyderes brug af disse lamper, ligesom den ikke indeholder krav om, at solcentre skal orientere deres kunder om sundhedsrisici. Det er derfor op til de enkelte medlemsstater at tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger til at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed. (1) EFT L 95 af 16. 4. 1996. (2) EFT L 77 af 26. 3. 1973. (1999/C 50/077) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1606/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Antidumpingtold for st(cid:229)lproducenter Da antidumpingforanstaltninger er et vigtigt protektionistisk reguleringsinstrument, kan en s(cid:229)dan foranstaltning ogs(cid:229) bevirke łkonomiske problemer for virksomheder inden for EU


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1585/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Skiferindustrien og det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Spain
earths and stones
mining industry
project evaluation
research and development
statistics
technological change

text: C 354/114 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 I formandens erkl(cid:230)ring hedder det, at Menneskerettighedskommission fortsat fłlger rapporterne om overtr(cid:230)- delse af menneskerettighederne i (cid:216)sttimor med dyb bekymring. Det understreges, at den indonesiske regering m(cid:229) opfylde sine lłfter om at fremme menneskerettighederne i (cid:216)sttimor og efterleve de krav, der er indeholdt i erkl(cid:230)ringerne fra Menneskerettighedskommissionens formand om sagen, herunder konkrete skridt til at sikre en snarlig rettergang for og lłsladelse af łsttimorianere, der er interneret eller dłmt, samt til at sikre, at internerede łsttimorianere behandles humant. Menneskerettighedskommissionen gentager nłdvendigheden af yderligere afklaring af omst(cid:230)ndighederne omkring Dili-h(cid:230)ndelsen i 1991. Menneskerettighedskommissionen noterer sig aftalen mellem den indonesiske regering og FN(cid:146)s hłjkommiss(cid:230)r for flygtninge om adgang for »the programme officer« til (cid:216)sttimor inden for rammerne af det tekniske samarbejde. Menneskerettighedskommissionen noterer sig ligeledes den indonesiske regerings tilsagn om at give internationale medier og internationale humanit(cid:230)re organisationer stłrre adgang til (cid:216)sttimor. Menneske- rettighedskommissionen ser med tilfredshed p(cid:229) den indonesiske regerings beslutning om at invitere FN(cid:146)s Arbejdsgruppe for Vilk(cid:229)rlig Tilbageholdelse til at besłge (cid:216)sttimor forud for Menneskerettighedskommissionens 55. młde. (98/C 354/183) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1575/98 af Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) til R(cid:229)det (25. maj 1998) Om: Angivelsen af EU(cid:146)s territorium p(cid:229) de nye młnter uden sondring mellem to medlemsstater Jeg m(cid:229) desv(cid:230)rre betragte Kommissionens svar p(cid:229) min forespłrgsel P-0169/98 (1) som meget uheldigt. Min forespłrgsel omhandlede en (cid:229)benlys, politisk fejl, idet tegningerne p(cid:229) de nye euro-młnter viser Den Europ(cid:230)iske Union med angivelse af medlemsstaternes gr(cid:230)nser, bortset fra gr(cid:230)nsen mellem Portugal og Spanien. R(cid:229)det besvarer ikke mit spłrgsm(cid:229)l, hvilket m(cid:229)ske er udtryk for en s(cid:230)rlig m(cid:229)de at handle politisk p(cid:229), nemlig at spille uvidende, men det slutter med en s(cid:230)tning, som jeg finder uacceptabel, nemlig at Portugal og Spanien er »to s(cid:230)rskilte geografiske omr(cid:229)der«. Det er ikke det, der er problemet. Det, der var og er problemet, er ikke geografien, men det forhold, at Spanien og Portugal p(cid:229) et politisk kort over Den Europ(cid:230)iske Union ikke fremst(cid:229)r som s(cid:230)rskilte politiske omr(cid:229)der. Vil R(cid:229)det oplyse, om dette svar er blevet forelagt og godkendt af repr(cid:230)sentanterne for disse to medlemsstater, som R(cid:229)det med en eufemisme betegner som rene og sk(cid:230)re »geografiske omr(cid:229)der«? (1) EFT C 196 af 22. 6. 1998, s. 120. R(cid:229)det har intet at tilfłje til sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-0169/98. Svar (20. juli 1998) (98/C 354/184) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1585/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (25. maj 1998) Om: Skiferindustrien og det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling I sit svar p(cid:229) min forespłrgsel E-4008/97 (1) og som led i det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og demonstration anfłrer Edith Cresson eksempler p(cid:229) tre projekter, der er finansieret under CRAFT-ordningen (teknologiske stimuleringsforanstaltninger i IMT-programmet). (projekt nr. BES 2-5168, BES 2-2134 og BES 2-5271), og som er relevante for skiferindustrien. Af de 16 sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, som deltager i projekterne, er der ogs(cid:229) nogle spanske


title: QUESTION ECRITE no 1602/98 de Joaquín SISÓ CRUELLAS à la Commission. Professionnalisme dans les centres de bronzage

text: C 50/54 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 (1999/C 50/076) QUESTION (cid:201)CRITE E-1602/98 posØe par Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Professionnalisme dans les centres de bronzage (25 mai 1998) L(cid:146)Organisation espagnole des consommateurs et usagers (OCU) a effectuØ une enquŒte dans 68 centres de bronzage de 9 villes espagnoles choisies au hasard. Dans ses conclusions, elle met en garde contre le fait que les responsables des centres de bronzage oø sont utilisØs des rayons UVA manquent de professionnalisme et que des sØances de bronzage sans surveillance peuvent souvent occasionner des dommages irrØparables (cid:224) la santØ. D(cid:146)aprŁs cette Øtude, le personnel employØ dans ces centres n(cid:146)a pas re(cid:231)u de formation, informe mal les usagers et ne tient pas compte de leur type de peau. Dans 6 centres seulement sur les 68 visitØs, les usagers sont suffisamment informØs des contre-indications et, ce qui est particuliŁrement grave, dans 10 centres, il est dØconseillØ aux usagers, sous prØtexte qu(cid:146)elles laissent des marques, d(cid:146)utiliser des lunettes pour se protØger les yeux des radiations. De surcro(cid:238)t, selon cette organisation, la publicitØ des solariums est un compen- dium de «stØrØotypes primaires», d(cid:146)«informations tendancieuses», de «publicitØ trompeuse» et de «pratiques imprudentes». La Commission peut-elle indiquer s(cid:146)il existe au niveau communautaire des dispositions assurant la protection des usagers contre les dangers auxquels leur santØ peut Œtre exposØe dans de nombreux centres de bronzage? Les appareils (cid:224) rayons UVA et leur utilisation (cid:224) des fins de bronzage sont ils rØglementØs au niveau europØen? Sinon, la Commission estime-t-elle nØcessaire d(cid:146)adopter des mesures? RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (28 juillet 1998) La Commission n(cid:146)ignore pas les risques pour la santØ dus (cid:224) l(cid:146)utilisation de rayons UVA (cid:224) des fins de bronzage. Une mesure spØcifique a ØtØ prise dans le cadre de la dØcision no 646/96/CE du Parlement et du Conseil du 29 mars 1996 adoptant un plan d(cid:146)action de lutte contre le cancer dans le cadre de l(cid:146)action dans le domaine de la santØ publique (1996-2000) (1). Cette dØcision propose en effet des campagnes mØdiatiques appropriØes visant (cid:224) informer la population des risques liØs (cid:224) l(cid:146)exposition excessive de la peau aux rayonnements UV. La semaine «L(cid:146)Europe contre le cancer» organisØe en 1996 (cid:224) l(cid:146)Øchelle europØenne Øtait consacrØe au risque d(cid:146)exposition excessive et a ØtØ l(cid:146)occasion de distribuer plus de 25 millions de dØpliants sur cette question dans les (cid:201)tats membres. Les lampes utilisØes pour les rayons UV sont couvertes par la directive 73/23/CEE du Conseil du 19 fØvrier 1973 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives au matØriel Ølectrique destinØ (cid:224) Œtre employØ dans certaines limites de tension (2). Cette directive traite Øgalement des radiations provenant de ce type de matØriel. Des rŁgles particuliŁres appliquØes (cid:224) ces appareils sont fixØes dans la norme EN 60335-2-27 (sØcuritØ des appareils Ølectrodomestiques et analogues › Partie 2: rŁgles particuliŁres pour les appareils de traitement de la peau par rayonnements ultraviolets et infrarouges (cid:224) usages domestiques et analogues). Cependant, la lØgislation communautaire ne couvre pas spØcifiquement l(cid:146)utilisation de ces lampes par les prestataires de services et n(cid:146)oblige pas non plus les centres de bronzage (cid:224) informer leurs clients des risques encourus pour leur santØ. Les (cid:201)tats membres doivent donc prendre eux-mŒmes les mesures nØcessaires pour assurer la protection de la santØ et la sØcuritØ des consommateurs. (1) JO L 95 du 16. 4. 1996. (2) JO L 77 du 26. 3. 1973. (1999/C 50/077) QUESTION (cid:201)CRITE P-1606/98 posØe par Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: Application de droits de douane anti-dumping aux produits sidØrurgiques Sachant que les mesures anti-dumping constituent un instrument protectionniste rØgulateur important, une telle mesure peut-elle entra(cid:238)ner des problŁmes Øconomiques dans les entreprises communautaires?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1594/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Desarrollo del subprograma 3 del programa de lucha contra la exclusión social en Grecia

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Greece
administrative formalities
commitment of expenditure
foreign national
fundamental rights
marginalisation
penal institution
prisoner
reintegration into working life

text: C 13/50 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 Cuando las delegaciones llevan a cabo por su cuenta la difusi(cid:243)n de informaci(cid:243)n complementaria, Østa se dirige al pœblico local en la lengua o lenguas nacionales del mismo y no necesariamente precisa de una traducci(cid:243)n en una o varias lenguas oficiales de la Comunidad. Por tanto, no se pretende ni practica la discriminaci(cid:243)n de la poblaci(cid:243)n de lengua alemana en el extranjero, que normalmente domina la lengua del pa(cid:237)s en cada caso; tampoco se llevan a cabo este tipo de traducciones para los grupos Øtnicos de otros Estados miembros. Siempre que el material en cuesti(cid:243)n se dirija a un grupo de lengua alemana, Øste se redacta en alemÆn. (1999/C 13/070) PREGUNTA ESCRITA E-1594/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) Asunto: Desarrollo del subprograma 3 del programa de lucha contra la exclusi(cid:243)n social en Grecia Segœn datos del Ministerio de Justicia, el 40 % de los reclusos de las prisiones griegas son ciudadanos extranjeros, lo que resulta de hecho en una multiplicidad de nacionalidades, religiones y lenguas. Esta situaci(cid:243)n se encuadra en una escasez objetiva de espacio. Dichas condiciones concretas reinantes en las prisiones favorecen las manifestaciones de agresividad y violencia entre grupos y personas y ponen en peligro diariamente los derechos fundamentales de los reclusos. Teniendo en cuenta que el programa de lucha contra la exclusi(cid:243)n social en Grecia, en concreto, la medida 1 del subprograma 3, que afecta a reclusos, personas excarceladas e infractores menores de edad y prevØ medidas para combatir su exclusi(cid:243)n social, registra un bajo (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n (el 10 % aproximadamente), ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n los motivos principales de la escasa utilizaci(cid:243)n de los fondos del programa y las medidas que se propone adoptar para que el programa se desarrolle con arreglo al calendario existente? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) Los objetivos de la medida 1 del subprograma 3, que afecta a «Reclusos, personas excarceladas e infractores menores de edad», y posee un presupuesto total de 38,2 millones de ecus, de los cuales 28,6 proceden del Fondo Social Europeo, estÆn relacionados con los objetivos mÆs generales del programa operativo de «Lucha contra la exclusi(cid:243)n del mercado de trabajo» del marco comunitario de apoyo de 1994-1999 para Grecia. En el caso de los reclusos, la intervenci(cid:243)n tiene como objetivo espec(cid:237)fico la creaci(cid:243)n de las condiciones necesarias para la integraci(cid:243)n o la reintegraci(cid:243)n de Østos en el mercado de trabajo oficial. Los reclusos extranjeros podr(cid:237)an beneficiarse del programa operativo siempre que sean residentes legales en los Estados miembros. Segœn datos recientes del Ministerio de Trabajo griego, el (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n de los fondos de la medida durante el periodo 1994-1997, en comparaci(cid:243)n con el presupuesto correspondiente al periodo 1994-1999, es aproxima- damente del 14 %. La baja tasa de utilizaci(cid:243)n se debe sobre todo a los problemas globales de aplicaci(cid:243)n del programa operativo que se plantearon durante el periodo 1994-1997 (cid:150)el enfoque innovador, la ausencia de unas estructuras de gesti(cid:243)n y de apoyo adecuadas, la ausencia de organismos encargados de la aplicaci(cid:243)n y el sistema de acreditaci(cid:243)n deficiente. AdemÆs, los cambios de situaci(cid:243)n que experimenta el grupo destinatario en cuesti(cid:243)n en las prisiones, como por ejemplo los traslados o la reduci(cid:243)n de penas, hace que la aplicaci(cid:243)n de los programas sea mÆs dif(cid:237)cil. Mediante el reestablecimiento del sistema de acreditaci(cid:243)n y la reciente reprogramaci(cid:243)n que pretende simplificar la estructura y los procedimientos del programa, manteniendo al mismo tiempo los objetivos y el enfoque de Øste, se espera conseguir una aplicaci(cid:243)n mÆs eficaz. (1999/C 13/071) PREGUNTA ESCRITA E-1595/98 de Caroline Jackson (PPE) a la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) Asunto: Normas tØcnicas para los equipos de vigilancia electr(cid:243)nica ¿Existen normas tØcnicas comunitarias destinadas a salvaguardar el correcto funcionamiento de los marcapasos en las proximidades de los equipos de vigilancia electr(cid:243)nica ( equipos de detecci(cid:243)n de etiquetas de seguridad en los comercios, circuitos cerrados de televisi(cid:243)n, etc. )? Si no es as(cid:237), ¿considera la Comisi(cid:243)n que son necesarias unas normas de este tipo?


title: WRITTEN QUESTION No. 1575/98 by Sérgio RIBEIRO to the Council. Map of the EU on euro coins and failure to differentiate two Member States

eurovoc_concepts:
European Monetary Institute
European Monetary System
Portugal
Spain
dissemination of information
euro
information medium
monetary cooperation
money
public awareness campaign

text: C 354/114 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 In the Chairman(cid:146)s statement, the CHR stated that it continues to follow with deep concern the reports on violations of human rights in East Timor. It stressed the need for the Government of Indonesia to implement its undertakings to promote human rights in East Timor, and those contained in the CHR Chairman(cid:146)s statements on the matter, including concrete steps on the early trial and release of East Timorese detained or convicted, as well as for those in custody to be treated humanely. The CHR reiterated the need for further clarification of the circumstances surrounding the Dili incident of 1991. The CHR noted the understanding between the Government of Indonesia and the UN High Commissioner for Human Rights concerning access of the programme officer to East Timor within the framework of technical cooperation. The CHR also noted the commitment by the Government of Indonesia to continue to allow greater access to East Timor by the international media and international humanitarian organisations. The CHR welcomed the Government of Indonesia(cid:146)s decision to invite the UN Working Group on Arbitrary Detention to visit East Timor in advance of the 55th session of the CHR. (98/C 354/183) WRITTEN QUESTION E-1575/98 by Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) to the Council (25 May 1998) Subject: Map of the EU on euro coins and failure to differentiate two Member States The Council replied to my question P-0169/98 (1) in a way which must be termed unfortunate. My question highlighted a clear error, at political level, since the designs for euro coins feature a map of the EU which distinguishes the borders between all the Member States with the exception of Portugal and Spain. The Council(cid:146)s reply misses the point, which may be a misunderstanding due to political expediency, but it concludes with a sentence which I consider to be unacceptable, since it refers to Portugal and Spain as (cid:145)two separate geographical entities(cid:146). This is not the point. The point was not a matter of geography but the fact that, on a political map of the European Union, Spain and Portugal are not identified as separate political entities. Can the Council say whether the above reply was seen and approved by the representatives of these two Member States of the European Union which, euphemistically speaking, the Council appears tempted to regard politically as mere (cid:145)geographical entities(cid:146)? (1) OJ C 196, 22. 6. 1998, p. 120. The Council has nothing to add to its reply to Written Question No P-0169/98. Answer (20 July 1998) (98/C 354/184) WRITTEN QUESTION E-1585/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (25 May 1998) Subject: Slate industry and fourth framework programme for research and development In her reply to my previous Written Question No. E-4008/97 (1) and with reference to the fourth framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, Mrs Cresson cited by way of example three projects funded under the technology stimulation measures (CRAFT) scheme of the IMT programme (projects nos. BES2-5168, BES2-2134 and BES2-5271) involving the slate industry. Some of the 16 SME which took part in these projects are Spanish


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1172/98 z 25. mája 1998 o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave

eurovoc_concepts:
EU statistics
Eurostat
carrying capacity
data collection
exchange of information
intra-EU transport
nomenclature
road transport
transport statistics
vehicle registration
weight and size

text: 56 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 31998R1172 6. 6. 1998 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 163/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 1172/98 z 25. mája 1998 o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 213, so zreteľom na návrh nariadenia predložený Komisiou (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na výboru (3), stanovisko Hospodárskeho a sociálneho (1) (2) keďže v záujme splnenia úloh zverených Komisii v súvislosti so spoločnou dopravnou politikou, musí Komisia mať k dispozícii porovnateľné, spoľahlivé, zla- dené, pravidelné a komplexné štatistické údaje o rozsahu a rozvoji cestnej nákladnej dopravy vykonávanej vozi- dlami registrovanými v spoločenstve, a o stupni využitia vozidiel zabezpečujúcich túto prepravu; keďže smernica Rady 78/546/EHS z 12. júna 1978 o štatistických výkazoch týkajúcich sa cestnej nákladnej dopravy ako súčasti regionálnej štatistiky (4) neobsaho- vala žiadne ustanovenia týkajúce sa typov prepravy, ktoré neboli povolené v dobe, keď bola táto smernica prijatá; keďže výkazy podľa tejto smernice obsahovali rozdielne informácie u vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy informácie o stupni využitia vozidiel vykonávajúcich takúto pre- pravu; a keďže neposkytovali žiadne (4) (5) (6) keďže je z tohto dôvodu vhodné zmeniť systém stano- vený smernicou 78/546/EHS, aby sa zabezpečili údaje o regionálnom pôvode a určení dopravy v rámci spolo- čenstva na rovnakej báze ako u vnútroštátnej dopravy a zabezpečili väzby medzi prepravou tovaru a jazdami vozidiel, pomocou merania stupňa využitia vozidiel vykonávajúcich takúto prepravu; keďže v súlade s princípom subsidiarity, vytváranie spo- ločných štatistických noriem umožňujúcich tvorbu har- monizovaných informácií, môže byť účinne zabezpečené len na úrovni spoločenstva, zatiaľ čo údaje sa môžu zhromažďovať v každom členskom štáte pod vedením orgánov a inštitúcií poverených zostavovaním oficiál- nych štatistík; keďže nariadenie Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike spoločenstva (5) tvorí referenčný rámec pre opatrenia uložené týmto nariadením, a to najmä tie, ktoré sa týkajú prístupu k zdrojom administratívnych údajov, nákladovej efektívnosti použiteľných zdrojov a štatistickej diskrétnosti; (7) keďže oznamovanie jednotlivých údajov poskytovaných anonymne je potrebné pre odhad celkovej presnosti výsledkov; (8) keďže je dôležité zabezpečiť primerané šírenie štatis- tických informácií; (9) keďže počas štartovacej etapy by spoločenstvo malo poskytnúť členským štátom finančný príspevok na reali- záciu nevyhnutných prác; (3) keďže je potrebné zostaviť komplexné regionálne štati- stiky vzhľadom na prepravu tovaru a jazdy vozidiel; (1) Ú. v. ES C 341, 11. 11. 1997, s. 9. (2) Ú. v. ES C 104, 6. 4. 1998. (3) Ú. v. ES C 95, 30. 3. 1998, s. 33. (4) Ú. v. ES L 168, 26. 6. 1978, s. 29. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 1994. (10) keďže je potrebné zabezpečiť zjednodušený postup vykonávania tohto nariadenia a prispôsobiť ho ekono- mickému a technickému pokroku; (5) Ú. v. ES L 52, 22. 2. 1997, s. 1. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 57 (11) keďže sa konzultovalo s Výborom pre štatistický pro- gram vytvoreným rozhodnutím Euratomu 89/382/ EHS (1), v súlade s jeho článkom 3; keďže uvedené roz- hodnutie sa vyjadrilo v prospech tohto nariadenia, — „cestné nákladné vozidlo“: každé jednotlivé cestné vozidlo (nákladný automobil), alebo jazdná súprava cestných vozi- diel, t. j. prívesová súprava (nákladný automobil s prívesom) alebo návesová súprava (ťahač s návesom), ktoré sú určené na prepravu tovaru, PRIJALA TOTO NARIADENIE: — „nákladný automobil“: cestné vozidlo s pevným rámom, určené výhradne alebo hlavne na prepravu tovaru, Článok 1 Predmet a rozsah pôsobnosti — „ťahač“: cestné vozidlo určené výhradne na ťahanie iných cestných vozidiel, ktoré nemajú vlastný pohon (najmä návesov), 1. Každý členský štát zostaví štatistiku o preprave tovaru po ceste cestnými nákladnými vozidlami, ktoré sú registrované v dotknutom členskom štáte, a o jazdách vykonaných týmito vozidlami. Toto nariadenie neplatí pre prepravu tovaru po ceste, 2. vykonávanú: a) cestnými nákladnými vozidlami, ktorých povolená hmot- nosť alebo rozmery presahujú limity bežne prípustné v dotknutom členskom štáte; b) poľnohospodárskymi vozidlami, vozidlami a vozidlami, ktoré používajú ústredné alebo miestne správne orgány, s výnimkou cestných nákladných vozidiel používaných verejnými a najmä železničnými podnikmi. vojenskými tohto nariadenia Každý členský štát môže okrem toho vyňať z rozsahu pôsob- nosti cestné nákladné vozidlá, ktorých užitočné zaťaženie alebo celková prípustná naložená hmotnosť je nižšia než určitý limit. Tento limit nesmie presiahnuť 3,5 tony užitočného zaťaženia alebo 6 ton celkovej prípustnej naloženej hmotnosti jednotlivých motorových vozidiel. Článok 2 Definície Na účely tohto nariadenia platia nasledovné definície: — „preprava tovaru po ceste“: všetka doprava tovaru pomo- cou cestného nákladného vozidla, — „cestné vozidlo“: motorom poháňané cestné vozidlo, ktoré sa normálne používa na prepravu osôb alebo tovaru po ceste, alebo na ťahanie vozidiel používaných na prepravu osôb alebo tovaru po ceste, — „cestné vozidlo na prepravu tovaru“: cestné vozidlo určené výhradne alebo hlavne na prepravu tovaru (nákladný auto- mobil, príves, náves), (1) Ú. v. ES L 181 28. 6. 1989, s. 47. — „príves“: cestné vozidlo na prepravu tovaru, určené na to, aby bolo ťahané cestným nákladným vozidlom, — „náves“: cestné vozidlo na prepravu tovaru bez prednej nápravy konštruované tak, že časť vozidla a podstatná časť jeho naloženej hmotnosti spočíva na ťahači, — „návesová súprava“: ťahač spojený s návesom, — „prívesová s prívesom. súprava“: cestné nákladné vozidlo spojené Táto kategória zahŕňa aj návesovú súpravu spojenú s ďalším prípojným vozidlom, — „evidované“: zapísané do registra cestných vozidiel úradom členského štátu bez ohľadu na to, či je takáto registrácia spojená s vydaním registračnej značky. jazdnou súpravou, t. j. V prípade prepravy vykonávanej prívesovou súpravou (nákladný automobil s prívesom) alebo návesovou súpravou (ťahač s návesom), pri ktorej cestné nákladné vozidlo (nákladný automobil alebo ťahač) a príves alebo náves sú evidované v rôznych štátoch, sa za štát, v ktorom je súprava evidovaná, považuje ten, kde je evidované cestné vozidlo. — „užitočné zaťaženie“: maximálna hmotnosť tovaru deklaro- vaná príslušným úradom štátu, v ktorom je vozidlo evido- vané, ako prípustná. Keď je cestným nákladným vozidlom prívesová súprava tvorená nákladným automobilom a prívesom, užitočným zaťažením súpravy je súčet užitočných zaťažení nákladného automobilu a prívesu, — „maximálne prípustná hmotnosť vozidla (alebo jazdnej súpravy) keď stojí a je pripravené na jazdu a hmotnosť nákladu deklarovaná príslušným orgá- nom štátu, v ktorom je vozidlo evidované, ako prípustná, hmotnosť“: celková — „Eurostat“: úrad Komisie zodpovedný za plnenie úloh zve- rených mu touto inštitúciou v oblasti zostavovania štatistík spoločenstva. 58 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 Článok 3 Zber dát Prenos sa uskutoční v priebehu piatich mesiacov po uply- 3. nutí každého štvrťročného obdobia sledovania údajov. Prvý prenos sa vzťahuje na prvý štvrťrok roku 1999. Členské štáty zostavia štatistické údaje týkajúce sa nasle- 1. dovných oblastí: a) údajov týkajúcich sa vozidla; b) údajov týkajúcich sa jazdy; c) údajov týkajúcich sa tovaru. Počas prechodného obdobia od 1. 4. januára 1999 až do dátumu stanoveného v súlade s odsekom 5, členské štáty môžu použiť kódovanie pre premenné uvedené v zozname v prílohe A časti A2 bodoch 3, 4, 8 a 9 a v časti A3 bodoch 5 a 6. zjednodušené Také zjednodušené kódovanie zahŕňa: — vo vnútroštátnej doprave: kódovanie v súlade s prílohou G, Štatistické premenné v každej oblasti, ich definícia 2. a rozlišovacie úrovne použité na ich klasifikáciu sú uvedené v prílohách. — v medzinárodnej doprave: kód pre každý štát. Pri stanovení metódy, ktorá sa má použiť na zostavovanie 3. štatistických údajov, členské štáty sa zdržia uplatňovania akýchkoľvek formalít na hraniciach medzi členskými štátmi. Charakteristiky zberu dát a obsah príloh sa prijmú 4. v súlade s postupom stanoveným v článku 10. 5. Dátum, ktorým uplynie prechodné obdobie uvedené v odseku 4, sa stanoví v súlade s postupom špecifikovaným v článku 10, len čo existujúce technické podmienky umožnia používať efektívny systém regionálneho kódovania pre vnútroš- tátnu ako aj pre medzinárodnú dopravu, v súlade s prílohou G bodmi 1 a 2. Článok 4 Presnosť výsledkov Metódy zberu a spracovávania dát sa koncipujú tak aby zabez- pečili, že štatistické výsledky poskytované členskými štátmi budú spĺňať minimálne normy presnosti, berúc do úvahy štruk- turálne charakteristiky cestnej dopravy v členských štátoch. Tieto normy sa stanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 10. Článok 5 Prenos výsledkov Eurostatu 1. Členské štáty odovzdajú Eurostatu každý štvrťrok riadne overené jednotlivé údaje, zodpovedajúce premenným uve- deným v článku 3 a v prílohe A bez uvedenia názvov, adries a evidenčných čísel. Článok 6 Šírenie výsledkov Opatrenia o šírení štatistických výsledkov týkajúcich sa pre- pravy tovaru na ceste vrátane štruktúry a obsahu výsledkov, ktoré sa majú šíriť, sa stanovia v súlade s postupom špecifiko- vaným v článku 10. Článok 7 Správy 1. Členské štáty pošlú Eurostatu najneskôr k dátumu, ku ktorému pošlú prvú štvrťročnú informáciu, správu o metódach použitých pri zostavovaní dát. Členské štáty pošlú Eurostatu aj podrobnosti o akýchkoľvek podstatných zmenách v metódach použitých pri zbere dát. Takýto prenos podľa potreby obsahuje údaje týkajúce sa pred- chádzajúcich štvrťrokov, za ktoré boli odovzdané len pred- bežné údaje. 2. Členské štáty poskytnú každý rok Eurostatu informácie o veľkosti vzorky, o podiele tých, ktorí neposkytli údaje a vo forme štandardných odchýlok alebo intervalov spoľahlivosti, informácie o spoľahlivosti najdôležitejších výsledkov. 2. Systém prenosu údajov uvedených v odseku 1, vrátane prípadných štatistických tabuliek vychádzajúcich z týchto úda- jov, sa stanoví v súlade s postupom špecifikovaným v článku 10. 3. Po uplynutí troch rokov zberu dát, Komisia pošle Európ- skemu parlamentu a Rade správu o skúsenostiach získaných pri práci vykonávanej na základe tohto nariadenia. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 59 Článok 8 Finančný príspevok Článok 10 Postup 1. Počas prvých troch rokov implementácie štatistických výkazov uvedených v tomto nariadení, získajú členské štáty príspevok vo forme finančnej pomoci spoločenstva na výdaje vyvolané realizáciou príslušných prác. Celková čiastka pridelená na tento účel sa každý rok sta- 2. noví ako časť ročného rozpočtového postupu. 3. Rozpočtový orgán určí na každý rok použiteľné čiastky. 4. V správe uvedenej v článku 7 ods. 3 Komisia špecifikuje použitie finančných prostriedkov pridelených podľa tohto opat- renia. Na základe správy uvedenej v článku 7 ods. 3 Komisia posúdi, či sú potrebné dodatočné finančné príspevky na ďalšie obdobie troch rokov. Článok 9 Vykonávacie postupy Postupy vykonávania tohto nariadenia vrátane opatrení na jeho prispôsobenie ekonomickému a technickému pokroku sa sta- novia, pokiaľ nezahŕňajú neúmerný nárast nákladov členských štátov a/alebo zaťaženie respondentov, v súlade s postupom stanoveným v článku 10. Také postupy sa týkajú najmä: — prispôsobeniu charakteristík zberu dát a obsahu príloh, — požiadaviek na presnosť, — systému prenosu údajov Eurostatu vrátane prípadných štatistických tabuliek vychádzajúcich z týchto údajov, — šírenia výsledkov, Komisii má pomáhať Výbor pre štatistický program, ďalej nazývaný ako „výbor“. Zástupca Komisie predkladá výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor predloží svoje stanovisko k návrhu v lehote, ktorú môže predseda určiť podľa naliehavosti veci. Stanovisko sa predkladá na základe väčšiny ustanovenej v článku 148 ods. 2 zmluvy v prípade rozhodnutí, v ktorých sa od Rady požaduje prijať návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa vážia spôsobom ustanoveným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. Komisia prijme opatrenia, ktoré sa okamžite uplatňujú. Keď tieto opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, Komisia ich okamžite oznámi Rade. V takomto prípade: — Komisia odloží uplatňovanie opatrení, o ktorých rozhodla, na dobu troch mesiacov od dátumu predloženia návrhu Rade, — Rada môže kvalifikovanou väčšinou prijať, v rámci lehoty uvedenej v prvej zarážke, iné rozhodnutie. Článok 11 Smernica 78/546/EHS Členské štáty predložia výsledky za roky 1997 a 1998 1. podľa smernice 78/546/EHS. Smernica 78/546/EHS sa zrušuje s účinnosťou od 1. 2. januára 1999. Článok 12 Nadobudnutie účinnosti — stanovenia konečného termínu pre prechodné obdobie uve- dené v článku 5 ods. 5, týkajúce sa prenosu premenných uvedených v článku 5 ods. 4. Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. deň odo dňa dátumu jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 25. mája 1998 Za Radu predseda J. CUNNINGHAM 60 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 PRÍLOHY Príloha A ZOZNAM PREMENNÝCH Príloha B KLASIFIKÁCIA NÁPRAVOVÝCH KONFIGURÁCIÍ Príloha C KLASIFIKÁCIA TYPOV JÁZD Príloha D KLASIFIKÁCIA TOVARU Príloha E KLASIFIKÁCIA KATEGÓRIÍ NEBEZPEČNÉHO TOVARU Príloha F KLASIFIKÁCIA TYPOV NÁKLADU Príloha G KÓDOVANIE MIEST NAKLÁDKY A VYKLÁDKY 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 61 PRÍLOHA A ZOZNAM PREMENNÝCH Informácie poskytnuté za každé vozidlo sa členia na: A1. údaje o vozidle; A2. údaje o jazde; A3. údaje o tovare (v rámci jednotlivej prepravy). A1 PREMENNÉ TÝKAJÚCE SA VOZIDLA Podľa definície uvedenej v článku 2 nariadenia, cestné nákladné vozidlo je každé jednotlivé cestné vozidlo (nákladný j. prívesová súprava (nákladný automobil automobil) alebo jazdná súprava, zložené z cestných vozidiel, s prívesom) alebo návesová súprava (ťahač s návesom), ktoré sú určené na prepravu tovaru. t. O vozidle je potrebné poskytnúť nasledovné údaje: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. použiteľnosť vozidla pre kombinovanú dopravu (nepovinné); konfigurácia náprav podľa prílohy B (nepovinné); vek cestného vozidla (nákladného automobilu alebo ťahača) v rokoch (od jeho prvej registrácie); maximálna prípustná hmotnosť, v 100 kg; užitočné zaťaženie, v 100 kg; kategória činnosti operátora vozidla podľa NACE Rev. 1 (štvormiestne číslo) (nepovinné) (1); typ dopravy (v prenájme alebo za odmenu/na vlastný účet); celkový počet kilometrov počas sledovaného obdobia; 8. 1. pri naložených jazdách; 8. 2. pri prázdnych jazdách (vrátane jázd ťahačov bez návesu) (nepovinné); 9. použitý vlastný výpočet na získanie úplných výsledkov z jednotlivých údajov, ak sú dáta zhromažďované na základe náhodného výberu vzoriek. Postupné konfigurácie Keď je cestným vozidlom vybraným na sledovanie počas sledovaného obdobia nákladný automobil používaný ako samostatné vozidlo, t. j. bez prívesu, toto samotné predstavuje cestné vozidlo na prepravu tovaru. Ak je však cestným vozidlom vybraným na sledovanie ťahač – v tomto prípade s pripojeným návesom – alebo ak ide o nákladný automobil s pripojeným prívesom, údaje požadované podľa tohto nariadenia, týkajúce sa cestného vozidla na prepravu tovaru sa berú za celok (za súpravu). V tomto prípade môže nastať zmena v konfigurácii počas sledovaného obdobia (k nákladnému automobilu sa pripojí príves alebo sa počas obdobia zmení príves, alebo sa mení náves pripojený k ťahaču). V takom prípade sa musia tieto postupné konfigurácie zaznamenať a údaje o vozidle sa musia poskytnúť za každú jazdu. Ak však nie je možné zaznamenať tieto postupné konfigurácie roz- umie sa, že premenné týkajúce sa vozidla, ktoré sa zaznamenajú, sú údaje vzťahujúce sa na konfiguráciu na začiatku prvej jazdy naloženého vozidla vykonanej počas sledovaného obdobia, alebo na najčastejšie používanú konfiguráciu počas tohto obdobia. Zmeny v type dopravy Rovnakým spôsobom sa musí uviesť typ dopravy pri každej jazde raz vykonanej na vlastný účet, raz v prenájme alebo za odmenu. Ak však nie je možné zaznamenať tieto zmeny rozumie sa, že uvedený „typ dopravy“ bude ten, ktorý zodpovedá hlavnému použitiu. (1) Štatistická klasifikácia hospodárskych činností v Európskych spoločenstvách. 62 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 A2 PREMENNÉ TÝKAJÚCE SA JAZDY V priebehu sledovaného obdobia vykonáva cestné nákladné vozidlo jazdy buď prázdne (bez tovaru alebo bez prázd- nych obalov na nákladnom automobile, prívese alebo návese, ktoré sú „úplne prázdne“), alebo naložené (buď tova- rom alebo prázdnymi obalmi na nákladnom automobile, prívese alebo návese, pričom obaly sa považujú za oso- bitný druh tovaru). Vzdialenosť ubehnutá naloženým cestným nákladným vozidlom je vzdialenosťou medzi prvým miestom nakládky a posledným miestom vykládky (kde je cestné nákladné vozidlo úplne vyprázdnené). Naložené jazdy môže preto zahŕňať niekoľko jednotlivých prepráv. O jazde je potrebné poskytnúť nasledovné údaje: 1. typ jazdy v súlade s nomenklatúrou uvedenou v prílohe C; 2. hmotnosť tovaru prepraveného počas jazdy alebo počas každej etapy jazdy, celková hmotnosť v 100 kg; 3. miesto nakládky (cestného nákladného vozidla pre naloženú jazdu); — definícia: miesto nakládky je prvé miesto, na ktorom je tovar naložený na cestné nákladné vozidlo, ktoré bolo predtým úplne prázdne (alebo keď je ťahač pripojený k naloženému návesu). U prázdnej jazdy je to miesto vykládky predchádzajúcej naloženej jazdy („miesto, kde začína prázdna jazda“), — kódovanie: miesto nakládky sa kóduje podľa ustanovení prílohy G; 4. miesto vykládky (cestného nákladného vozidla pre naloženú jazdu); — definícia: miesto vykládky je posledné miesto, na ktorom je tovar vyložený z cestného nákladného vozidla, ktoré je potom úplne prázdne (alebo keď je ťahač odpojený od naloženého návesu). U prázdnej jazdy je to miesto nakládky následnej naloženej jazdy („miesto, kde končí prázdna jazda“), — kódovanie: miesto vykládky sa kóduje podľa ustanovení prílohy G; 5. ubehnutá vzdialenosť: skutočná vzdialenosť okrem úseku, na ktorom je cestné nákladné vozidlo prepravované iným dopravným prostriedkom; 6. tonokilometre vykonané počas jazdy; 7. tranzitné štáty (maximálne päť), kódované podľa geonomenklatúry (1); 8. prípadné miesto nakládky cestného vozidla na iný dopravný prostriedok podľa ustanovení prílohy G (nepo- vinné); 9. prípadné miesto vykládky cestného vozidla z iného dopravného prostriedku podľa ustanovení prílohy G (nepo- vinné); 10. údaj o tom, či je počas príslušnej jazdy cestné nákladné vozidlo so zreteľom na maximálne využiteľný ložný priestor „plne naložené“ (postup 2) alebo neúplne naložené (postup 1), (postup 0 = dohodnutý pre prázdne jazdy) (nepovinné). A3 PREMENNÉ TÝKAJÚCE SA TOVARU (v rámci jednotlivej prepravy) Počas naloženej jazdy sa môže vykonať niekoľko jednotlivých prepráv, pričom jednotlivá preprava je definovaná ako preprava jedného druhu tovaru (definované s odkazom na jednotlivú nomenklatúrnu úroveň) medzi jeho mie- stom nakládky a vykládky. O jednotlivej preprave v priebehu naloženej jazdy je potrebné poskytnúť nasledovné údaje: 1. druh tovaru podľa skupín uvedených v príslušnej klasifikácii (pozri prílohu D); 2. hmotnosť tovaru: celková hmotnosť v 100 kg; 3. prípadne nebezpečnosť tovaru podľa hlavných kategórií smernice 94/55/ES (2) daná v prílohe E; (1) Nomenklatúra štátov pre štatistiky spoločenstva týkajúce sa zahraničného obchodu. (2) Smernica Rady 94/55/ES z 21. novembra 1994 o zblížení zákonov členských štátov vzhľadom na prepravu nebezpečného tovaru cestnou dopravou (Ú. v. ES L 319, 12. 12. 1994, s. 7). Smernica zmenená a doplnená smernicou Komisie 96/86/ES (Ú. v. ES L 335, 24. 12. 1996, s. 43). Posledné zmeny prílohy pozri Ú. v. ES L 251, 15. 9. 1997, s. 1. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 63 4. druh nákladu podľa prílohy F (nepovinné); 5. miesto nakládky tovaru, kódované podľa ustanovení prílohy G; 6. miesto vykládky tovaru, kódované podľa ustanovení prílohy G; 7. ubehnutá vzdialenosť: skutočná vzdialenosť okrem úseku, na ktorom je cestné nákladné vozidlo prepravované iným dopravným prostriedkom. PREPRAVY VYKONÁVANÉ V PRIEBEHU „ZBERNÉHO ALEBO DISTRIBUČNÉHO OKRUŽNÉHO“ TYPU JAZDY (typ jazdy 3) U tohto typu jazdy, s niekoľkými miestami nakládky a/alebo vykládky, je prakticky nemožné požadovať od dopravných operátorov, aby popísali jednotlivé prepravy. U takto identifikovaných jázd sa vychádza z údajov o jazde pri vykonávaní fiktívnej jednotlivej prepravy. Každý členský štát bude informovať Komisiu o svojej definícii tohto typu jazdy a vysvetlí zjednodušené hypotézy, ktoré použil pri zbere dát o príslušnej preprave. Metodologický doplnok Naložené jazdy a jednotlivé prepravy Podľa dotknutého členského štátu sa zber informácií o doprave vykonáva na základe: — buď popisu každej jednotlivej prepravy (s doplnkovými informáciami o prázdnych jazdách), — alebo popisu jázd vykonaných vozidlom pri zabezpečovaní týchto jednotlivých prepráv. Vo väčšine prípadov sa pri naloženej jazde vykonáva len jedna preprava, t. z. : — je naložený len jeden druh tovaru (podľa používanej klasifikácie tovaru, v tomto prípade 24 skupín odvodených z klasifikácie NST) (1), — jediné miesto nakládky tovaru, — jediné miesto vykládky tovaru. V tomto prípade sú použité dve metódy úplne rovnocenné a informácie zhromažďované buď jednou, alebo druhou metódou popisujú: — nielen prepravu tovaru (všetky jednotlivé prepravy), — ale aj jazdy vozidiel vykonávajúcich tieto prepravy, s podrobnosťami o kapacite vozidiel a o využití tejto kapacity (naložené jazdy s koeficientom využitia, prázdne jazdy). Podľa tohto nariadenia sa musí popísať preprava tovaru, ako aj jazdy vozidiel, dopravných operátorov podrobnými otázkami o preprave tovaru a jazdách vozidiel. je však nežiaduce príliš zaťažovať Štatistické úrady členských štátov (NSO) pri kódovaní dotazníkov musia prepracovať dáta, ktoré sa výslovne nevyžadujú od dopravných operátorov v rámci informácií zhromažďovaných na základe buď „jednotlivých prepráv“, alebo „jázd vozidiel“. Problém vznikne vtedy, keď sa niekoľko jednotlivých prepráv vykonáva v rámci naloženej jazdy, pretože: — existuje niekoľko miest nakládky a/alebo vykládky tovaru (ich počet je limitovaný, inak by mohlo ísť o zberné alebo distribučné okružné prepravy, ktoré podliehajú špeciálnemu režimu). V tomto prípade sa zaznamená týchto niekoľko miest nakládky a/alebo vykládky, aby sa mohli správne vypočítať tonokilometre vykonané počas jazdy a štatistický úrad mohol na základe toho prepracovať jednotlivé prepravy, — existuje niekoľko rôznych druhov tovaru prepravovaného počas naloženej jazdy a táto skutočnosť sa vo všeobec- nosti nezaznamenáva v štatistike, pretože sa vyžaduje len jeden alebo hlavný druh tovaru. V tomto prípade sa akceptuje skutočnosť, že sa zodpovedajúca informácia stráca a členské štáty, ktoré tento zjedno- dušený spôsob používajú, to výslovne Komisii oznámia. (1) NST: Jednotná nomenklatúra tovaru pre dopravnú štatistiku. 64 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 PRÍLOHA B KLASIFIKÁCIA NÁPRAVOVÝCH KONFIGURÁCIÍ Keď sa použije jazdná súprava, tak sa za konfiguráciu náprav považuje celkový počet náprav, t. j. nápravy nákladného automobilu alebo ťahača, plus nápravy prívesu alebo návesu. Rozlišujú sa nasledovné kategórie náprav: 1. Počet náprav jednotlivého vozidla (nákladné automobily): 2 3 4 iný 2. Počet náprav jazdnej súpravy: nákladný automobil a príves 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 iný 3. Počet náprav jazdnej súpravy: ťahač a náves 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 iný 4. Samotný ťahač Kódovanie 120 130 140 199 221 222 223 232 233 299 321 322 323 332 333 399 499 PRÍLOHA C KLASIFIKÁCIA TYPOV JÁZD 1. Naložená jazda obsahujúca jednu jednotlivú prepravu. 2. Naložená jazda obsahujúca niekoľko prepráv, ktoré sa nepovažujú za zberné alebo distribučné okružné jazdy. 3. Naložená jazda typu zbernej alebo distribučnej okružnej prepravy. 4. Prázdne jazdy. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 65 PRÍLOHA D KLASIFIKÁCIA TOVARU Klasifikácia tovaru sa má zhodovať s NST až do doby, keď bude po porade s členskými štátmi Komisiou nahradená. SKUPINY TOVARU Skupiny tovaru Kapitola NST (1) Skupiny NST (1) Popis 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 0 01 Obilniny 02, 03 00, 06 05 04, 09 Zemiaky, iná čerstvá alebo mrazená zelenina, čerstvé ovocie Živé zvieratá, cukrová repa Drevo a korok Textil a odpad z textilu, ostatné živočíšne a rastlinné suroviny 1 2 3 4 5 6 7 8 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17 Potraviny a krmivá 18 Olejnaté semená, olejnaté plody a tuky 21, 22, 23 Pevné minerálne palivá 31 Surová ropa 32, 33, 34 Produkty z ropy 41, 46 45 Železná ruda, železný a oceľový šrot, prach z vysokej pece Neželezné rudy a odpad 51, 52, 53, 54, 55, 56 Kovové výrobky 64, 69 Cement, vápno, priemyselné stavebné materiály 61, 62, 63, 65 Prírodné a priemyselne spracovávané nerasty 71, 72 83 81, 82, 89 Prírodné a umelé hnojivá Základné suroviny uhoľného priemyslu a petrochémie, decht Chemické výrobky bez základných surovín uhoľného priemyslu, petrochémie a dechtu 84 Papierová buničina, odpadový papier 9 91, 92, 93 Vozidlá a dopravné vybavenie, stroje, prístroje, motory bez ohľadu na to, či sú zmontované, alebo nie a ich časti 94 95 96, 97 99 Kovový tovar Sklo, sklenený tovar, keramické výrobky Koža, textil, odevy, iné priemyselné polotovary a hotové výrobky Rôzne výrobky (1) Zverejnené Štatistickým úradom Európskych spoločenstiev (vydanie 1968). 66 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 PRÍLOHA E KLASIFIKÁCIA KATEGÓRIÍ NEBEZPEČNÉHO TOVARU (*) 1. 2. 3. Výbušné látky a predmety Stlačené, skvapalnené alebo pod tlakom rozpustené plyny Horľavé kvapaliny 4. 1. Horľavé pevné látky 4. 2. Samozápalné látky 4. 3. Látky, ktoré pri styku s vodou vyvíjajú horľavé plyny 5. 1. Okysličovacie látky 5. 2. Organické peroxidy 6. 1. Jedovaté látky 6. 2. Infekčné látky 7. 8. 9. Rádioaktívny materiál Žieravé látky Rôzne nebezpečné látky a predmety (*) Každá kategória zodpovedá buď triede, alebo členeniu triedy klasifikácie druhov nebezpečného tovaru podľa smer- nice 94/55/ES, príloha A, časť I, bod 2002 (1). (1) Prílohy A a B k smernici 94/55/ES. Posledné zmeny týchto príloh sú obsiahnuté v Ú. v. ES L 251, 15. 9. 1997, s. 1. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 67 PRÍLOHA F KLASIFIKÁCIA TYPOV NÁKLADU (*) 0 1 2 Tekutý hromadný tovar (nebalený) Pevný hromadný tovar (nebalený) Veľké kontajnery 3 Ostatné kontajnery 4 5 6 7 8 9 Paletizovaný tovar Zviazaný tovar Vozidlá s vlastným pohonom Vozidlá bez vlastného pohonu Vyhradené Iné typy nákladu (*) Spojené národy, Európska hospodárska komisia – Kódy pre typy nákladu, balenia a obalových materiálov, Odporú- čanie 21 prijaté Pracovnou skupinou pre uľahčenie postupov v medzinárodnom obchode, Ženeva, marec 1986. PRÍLOHA G KÓDOVANIE MIEST NAKLÁDKY A VYKLÁDKY 1. Úroveň 3 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistiku (NUTS) členských štátov Európskeho spoločenstva. 2. Zoznam správnych regiónov poskytnutý dotknutými tretími štátmi pre štáty, ktoré nie sú členmi Európskeho spolo- čenstva, ale ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP), t. j. Island, Lich- tenštajnsko a Nórsko. 3. Nomenklatúra štátov používaná pre štatistiky zahraničného obchodu spoločenstva pre ostatné tretie štáty


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1611/98 van Susan WADDINGTON aan de Commissie. Het gebruik van de pesticide "Lindane"

eurovoc_concepts:
chemical compound
marketing standard
organic pollution
pesticide
plant health legislation
plant health treatment

text: C 50/56 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 2. 1999 (1999/C 50/078) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1611/98 van Susan Waddington (PSE) aan de Commissie (25 mei 1998) Betreft: Het gebruik van de pesticide (cid:132)Lindane(cid:148) Naar aanleiding van mijn schriftelijke vragen P-0860/95 (1) en E-2008/95 (2): kan de Commissie aangeven hoe het momenteel staat met de onderhandelingen over het EC-POPs-protocol van de VN, in het bijzonder het beperken van het gebruik van hexachloorcyclohexaan (HCH) waar de pesticide (cid:132)Lindane(cid:148) van is afgeleid? Zal het gebruik van HCH volledig worden verboden? (1) PB C 179 van 13. 7. 1995, blz. 57. (2) PB C 9 van 15. 1. 1996, blz. 12. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (6 juli 1998) De werkgroep (cid:132)Strategie(cid:148) ingesteld krachtens het Verdrag van GenŁve betreffende grensoverschrijdende luchtverontreinigingen over lange afstand (CLRTAP) van de Economische Commissie voor Europa (ECE) van de Verenigde Naties heeft het protocol inzake persistente organische verontreinigende stoffen (POP(cid:146)s) in februari 1998 voltooid. Het protocol werd ter gelegenheid van de ministeriºle conferentie (cid:132)Milieu voor Europa(cid:148) in Aarhus (Denemarken) van 23 tot 25 juni 1998 opengesteld voor ondertekening. De Gemeenschap heeft het protocol bij die gelegenheid ondertekend. Voor hexachloor-cyclohexaan (HCH) gelden beperkingen krachtens dit protocol maar geen totaalverbod. Bijlage 2 van het protocol bepaalt dat technisch HCH (d. w. z. isomeren gemengd met HCH) alleen mag worden gebruikt als tussenproduct bij chemische processen, terwijl producten waarin minstens 99 % van het HCH- isomeer zich in de gammavorm bevindt (het z. g. lindaan) alleen mag worden gebruikt bij de behandeling van zaad; het opbrengen op de bodem onmiddellijk gevolgd door inmenging in de bovenste bovenlaag; beroeps- matige sanering en industriºle behandeling van zaaghout, stammen en rondhout; lokaal gebruikte insecticiden voor de volksgezondheid en veterinaire toepassingen; gebruik van boomzaailingen maar niet naar de lucht, gebruik voor grasvelden op kleine schaal en zowel binnen als buitengebruik voor boomkwekerijen en siergewassen en gebruik binnenshuis in de industrie en in woningen. Op verzoek van diverse derde partijen bij het Verdrag werd dit goedgekeurd gebruik in het protocol opgenomen. Het beperkt gebruik van lindaan zou echter binnen maximaal twee jaar na de datum van de vankrachtwording van het protocol opnieuw worden bezien. Lindaan wordt ook geºvalueerd in het kader van Verordening EEG nr. 3600/92 van de Commissie van 11 december 1992 houdende bepalingen voor de uitvoering van de eerste fase van het werkprogramma als bedoeld in artikel 8, lid 2, van Richtlijn 92/414/EEG van de Raad betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen (1). Alle door de Gemeenschap in Internationale Verdragen zoals het POP-protocol van CLRTAP geratificeerde beperkingen zullen bij dit proces een rol spelen. (1) PB L 366 van 15. 12. 1992. (1999/C 50/079) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1613/98 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (25 mei 1998) Betreft: Het Alpha-ruimtestation Kan de Commissie meedelen in hoeverre de Europese Unie betrokken is bij het internationale ruimtestation- project dat gaat onder de naam ruimtestation Alpha?


title: Regolamento (CE) n. 1098/98 del Consiglio del 25 maggio 1998 che istituisce misure speciali temporanee nel settore del luppolo

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
fallow
grubbing premium
hops

text: 30. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 157/7 REGOLAMENTO (CE) N. 1098/98 DEL CONSIGLIO del 25 maggio 1998 che istituisce misure speciali temporanee nel settore del luppolo IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1696/71 del Consiglio, del 26 luglio 1971, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del luppolo (1), in particolare l’articolo 16 bis, vista la proposta della Commissione, considerando che l’articolo 16 bis del regolamento (CEE) n. 1696/71 prevede che in caso di formazione di ecce- denze il Consiglio, che delibera su proposta della Commissione a maggioranza qualificata, possa adottare misure appropriate riguardanti il potenziale di produ- zione; che il mercato del luppolo presenta attualmente una situazione eccedentaria; che tale situazione (cid:138) dovuta a fattori tanto congiunturali quanto strutturali; considerando che le associazioni di produttori si prefig- gono di adattare la produzione alle esigenze del mercato; che a tal fine esse possono utilizzare sino al 20 % dell’aiuto per la realizzazione di misure appropriate; che occorre estendere la flessibilit(cid:133) delle associazioni di produttori in questo settore concedendo loro anche la possibilit(cid:133) di ricorrere a misure di ritiro temporaneo dalla produzione e/o di estirpazione definitiva delle superfici coltivate a luppolo; che tali misure vanno ad aggiungersi a quelle indicate tra le misure speciali di cui all’articolo 7, paragrafo 1, lettera b) del succitato regolamento; considerando che le condizioni di produzione e commer- cializzazione del luppolo e dunque anche la vitalit(cid:133) economica del settore divergono da uno Stato membro all’altro; che ne consegue l’opportunit(cid:133) che la decisione di applicare o meno le misure speciali venga adottata dallo Stato membro interessato; considerando che il ritiro temporaneo dalla produzione e/o l’estirpazione definitiva possono essere concessi solo se sono rispettate determinate condizioni, in particolare il divieto di cumulo degli aiuti per le superfici in ritiro temporaneo e l’obbligo di ridurre le superfici entro il 2002; che ci(cid:149) comporta costi; che (cid:138) opportuno compen- sare parzialmente tali costi e le perdite di reddito con il pagamento di un importo pari all’aiuto per ettaro durante un periodo di tempo limitato; che occorre quindi preci- sare che un importo pari all’aiuto pu(cid:149) in tal caso essere concesso temporaneamente per le superfici su cui non (cid:138) stato effettuato il raccolto; che, ai fini di un controllo efficace, occorre definire la superficie minima che pu(cid:149) formare oggetto delle misure in questione; (1) GU L 175 del 4. 8. 1971, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1554/97 (GU L 208 del 2. 8. 1997, pag. 11). considerando che, per un controllo efficace dell’applica- zione delle misure in questione, occorre definire le competenze delle associazioni di produttori e delle auto- rit(cid:133) competenti degli Stati membri, ed attribuire alla Commissione il potere di decidere le modalit(cid:133) di applica- zione, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Oltre agli scopi elencati all’articolo 7, paragrafo 1, lettera b) del regolamento (CEE) n. 1696/71, le associazioni di produttori possono anche adattare in comune la loro produzione alle esigenze del mercato e migliorarla tramite il ritiro temporaneo dalla produzione e/o l’estirpazione definitiva. Articolo 2 1. Negli Stati membri che decidono di applicare il ritiro temporaneo dalla produzione e/o l’estirpazione defi- nitiva i produttori che applicano tali misure possono essere compensati (cid:190) a partire dal raccolto 1998 e sino al raccolto 2002 compreso (cid:190) con un importo pari a quello dell’aiuto di cui avrebbero beneficiato se avesse avuto luogo il raccolto, a condizione che il conduttore benefi- ciario rinunci ad estendere la coltivazione del luppolo ad altre superfici della propria azienda. I produttori non possono beneficiare di altri aiuti comunitari per le super- fici in ritiro temporaneo dalla produzione. Le superfici coltivate a luppolo per il raccolto 2003 dalle associazioni di produttori che applicano il ritiro tempo- raneo dalla produzione e/o l’estirpazione definitiva devono essere inferiori a quelle coltivate per il raccolto 1997. 2. Le associazioni di produttori definiscono l’area minima di un fondo agricolo che pu(cid:149) formare oggetto di una domanda. Tale area minima non pu(cid:149) essere comunque inferiore a 0,3 ha. 3. Le associazioni di produttori possono stabilire le condizioni specifiche supplementari che i loro aderenti devono rispettare in caso di ritiro temporaneo dalla produzione e/o estirpazione. 4. Le superfici in ritiro temporaneo dalla produzione od oggetto di estirpazione devono essere comunicate alle competenti autorit(cid:133) entro il 31 maggio dell’anno del raccolto. Per il raccolto 1998 tali dati possono essere comunicati entro il 30 giugno 1998. Le competenti auto- rit(cid:133) verificano se sono state rispettate le seguenti condi- zioni: L 157/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 5. 98 (cid:190) manutenzione delle pertiche da luppolo, in caso di ritiro temporaneo dalla produzione, (cid:190) rimozione delle pertiche da luppolo, in caso di estir- pazione definitiva, (cid:190) inerbimento permanente per migliorare la fertilit(cid:133) del suolo. Articolo 3 Articolo 4 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Cormunit(cid:133) europee. La Commissione stabilisce le modalit(cid:133) di applicazione del presente regolamento secondo la procedura di cui all’arti- colo 20 del regolamento (CEE) n. 1696/71. Esso (cid:138) applicabile a partire dal raccolto 1998 e sino al raccolto 2003 compreso. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 25 maggio 1998. Per il Consiglio Il presidente J. CUNNINGHAM


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1551/98 van Rainer WIELAND aan dee Raad. Identificatieplicht voor voertuigen

eurovoc_concepts:
Switzerland
carriage of goods
exchange of information
motor vehicle
transport policy
vehicle registration

text: C 354/110 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 (98/C 354/175) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1531/98 van Arthur Newens (PSE) aan de Commissie (8 mei 1998) Betreft: ASEM-Conferentie, Londen 1998 Kan de Commissie, naar aanleiding van de recente ASEM-Conferentie in Londen, de volgende vragen beantwoorden: Werd er in enigerlei kader van gedachten gewisseld over de kwestie van de mensenrechten › met name in verband met de situatie in Birma en op Oost-Timor › en werden er eventueel pogingen ondernomen om dergelijke gevoelige onderwerpen van de agenda te houden? Hebben de EU-vertegenwoordigers hun bijval geuit met het standpunt van premier Mahathir dat financie¤le speculatie een belangrijke oorzaak van de economische crisis in het Verre Oosten is en kan de Commissie hierop nader ingaan? Werd het punt van de hervorming van het internationale monetaire stelsel besproken in aanvulling op de kwestie van de aan individuele landen aan te bevelen hervormingen, en van welke aard waren de eventueel gedane voorstellen? Antwoord van de heer Marin namens de Commissie (2 juni 1998) De tweede Topontmoeting Azie¤-Europa (ASEM) die op 3-4 april 1998 in Londen plaatsvond, bood de staatshoofden en regeringsleiders van beide regio(cid:146)s de gelegenheid om een inhoudelijke politieke dialoog aan te gaan. Gesproken werd ondermeer over eeen aantal mondiale en regionale kwesties waarbij het accent werd gelegd op de toenemende onderlinge afhankelijkheid in de wereld waarin wij vandaag leven en tevens over het vraagstuk van de mensenrechten. De specifieke kwesties van Birma en Oost-Timor werden tijdens de voltallige zitting niet aan de orde gesteld maar hiertoe bestond wel de gelegenheid tijdens de zeer uiteenlopende bilaterale ontmoetingen die in het kader van de top werden gehouden. De staatshoofden en regeringsleiders hielden zich tevens bezig met de huidige financie¤le en economische situatie in Azie¤ en toonden zich optimistisch over het herstel van de financie¤le stabiliteit op voorwaarde dat de nodige politieke hervormingen volledig worden doorgevoerd en sterke onderlinge steun wordt verleend. In deze context bespraken de staatshoofden en regeringsleiders op welke wijze het internationale financie¤le stelsel zou kunnen worden hervormd en versterkt waarbij de nadruk wordt gelegd op crisispreventie en het minder kwetsbaar maken van binnenlandse financie¤le stelsels voor mogelijke schokken, met inbegrip van instabiliteit die het resultaat is van speculatie. Een oproep werd gedaan tot versterking van de capaciteit van het Internationaal Monetair Fonds (IMF) zodat dit beter kan optreden bij financie¤le moeilijkheden, tot een beter en meer doorzichtig mondiaal toezicht van het IMF en meer uitgebreide samenwerking, regulering en supervisie in de financie¤le sectoren alsmede meer doorzichtigheid in de financie¤le markten met de mogelijkheid om toezicht te houden op de kapitaalstromen op korte termijn. Verdere details over de conclusies van de top zijn te vinden in de verklaring die de voorzitter gaf bij de afsluiting van de ontmoeting en in de afzonderlijke verklaring over de financie¤le en economische situatie in Azie¤. (98/C 354/176) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1551/98 van Rainer Wieland (PPE) aan de Raad (25 mei 1998) Betreft: Identificatieplicht voor voertuigen Vanaf 1 juni 1998 behoeft op auto(cid:146)s die zijn voorzien van het blauwe EU-teken (in de kentekenplaat ge(cid:14)¤ntegreerd), voor reizen binnen de Unie niet langer een sticker te zijn aangebracht die de nationaliteit aangeeft ((cid:132)D(cid:148), (cid:132)SF(cid:148) enz. ). Op welke rechtsgrondslagen is dit onderhandelingsresultaat gebaseerd? In hoeverre heeft de Raad Zwitserland bij het onderhandelingsproces betrokken? Was Zwitserland in welke vorm dan ook betrokken bij de onderhandelingen die tot dit resultaat hebben geleid, of is het land alleen voor of tijdens het onderhandelingsproces geraadpleegd of op de hoogte gesteld?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1613/98 van Glyn FORD aan de Commissie. Het Alpha-ruimtestation

eurovoc_concepts:
Canada
Community budget
European Space Agency
Japan
Russia
United States
international agreement
space policy
space research
space station


title: WRITTEN QUESTION No. 1610/98 by Susan WADDINGTON to the Commission. Impact of GATT/WTO on animal protection

eurovoc_concepts:
European standard
GATT
World Trade Organisation
animal welfare
common agricultural policy
international standard
protection of animals
reform of the CAP

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/61 (1999/C 31/079) WRITTEN QUESTION E-1610/98 by Susan Waddington (PSE) to the Commission (25 May 1998) Subject: Impact of GATT/WTO on animal protection There is growing concern that the GATT Agreement is making it increasingly difficult for the EU to introduce enhanced standards of animal welfare protection, as import bans may not be imposed on products, even if their production has involved substantial animal suffering. This in turn discourages the introduction of tighter restrictions within the EU because of a fear of competition from cheaper imports produced using production methods which are more cruel. Given the Commission(cid:146)s Agenda 2000 proposal that CAP policies should be redirected to take animal welfare into account, what measures will the Commission be taking to ensure a higher profile for this problem, with a view to preventing a future possible conflict with CAP reform, during the forthcoming WTO Ministerial Conference? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (2 July 1998) Under World trade organisation (WTO) rules as currently interpreted there is a conflict between WTO agreements and Community animal welfare provisions if the Community(cid:146)s welfare-based production standards are made a condition for imports from third countries. Such possible conflicts can effectively be avoided through the adoption of international welfare-based standards in the framework of bilateral or multilateral agreements. Furthermore, given the fact that animal welfare is becoming an increasingly relevant issue in terms of international trade, this issue may be raised in the WTO context in the future. The possibility of amending WTO rules to address welfare concerns will be addressed in the context of the determination of the Community negotiation objectives for the next stage of the WTO negotiations. (1999/C 31/080) WRITTEN QUESTION E-1623/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (27 May 1998) Subject: Fifth framework programme for RTDD (budget for implementation) With regard to the amended proposal for a European Parliament and Council Decision concerning the Fifth framework programme for research, technological development and demonstration activities (1998-2002) and to the amended proposal for a Council Decision concerning the Fifth framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities (1998-2002) (COM(97) 439 final › 97/ 0119 COD › 97/0120 CNS) (1), will the Commission ensure consistency between the requirements of an integrated approach by the Fifth framework programme and the concentration and interoperability of generic research activities, activities in support of major infrastructures and the key actions on which the new Community architecture is based, and identify, for this purpose, a series of qualitative and quantitative criteria for the guidance and monitoring of the activities of key actions, such as improvement in the employment sector, the potential take-up rate, their high profile and European dimension, the level of interaction between Community, European and national action, the presence of SMEs in the sector, the level of potential economic activity created in terms of new undertakings, new jobs and new skills? (1) OJ C 291, 25. 9. 1997, pp. 15-16


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1585/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Industria dell'ardesia e IV programma R+S

text: C 354/114 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Nella dichiarazione del presidente la UNCHR ha affermato che continua a seguire con grave preoccupazione le violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo a Timor orientale. Essa ha sottolineato la necessita‘ che il governo indonesiano assolva l(cid:146)impegno assunto di promuovere i diritti dell(cid:146)uomo a Timor orientale nonche· gli impegni contenuti al riguardo nelle dichiarazioni del presidente della UNCHR, prendendo fra l(cid:146)altro iniziative concrete a favore di un processo e rilascio rapidi dei cittadini di Timor orientale detenuti e di un trattamento umano delle persone arrestate. La UNCHR ha ribadito la necessita‘ di chiarire ulteriormente le circostanze relative agli incidenti di Dili verificatisi nel 1991. La UNCHR ha preso atto dell(cid:146)intesa fra il governo indonesiano e l(cid:146)Alto commissario delle Nazioni Unite per i diritti umani per quanto concerne l(cid:146)accesso a Timor orientale del «programme officer» nell(cid:146)ambito della cooperazione tecnica. La UNCHR ha altres(cid:14)‘ preso atto dell(cid:146)impegno del governo indonesiano di continuare a consentire un piu‘ ampio accesso a Timor orientale ai mezzi di comunicazione internazionali e alle organizzazioni umanitarie internazionali. La UNCHR ha accolto con soddisfazione la decisione del governo indonesiano di invitare il gruppo delle Nazioni Unite sulla detenzione arbitraria a visitare Timor orientale prima della 55a sessione della UNCHR. (98/C 354/183) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1575/98 di Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) al Consiglio (25 maggio 1998) Oggetto: Raffigurazione del territorio dell(cid:146)UE sulle monete metalliche e mancata distinzione di due Stati membri Il Consiglio ha risposto alla mia interrogazione P-0169/98 (1) in modo che ritengo decisamente infelice. Nella mia interrogazione si faceva riferimento ad un errore evidente sul piano politico, poiche· il disegno delle monete metalliche che raffigura il territorio dell(cid:146)Unione europea prevedeva una delimitazione geografica che non figurava tra la Spagna e il Portogallo. Il Consiglio risponde evitando la domanda diretta, il che potrebbe essere sintomo di un certo modo di far politica, vale a dire far finta di non capire, ma termina con una frase che ritengo inaccettabile, affermando che il Portogallo e la Spagna sono «due entita‘ geografiche distinte». Non e‘ questo il punto, non si tratta di un problema geografico ma del fatto che in carte politiche dell(cid:146)Unione europea la Spagna e il Portogallo non risultino come entita‘ politiche distinte. Si chiede pertanto al Consiglio se questa risposta e‘ stata portata a conoscenza, e ha ricevuto l(cid:146)approvazione, dei rappresentanti dei due Stati membri interessati che eufemisticamente il Consiglio sembra disposto a considerare, da un punto di vista politico, come mere entita‘ geografiche? (1) GU C 196 del 22. 6. 1998, pag. 120. Il Consiglio non ha nulla da aggiungere alla sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta P-0169/98. Risposta (20 luglio 1998) (98/C 354/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1585/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (25 maggio 1998) Oggetto: Industria dell(cid:146)ardesia e IV programma R+S Nella risposta alla mia precedente interrogazione parlamentare E-4008/97 (1) e nel quadro del IV programma quadro per le azioni comunitarie in materia di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione la Sig. ra Cresson cita, a titolo di esempio, tre progetti finanziati dal piano di misure per la promozione tecnologica (CRAFT) del programma TIM (Progetti BES2-5168, BES2-2134 e BES2-5271) che interessano l(cid:146)industria dell(cid:146)ardesia. Alcune delle 16 PMI che partecipano a tali progetti sono spagnole


title: Verordnung (EG) Nr. 1097/98 des Rates vom 25. Mai 1998 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 3448/93 über die Handelsregelung für bestimmte aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellte Waren

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
agro-industry
export
import
trading operation

text: 30. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 157/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 1097/98 DES RATES vom 25. Mai 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 3448/93 (cid:129)ber die Handelsregelung f(cid:129)r bestimmte aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellte Waren DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf die Artikel 43 und 113, auf Vorschlag der Kommission (1), nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments (2), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Verordnung (EG) Nr. 3448/93 (3) wurde die Handelsregelung f(cid:129)r bestimmte aus landwirtschaftlichen Erzeugnissen hergestellte Waren festgelegt. Nach dem Inkrafttreten der im Rahmen der multilate- ralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde abge- schlossenen (cid:154)bereinkommen hat die Gemeinschaft verschiedene (cid:154)bereinkommen geschlossen (nachstehend „GATT-(cid:154)bereinkommen“ genannt). Mehrere dieser (cid:154)ber- einkommen, insbesondere das (cid:154)bereinkommen (cid:129)ber die Landwirtschaft (nachstehend „(cid:154)bereinkommen“ genannt), betreffen den Agrarsektor. In Anwendung dieses (cid:154)berein- kommens erhebt die Gemeinschaft bei der Einfuhr bestimmter keine variablen Absch(cid:148)pfungen oder beweglichen Teilbetr(cid:132)ge mehr. Daher m(cid:129)ssen mehrere Bestimmungen der Verord- nung (EG) Nr. 3448/93 an die neue Situation angepaßt werden. Andere Bestimmungen sind von nun an gegen- standslos. landwirtschaftlicher Erzeugnisse Im Rahmen der Handelspolitik der Gemeinschaft werden in einigen Pr(cid:132)ferenzabkommen Herabsetzungen der Agrarteilbetr(cid:132)ge gew(cid:132)hrt. Diese Herabsetzungen werden unter Ber(cid:129)cksichtigung der Agrarteilbetr(cid:132)ge f(cid:129)r den nichtpr(cid:132)ferentiellen Handel festgesetzt. Bei den herabge- setzten Betr(cid:132)gen muß bei der Umrechnung in einzelstaat- liche W(cid:132)hrungen derselbe Umrechnungskurs wie f(cid:129)r die nicht herabgesetzten Betr(cid:132)ge gelten. Im Rahmen einiger Pr(cid:132)ferenzabkommen werden inner- halb der Kontingente Zugest(cid:132)ndnisse zum Schutz von landwirtschaftlichen Erzeugnissen und von sonstigen Waren gew(cid:132)hrt, oder der Schutz der sonstigen Waren wird infolge dieser (cid:154)bereinkommen eingeschr(cid:132)nkt. Es ist von großer Bedeutung, daß der Schutz der sonstigen Waren denselben Regelungen unterliegt wie der Schutz landwirtschaftlicher Erzeugnisse. Infolge der (cid:142)nderungen, die durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 (4) an den verschiedenen Verordnungen (cid:129)ber gemeinsame Marktorganisationen im Agrarsektor vorge- nommen wurden, unterliegt die Gew(cid:132)hrung von Erstat- tungen f(cid:129)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse, die in Form von nicht unter Anhang II des Vertrages fallenden Waren ausgef(cid:129)hrt werden, der Bedingung, daß diese Erstattungen mit den Verpflichtungen konform sind, die die Gemeinschaft gem(cid:132)ß Artikel 228 des Vertrags eingegangen ist. Die zur Einhaltung dieser Verpflichtungen erforderlichen Bestimmungen k(cid:148)nnen nach dem Verfahren des Artikels 16 der Verordnung (EG) Nr. 3448/93 erlassen werden. Die Verordnung (EG) Nr. 3448/93 ist entsprechend zu (cid:132)ndern — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 3448/93 wird wie folgt ge(cid:132)n- dert: 1. Artikel 1 a) Die Abs(cid:132)tze 1 und 2 erhalten folgende Fassung: „(1) Diese Verordnung legt die Handelsregelung f(cid:129)r bestimmte in Anhang B genannte Waren fest. (1) ABl. C 105 vom 11. 4. 1996, S. 8. (2) ABl. C 347 vom 25. 10. 1996, S. 464. (3) ABl. L 318 vom 20. 12. 1993, S. 18. (4) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. Verordnung ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1161/97 (ABl. L 169 vom 27. 6. 1997, S. 1). L 157/2 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 5. 98 (2) Im Sinne dieser Verordnung sind — ,landwirtschaftliche unter Anhang II des Vertrags fallenden Erzeugnisse; Erzeugnisse‘ die — ,Waren‘ die nicht unter Anhang II des Vertrags fallenden Erzeugnisse des Anhangs B. “ b) Folgender Absatz wird eingef(cid:129)gt: „(2a) Im Sinne einiger Pr(cid:132)ferenzabkommen — ist ,Agrarteilbetrag‘ der Teil der Abgabe, der den Zolls(cid:132)tzen des Gemeinsamen Zolltarifs f(cid:129)r unter Anhang A fallende landwirtschaftliche Erzeug- nisse entspricht oder gegebenenfalls den Zoll- s(cid:132)tzen f(cid:129)r landwirtschaftliche Erzeugnisse des betreffenden Landes f(cid:129)r die in Artikel 13 genannten Mengen dieser landwirtschaftlichen Erzeugnisse, die als verwendet gelten; — ist ,nichtlandwirtschaftlicher Teilbetrag‘ der Teil der Abgabe, der den Zolls(cid:132)tzen des Gemein- samen Zolltarifs abz(cid:129)glich des Agrarteilbetrags entspricht; — sind ,Grunderzeugnisse‘ bestimmte landwirt- schaftliche Erzeugnisse, die unter Anhang A fallen oder den darin genannten Erzeugnissen gleichgestellt ihrer Verarbeitung aus entstanden sind und bei denen die im Gemein- samen Zolltarif ver(cid:148)ffentlichten Zolls(cid:132)tze zur Ermittlung des Agrarteilbetrags der Abgabe f(cid:129)r Waren herangezogen werden. “ oder 2. Titel I Kapitel 1 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „KAPITEL 1 Einfuhr Abschnitt I Handel mit Drittl(cid:132)ndern Artikel 2 (1) Vorbehaltlich anderslautender Bestimmungen dieser Verordnung finden die Zolls(cid:132)tze des Gemein- samen Zolltarifs auf die in Anhang B genannten Waren Anwendung. Bei den in Tabelle 1 des Anhangs B genannten Waren besteht die Abgabe aus einem Wertzoll, dem ,festen Teilbetrag‘, und einem in Ecu festgesetzten spezifi- schen Betrag, dem ,Agrarteilbetrag‘. Bei den in Tabelle 2 des Anhangs B genannten Waren besteht der Agrarteilbetrag der Abgabe aus einem Teil der Abgabe bei der Einfuhr dieser Waren. (2) Vorbehaltlich der Artikel 10 und 10a d(cid:129)rfen neben der Abgabe nach Absatz 1 keine Z(cid:148)lle oder Abgaben gleicher Wirkung erhoben werden. (3) Die allgemeinen Vorschriften f(cid:129)r die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur und die besonderen Vorschriften f(cid:129)r deren Anwendung gelten f(cid:129)r die Einreihung der unter diese Verordnung fallenden Waren; die aus der Anwendung dieser Verordnung hervorgehende Zolltarifnomenklatur wird in den Gemeinsamen Zolltarif aufgenommen. (4) Die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zu diesem Artikel werden nach dem Verfahren des Artikels 16 erlassen. Artikel 3 (aufgehoben) Artikel 4 (1) Sieht der Gemeinsame Zolltarif einen H(cid:148)chst- zollsatz vor, so darf die Abgabe nach Artikel 2 diesen nicht (cid:129)berschreiten. Unterliegt die Anwendung des H(cid:148)chstzollsatzes beson- deren Bedingungen, so werden diese nach dem Verfahren des Artikels 11 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 des Rates vom 23. Juli 1987 (cid:129)ber die zolltarifliche und statistische Nomenklatur sowie den Gemeinsamen Zolltarif (*) festgelegt. Besteht der Erhebungsh(cid:148)chstsatz (2) aus einem f(cid:129)r als Saccharose Wertzoll und einem Zusatzzoll berechnete verschiedene Zuckerarten (ZZu) oder f(cid:129)r Mehl (ZMe), so entspricht dieser Zusatzzoll dem Zoll- satz im Gemeinsamen Zolltarif. (*) ABl. L 256 vom 7. 9. 1987, S. 1. Verordnung zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2308/97 (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 1). Artikel 5 (aufgehoben) Abschnitt II Pr(cid:132)ferentieller Handelsverkehr Artikel 6 (1) Der innerhalb des pr(cid:132)ferentiellen Handelsver- kehrs geltende Agrarteilbetrag entspricht dem im Gemeinsamen Zolltarif genannten Betrag. Wenn jedoch der oder die betroffenen Mitgliedstaaten sich an die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften f(cid:129)r Verarbeitungserzeugnisse halten und dieselben Grund- erzeugnisse wie die Gemeinschaft festlegen, dieselben Waren abdecken und dieselben Koeffizienten wie die Gemeinschaft verwenden. 30. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 157/3 a) kann dieser Agrarteilbetrag in Abh(cid:132)ngigkeit von den tats(cid:132)chlich verwendeten Mengen an Grunder- zeugnissen festgelegt werden, wenn die Gemein- schaft ein Abkommen (cid:129)ber die zollbeh(cid:148)rdliche Zusammenarbeit bei der Feststellung dieser Mengen geschlossen hat; b) kann die Abgabe f(cid:129)r die Einfuhr eines Grunder- zeugnisses durch einen Betrag ersetzt werden, der sich nach dem Unterschied zwischen den Agrar- preisen der Gemeinschaft und denen des betref- fenden Landes oder Gebiets richtet, oder durch einen Ausgleichsbetrag zu einem f(cid:129)r das betreffende Gebiet gemeinsam festgelegten Preis; c) k(cid:148)nnen Pauschalbetr(cid:132)ge oder verwendet werden, wenn die Anwendung von Buchstabe b) nur zu geringf(cid:129)gigen Unterschieden bei den betref- fenden Waren f(cid:129)hrt. -s(cid:132)tze (2) F(cid:129)r die –eventuell herabgesetzten — Agrarteil- betr(cid:132)ge f(cid:129)r Einfuhren im Rahmen eines Pr(cid:132)ferenzab- kommens gilt derselbe Umrechnungskurs wie f(cid:129)r die Umrechnung in einzelstaatliche W(cid:132)hrungen f(cid:129)r den nichtpr(cid:132)ferentiellen Handelsverkehr. (3) Der Wertzoll, der dem Agrarteilbetrag der Abgabe f(cid:129)r die in Tabelle 2 des Anhangs B genannten Waren entspricht, kann im Rahmen eines Pr(cid:132)ferenzab- kommens durch einen anderen Agrarteilbetrag ersetzt werden. (4) Die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zu diesem Artikel werden nach dem Verfahren des Artikels 16 erlassen. Sie legen gegebenenfalls folgendes fest: — die Ausstellung und (cid:154)bermittlung der bei der dieser Regelungen erforderlichen Anwendung Unterlagen, — die n(cid:148)tigen Maßnahmen zur Vermeidung von Verkehrsverlagerungen, — das Verzeichnis der Grunderzeugnisse. (5) Sollten Verfahren zur Analyse der verwendeten landwirtschaftlichen Erzeugnisse erforderlich sein, so sind die Verfahren anzuwenden, die f(cid:129)r diese landwirt- schaftlichen Erzeugnisse f(cid:129)r Erstattungen bei der Ausfuhr in Drittl(cid:132)nder gelten. (6) Die Kommission ver(cid:148)ffentlicht die Abgaben- s(cid:132)tze, die im Rahmen der in den Abs(cid:132)tzen 2 und 3 genannten Pr(cid:132)ferenzabkommen gelten. Artikel 7 (1) Sieht ein Pr(cid:132)ferenzabkommen die Herabsetzung oder den schrittweisen Abbau des nichtlandwirtschaft- lichen Teilbetrags der Abgabe vor, so entspricht dieser bei den Waren der Tabelle 1 des Anhangs B dem festen Teilbetrag. (2) Sieht ein Pr(cid:132)ferenzabkommen einen herabge- setzten Agrarteilbetrag — ob innerhalb eines Zollkon- tingents oder nicht — vor, so werden die Durchf(cid:129)h- rungsbestimmungen zur Ermittlung und Anwendung des dem Verfahren des Artikels 16 erlassen, sofern in dem Abkommen folgendes festgelegt ist: herabgesetzten Agrarteilbetrags nach — die Erzeugnisse, f(cid:129)r die die Herabsetzung gilt, — die Mengen der Waren oder der Wert der Kontin- f(cid:129)r die diese Herabsetzung gilt, oder die gente, Ermittlungsweise f(cid:129)r diese Mengen oder Werte, — die Faktoren, die f(cid:129)r die Herabsetzung des Agrar- teilbetrags ausschlaggebend sind. (3) Die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen f(cid:129)r die Er(cid:148)ff- nung von Kontingenten und die Herabsetzung der nichtlandwirtschaftlichen Teilbetr(cid:132)ge der Abgabe werden nach dem Verfahren des Artikels 16 erlassen. (4) Die Kommission ver(cid:148)ffentlicht die Abgaben- s(cid:132)tze, die im Rahmen der in den Abs(cid:132)tzen 1 und 2 genannten Pr(cid:132)ferenzabkommen gelten. “ 3. Folgender Artikel wird eingef(cid:129)gt: „Artikel 10a Um etwaige nachteilige Auswirkungen infolge (1) der Einfuhr bestimmter landwirtschaftlichen aus Erzeugnissen hergestellter Waren des Anhangs C auf den Gemeinschaftsmarkt zu verhindern oder abzu- stellen, wird bei der Einfuhr einer oder mehrerer dieser Waren zum im gemeinsamen Zolltarif vorgesehenen Zollsatz ein Zusatzzoll erhoben, wenn die Vorausset- zungen nach Artikel 5 des (cid:154)bereinkommens erf(cid:129)llt sind, es sei denn, der Gemeinschaftsmarkt wird durch diese Einfuhren nicht gest(cid:148)rt oder die Wirkung steht in keinem Verh(cid:132)ltnis zum Ziel der Maßnahme. (2) Die Gemeinschaft (cid:129)bermittelt die Ausl(cid:148)sungs- preise, unterhalb derer ein Zusatzzoll erhoben werden kann, an die Welthandelsorganisation. Die Ausl(cid:148)sungsschwellen, die (cid:129)berschritten werden m(cid:129)ssen, damit ein Zusatzzoll bei der Einfuhr erhoben werden kann, werden insbesondere anhand der Einfuhren in die Gemeinschaft in den drei Jahren vor dem Jahr in dem die in Absatz 1 genannten nachteiligen Auswirkungen auftreten bzw. aufzutreten drohen. festgesetzt, (3) Die Einfuhrpreise, die bei der Erhebung eines Zusatzzolls zu ber(cid:129)cksichtigen sind, werden auf der Grundlage der cif-Einfuhrpreise der betreffenden Sendung festgelegt. (4) Die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen werden nach dem Verfahren des Artikels 16 festgelegt. L 157/4 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 5. 98 Sie legen insbesondere folgendes fest: a) die Waren, f(cid:129)r die nach Artikel 5 des (cid:154)bereinkom- mens Zusatzz(cid:148)lle bei der Einfuhr erhoben werden; b) die anderen erforderlichen Ausl(cid:148)sungskriterien f(cid:129)r die Anwendung von Absatz 1 in (cid:154)bereinstimmung mit Artikel 5 des (cid:154)bereinkommens. “ 4. Artikel 12 Absatz 1 wird gestrichen. Artikel 12 Absatz 3 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „(3) Die Kommission nimmt die infolge von (cid:142)nde- rungen der Kombinierten Nomenklatur notwendigen (cid:142)nderungen dieser Verordnung oder der in Anwen- dung dieser Verordnung erlassenen Verordnungen vor. “ 5. Artikel 13 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „Artikel 13 (1) Dieser Artikel gilt f(cid:129)r den gesamten pr(cid:132)feren- tiellen Handelsverkehr, bei dem die Festlegung des — gegebenenfalls nach Artikel 7 herabgesetzten — Agrar- teilbetrags der Abgabe nicht auf der in Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe a) genannten tats(cid:132)chlichen Menge beruht und/oder bei dem die Grundbetr(cid:132)ge nicht auf den Preisunterschieden nach Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe b) beruhen. (2) Die Merkmale der Grunderzeugnisse und die Mengen der zu ber(cid:129)cksichtigenden Grunderzeugnisse sind in der Verordnung (EG) Nr. 1460/96 der Kommission (*) festgelegt. Etwaige (cid:142)nderungen dieser Verordnung werden nach dem Verfahren des Artikels 16 erlassen. (*) ABl. L 187 vom 26. 7. 1996, S. 18. “ 6. Artikel 14 Absatz 1 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „(1) Nach dem Verfahren des Artikels 16 k(cid:148)nnen die Schwelle oder Schwellen festgelegt werden, unter- halb deren die nach Artikel 6 oder 7 bestimmten Betr(cid:132)ge Null betragen. Die Nichtanwendung dieser Agrarteilbetr(cid:132)ge kann nach demselben Verfahren von besonderen Bedingungen abh(cid:132)ngig gemacht werden, um die Entstehung k(cid:129)nstlicher Handelsstr(cid:148)me zu verhindern. “ 7. Artikel 18 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „Artikel 18 die Die notwendigen Maßnahmen zur Anpassung dieser Verordnung an die (cid:142)nderungen der Verordnungen (cid:129)ber im Bereich der Landwirtschaft mit dem Ziel der Auf- rechterhaltung der derzeitigen Regelung werden nach dem Verfahren des Artikels 16 erlassen. “ gemeinsamen Marktorganisationen 8. In Anhang B werden die (cid:154)berschriften unter „Tabelle 1“ und „Tabelle 2“ gestrichen. 9. Der Anhang zu dieser Verordnung wird als Anhang C der Verordnung (EG) Nr. 3448/93 angef(cid:129)gt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am siebten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 25. Mai 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. CUNNINGHAM 30. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 157/5 ANHANG „ANHANG C KN-Code Warenbezeichnung 0403 10 51 bis 0403 10 99 Joghurt, aromatisiert oder mit Zusatz von Fr(cid:129)chten oder Kakao 0403 10 71 bis 0403 90 99 Buttermilch, saure Milch und saurer Rahm, Kefir und andere fermentierte oder ges(cid:132)uerte Milch mit Zusatz von Fr(cid:129)chten oder Kakao 0710 40 Zuckermais, auch in Wasser oder Dampf gekocht, gefroren 0711 90 30 1517 10 10 1517 90 10 Zuckermais, vorl(cid:132)ufig haltbar gemacht (z. B. durch Schwefeldioxid oder in Wasser, dem Salz, Schwefeldioxid oder andere vorl(cid:132)ufig konservierend wirkende Stoffe zugesetzt sind), zum unmittelbaren Genuß nicht geeignet Margarine, ausgenommen fl(cid:129)ssige Margarine, mit einem Milchfettgehalt von mehr als 10 bis 15 GHT Andere genießbare Mischungen und Zubereitungen von tierischen oder pflanzlichen Fetten und (cid:153)len sowie von Fraktionen verschiedener Fette und (cid:153)le dieses Kapitels, ausgenommen genießbare Fette und (cid:153)le sowie deren Fraktionen der Position 1516, mit einem Milchfettgehalt von mehr als 10 bis 15 GHT 1702 50 00 Chemisch reine Fruktose 2005 80 00 Zuckermais (Zea mays. var. saccharata), ohne Essig zubereitet oder haltbar gemacht, nicht gefroren 2905 43 00 Mannitol D-Glucitol (Sorbitol): – in w(cid:132)ßriger L(cid:148)sung: 2905 44 11 – – mit einem Gehalt an D-Mannitol, bezogen auf den Gehalt an D-Glucitol, von 2 GHT oder weniger 2905 44 19 – – anderer – anderer: 2905 44 91 – – mit einem Gehalt an D-Mannitol, bezogen auf den Gehalt an D-Glucitol, von 2 GHT oder weniger 2905 44 99 – – anderer 3505 10 10 Dextrine 3505 10 92 Andere modifizierte St(cid:132)rken, ausgenommen veretherte St(cid:132)rken und veresterte St(cid:132)rken, Amilomere, Cadexomere, Crilanomere und Eldexomere Leime auf der Grundlage von St(cid:132)rken, Dextrinen oder anderen modifizierten St(cid:132)rken: 3505 20 10 – mit einem Gehalt an St(cid:132)rken, Dextrinen oder anderen modifizierten St(cid:132)rken von weniger als 25 GHT 3505 20 30 – mit einem Gehalt an St(cid:132)rken, Dextrinen oder anderen modifizierten St(cid:132)rken von 25 oder mehr, jedoch weniger als 55 GHT 3505 20 50 – mit einem Gehalt an St(cid:132)rken, Dextrinen oder anderen modifizierten St(cid:132)rken von 55 oder mehr, jedoch weniger als 80 GHT 3505 20 90 – mit einem Gehalt an St(cid:132)rken, Dextrinen oder anderen modifizierten St(cid:132)rken von 80 GHT oder mehr L 157/6 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 5. 98 KN-Code Warenbezeichnung 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 Appretur- oder Endausr(cid:129)stungsmittel, Beschleuniger zum F(cid:132)rben oder Fixieren von Farbstoffen und andere Erzeugnisse und Zubereitungen (z. B. zubereitete Schlichte- mittel und Zubereitungen zum Beizen), von der in der Textilindustrie, Papierindustrie, Lederindustrie oder (cid:132)hnlichen Industrien verwendeten Art, anderweit weder genannt noch inbegriffen, auf der Grundlage von St(cid:132)rke oder St(cid:132)rkederivaten: – mit einem Gehalt an diesen Stoffen von weniger als 55 GHT – mit einem Gehalt an diesen Stoffen von 55 oder mehr, jedoch weniger als 70 GHT – mit einem Gehalt an diesen Stoffen von 70 oder mehr, jedoch weniger als 83 GHT – mit einem Gehalt an diesen Stoffen von 83 GHT oder mehr Sorbit, ausgenommen Waren der Unterposition 2905 44: – in w(cid:132)ßriger L(cid:148)sung: 3824 60 11 – – mit einem Gehalt an D-Mannitol von 2 GHT oder weniger, bezogen auf den Gehalt an D-Glucitol 3824 60 19 – – anderer – andere: 3824 60 91 – – mit einem Gehalt an D-Mannitol von 2 GHT oder weniger, bezogen auf den 3824 60 99 – – anderer“ Gehalt an D-Glucitol


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1571/98 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Autonomia no Kosovo

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
Serbia
Yugoslavia
autonomy
democracy
international sanctions
organisation of elections
parliamentary election
the EU's international role

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/45 A Uniªo Europeia instou o Governo da Guatemala a que continue a tomar todas as disposi(cid:231)ıes necessÆrias para instaurar um inquØrito exaustivo sobre este assassinato a fim de que os seus autores sejam levados a tribunal e tambØm para que apoie o trabalho da Comissªo da Verdade e tome todas as medidas necessÆrias para garantir a seguran(cid:231)a dos seus membros. Presentemente, a UE continua a seguir atentamente o desenvolvimento do processo de paz e a evolu(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo dos Direitos do Homem na Guatemala, tendo em vista o segundo encontro do Grupo Consultivo, que terÆ lugar no Outono de 1998. (1999/C 13/064) PERGUNTA ESCRITA E-1571/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (25 de Maio de 1998) Objecto: Autonomia no Kosovo Os principais instrumentos ao servi(cid:231)o da autonomia no Kosovo sªo, independentemente da sua amplitude, o parlamento e o governo do Kosovo. Nªo obstante, nenhum dos dois funciona, porque os partidos albaneses boicotaram as elei(cid:231)ıes como forma de luta pela independŒncia. O parlamento (onde os partidos albaneses teriam de resto alcan(cid:231)ado uma maioria absoluta) constitui, porØm, uma plataforma democrÆtica ideal para o debate sobre o futuro da regiªo. Uma plataforma que, alØm disso, possibilita a participa(cid:231)ªo no debate de todos os grupos de habitantes do Kosovo. Com base num mandato outorgado pelo parlamento, o governo pode levar a cabo (se necessÆrio, com recurso (cid:224) media(cid:231)ªo internacional) as negocia(cid:231)ıes com as autoridades da SØrvia. O Conselho nªo considera que, nªo sendo a independŒncia uma alternativa realista, um parlamento do Kosovo sa(cid:237)do de elei(cid:231)ıes livres e justas constitui a plataforma mais democrÆtica e mais (cid:243)bvia para um debate sobre o futuro da regiªo? EstarÆ o Conselho disposto a pressionar as autoridades da SØrvia no sentido de estas organizarem, quanto antes e sob vigil(cid:226)ncia internacional, elei(cid:231)ıes para o parlamento do Kosovo? Pretende o Conselho tambØm exercer pressªo junto de todas as partes envolvidas para que participem activamente nas elei(cid:231)ıes? Resposta (24 de Setembro de 1998) O Conselho estÆ seriamente preocupado com a deteriora(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo no Kosovo. Cabe recordar a este respeito que, muito antes da eclosªo da violŒncia e do aparecimento do ExØrcito de Liberta(cid:231)ªo do Kosovo, a comunidade internacional insistira junto dos dirigentes da Repœblica Federativa da JugoslÆvia (RFJ) e da SØrvia sobre a import(cid:226)ncia de se encontrar uma solu(cid:231)ªo para a situa(cid:231)ªo insustentÆvel gerada no Kosovo com a supressªo do estatuto de autonomia da prov(cid:237)ncia em 1990. O Conselho manifestou claramente, em vÆrias ocasiıes, a sua posi(cid:231)ªo no que respeita ao estatuto desta regiªo, aliÆs partilhada por toda a comunidade internacional: nem a situa(cid:231)ªo actual nem a independŒncia constituem solu(cid:231)ıes aceitÆveis, sendo-o antes um estatuto refor(cid:231)ado que inclua uma margem considerÆvel de autonomia para a regiªo. (cid:201) evidente que os dirigentes da RFJ e da SØrvia tŒm de assumir a maior parte da responsabilidade pela crise no Kosovo. A maioria dos dirigentes albaneses decidiu boicotar as elei(cid:231)ıes oficiais no Kosovo precisamente pelo facto de a Constitui(cid:231)ªo sØrvia s(cid:243) conferir ao Parlamento do Kosovo poderes mais ou menos simb(cid:243)licos. Sendo assim, a op(cid:231)ªo apresentada pelo Senhor Deputado nªo parece viÆvel nas circunst(cid:226)ncias actuais. Contudo, Ø evidente que, nas negocia(cid:231)ıes sobre o futuro estatuto do Kosovo, a questªo do estabelecimento de uma administra(cid:231)ªo aut(cid:243)noma com uma dimensªo parlamentar constituirÆ uma questªo de import(cid:226)ncia capital. No actual estado da situa(cid:231)ªo, a Uniªo Europeia concentra os seus esfor(cid:231)os em fazer cessar a repressªo violenta e em pressionar ambas as partes a darem in(cid:237)cio a um processo pol(cid:237)tico. Para alcan(cid:231)ar esse objectivo, a Uniªo decidiu jÆ aplicar uma sØrie de san(cid:231)ıes contra a SØrvia e a RFJ