title: PREGUNTA ESCRITA n. 1542/98 del Gianni TAMINO a la Comisión. Paloma crucificada en Orvieto el día de Pentecostés

eurovoc_concepts:
Umbria
application of EU law
bird
customs and traditions
protection of animals

text: 5. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 31/53 vendida, indicando las fechas y los nœmeros de los lotes. Este registro estÆ a disposici(cid:243)n de las autoridades de los Estados miembros, que garantizan, mediante las comprobaciones oportunas, el cumplimiento de los requisitos establecidos en la Directiva. Los vendedores minoristas de medicamentos veterinarios estÆn obligados a conservar registros pormenorizados de las cantidades que manejen y a garantizar su seguimiento. La informaci(cid:243)n que debe registrarse de cada transacci(cid:243)n incluye la fecha, la identidad precisa del medicamento veterinario, el nœmero de lote del fabricante, la cantidad recibida o suministrada, el nombre y direcci(cid:243)n del proveedor o destinatario cuando proceda, el nombre y direcci(cid:243)n del veterinario que receta el medicamento y una copia de la receta. Al menos una vez al aæo debe realizarse una auditor(cid:237)a detallada en la que se cotejen los productos que se reciben y que se expiden con los que permanecen en almacØn, procediØndose a registrar cualesquiera discrepancias. (1) DO L 270 de 14. 12. 1970. (2) DO L 64 de 7. 3. 1987. (3) Modificada por las Directivas 90/676/CEE y 93/40/CEE del Consejo (81/851/CEE, DO L 317 de 6. 11. 1981; 90/676/CEE, DO L 373 de 31. 12. 1990; 93/40/CEE, DO L 214 de 24. 8. 1993). (4) DO L 317 de 6. 11. 1981. (5) Reglamento (CEE) 2377/90 del Consejo, por el que se establece un procedimiento comunitario de fijaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites mÆximos de residuos de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal (DO L 224 de 18. 8. 1990). Modificado por el Reglamento (CE) 434/97 del Consejo, de 3 de marzo de 1997, que modifica el Reglamento (CEE) 2377/90 del Consejo por el que se establece un procedimiento comunitario de fijaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites mÆximos de residuos de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal (DO L 67 de 7. 3. 1997). (6) DO L 332 de 30. 12. 1995. (1999/C 31/069) PREGUNTA ESCRITA E-1542/98 de Gianni Tamino (V) a la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 1998) Asunto: Paloma crucificada en Orvieto el d(cid:237)a de PentecostØs Es una tradici(cid:243)n popular de Orvieto que el d(cid:237)a de PentecostØs se crucifique una paloma, s(cid:237)mbolo del Esp(cid:237)ritu Santo, en una rueda de petardos que va corriendo por un cable de acero desde la iglesia de San Francisco (patrono de los animales) hasta la puerta de la Catedral, entre los gritos del pœblico y la explosi(cid:243)n de los petardos y fuegos artificiales colocados en la rueda de la paloma que a menudo acaba muerta o moribunda. De las condiciones del animal a su llegada a la Catedral se deducen buenos o malos augurios para la ciudad. Esta bÆrbara ceremonia recibe la bendici(cid:243)n del obispo de la ciudad y estÆ patrocinada por la Regi(cid:243)n de Umbria y por la Uni(cid:243)n Europea, como se puede observar en el folleto descriptivo de la ceremonia. A pesar de las repetidas protestas de las diversas asociaciones de defensa de los derechos de los animales (Amici della Terra, LAV, ENPA, WWF) presentes en el territorio, tambiØn este aæo se volverÆ a sacrificar una paloma en nombre de la superstici(cid:243)n. ¿Considera la Comisi(cid:243)n compatible una manifestaci(cid:243)n de este tipo con la necesidad de defender y proteger el bienestar de los animales, reconocido por otra parte en los trabajos de la CIG que desembocaron en el Tratado de Amsterdam? ¿Con quØ motivo se ha concedido el patrocinio comunitario a esta iniciativa? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la imagen de la bandera de la UE se utiliza indebidamente y c(cid:243)mo tiene la intenci(cid:243)n de evitarlo? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 1998) Como ya ha declarado en varias ocasiones, la Comisi(cid:243)n deplora todas las formas de crueldad con los animales y, en sus propuestas relativas al bienestar animal, ha procurado siempre conseguir el nivel de bienestar mÆs elevado posible. La Comunidad tiene una legislaci(cid:243)n de bienestar animal relativa a los animales de granja (prÆcticas agrarias, transporte y sacrificio) y de laboratorio. Esta legislaci(cid:243)n se actualiza cada cierto tiempo, teniendo en cuenta los nuevos progresos y los œltimos descubrimientos cient(cid:237)ficos. En un protocolo del Tratado de Amsterdam se exige que la Comisi(cid:243)n y los Estados miembros presten la mÆxima atenci(cid:243)n a los requisitos de bienestar animal en los sectores de la agricultura, el transporte, el mercado interior y la investigaci(cid:243)n. Sin embargo, en el protocolo se insiste en que continœen respetÆndose los ritos religiosos, las tradiciones culturales y el patrimonio cultural regional


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1553/98 dell'on. Ursula STENZEL alla Commissione. Regioni frontaliere: PHARE-CBC

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
Structural Funds
accession to the European Union
cross-border cooperation
development plan
frontier region

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/143 Le autorit(cid:224) francesi hanno accettato questo approccio ed hanno presentato contropartite significative nel maggio 1998, principalmente in Europa, sotto forma di cessioni di attivi e di chiusure di agenzie. Al termine della valutazione del piano di ristrutturazione dell(cid:146)impresa, la Commissione ha concluso che il CrØdit Lyonnais Ł efficiente sotto il profilo economico anche tenendo conto delle ingenti contropartite; che gli aiuti saranno limitati allo stretto necessario e che le contropartite presentate dalle autorit(cid:224) francesi permetteranno di ridurre significativamente la presenza commerciale del CrØdit Lyonnais e quindi le distorsioni di concorrenza provocate dagli interventi di Stato. Da aggiungere che il controllo esercitato dalla Commissione sugli aiuti di Stato connessi dagli Stati membri non mira a garantire la perennit(cid:224) delle imprese beneficiarie di detti aiuti bens(cid:236) il normale funzionamento del mercato comune senza distorsioni eccessive di concorrenza. La Commissione ha preso atto degli impegni di privatizzare rapidamente la banca, al piø tardi entro l(cid:146)ottobre 1999, assunti dalla Francia conformemente agli obiettivi gi(cid:224) dichiarati dal governo francese in occasione dell(cid:146)approvazione della precedente decisione del 1995. La Commissione concorda con l(cid:146)onorevole parlamentare sulla neutralit(cid:224) del trattato quanto alla propriet(cid:224) delle imprese, quale enunciata all(cid:146)articolo 222 del trattato CE; rileva tuttavia che l(cid:146)intervento regolare dello Stato a favore delle imprese pubbliche bancarie francesi ha costituito una distorsione di concorrenza grave a danno delle imprese bancarie private, che non hanno beneficiato di un sostegno analogo quasi sistematico dei loro azionisti privati. In questo contesto particolare la Commissione osserva che il trasferimento del CrØdit Lyonnais al settore privato contribuir(cid:224) a che in avvenire il CrØdit Lyonnais faccia appello ai suoi azionisti privati ed al mercato per reperire le risorse supplementari di cui avr(cid:224) bisogno, anzichØ ricorrere ad aiuti di Stato il cui effetto distorsivo perturba il funzionamento normale del mercato comune. (1) GU C 368 del 23. 12. 1994. (98/C 402/190) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1553/98 di Ursula Stenzel (PPE) alla Commissione (19 maggio 1998) Oggetto: Regioni frontaliere: PHARE-CBC Il programma PHARE-CBC Ł stato creato alcuni anni fa, tra l(cid:146)altro anche su iniziativa del Parlamento europeo per consentire una cooperazione con le regioni limitrofe nell(cid:146)UE nelle immediate vicinanze delle frontiere esterne, a complemento dell(cid:146)iniziativa comunitaria INTERREG. Pu(cid:242) la Commissione escludere che nell(cid:146)ambito del futuro programma PHARE-CBC, i fondi destinati alla cooperazione con INTERREG saranno utilizzati per tutte le frontiere dei PECO? E(cid:146) la Commissione in grado di comunicare se al futuro programma PHARE-CBC sar(cid:224) applicata la stessa procedura seguita per INTERREG? Pu(cid:242) confermare la Commissione che l(cid:146)elenco dei settori finora ammissibili, come turismo, agricoltura/ambiente rurale, innovazione/telecomunicazioni, sanit(cid:224) ecc. rimarr(cid:224) invariato nel nuovo programma PHARE-CBC e non sar(cid:224) quindi compromessa la cooperazione sovraregionale cos(cid:236) importante nelle regioni frontaliere interessate dall(cid:146)allargamento ad Est? Risposta data dal sig. Van den Broek in nome della Commissione (18 giugno 1998) Attualmente la Commissione sta effettuando una revisione del regolamento (CE) 1628/94 della Commissione, del 4 luglio 1994 (1), relativo alla cooperazione transfrontaliera nell(cid:146)ambito di PHARE (programma PHARE CBC), allo scopo di migliorare la flessibilit(cid:224) del programma. Tale messa a punto terr(cid:224) conto anche dell(cid:146)esperienza acquisita sino ad oggi nel coordinare le attivit(cid:224) di PHARE CBC con quelle finanziate dai fondi strutturali della Comunit(cid:224) (INTERREG IIA). I futuri orientamenti del programma PHARE CBC vengono inoltre discussi in seno al comitato di gestione PHARE, ma in questa fase non Ł possibile pronunciarsi sulle decisioni che saranno adottate, una volta completata la revisione, riguardo alle aree geografiche o ai tipi di azioni ammissibili nel quadro del regolamento. (1) JO L 171 del 6. 7. 1994


title: QUESTION ECRITE no 1542/98 de Gianni TAMINO à la Commission. Colombes crucifiées à Orvieto le jour de la Pentecôte

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/53 les dates et numØros des lots. Ce registre est mis (cid:224) la disposition des autoritØs des (cid:201)tats membres qui garantissent, par des contr(cid:244)les appropriØs, que les prescriptions de la directive sont respectØes. Les vendeurs au dØtail de mØdicaments vØtØrinaires doivent enregistrer avec prØcision les quantitØs qu(cid:146)ils vendent et garantir leur tra(cid:231)abilitØ. L(cid:146)information (cid:224) enregistrer pour chaque transaction comprend la date, l(cid:146)identitØ prØcise du mØdicament vØtØrinaire, le numØro de lot du fabricant, la quantitØ re(cid:231)ue ou fournie, le nom et l(cid:146)adresse du fournisseur ou du destinataire, le cas ØchØant, le nom et l(cid:146)adresse du vØtØrinaire qui a dØlivrØ la prescription et une copie de cette derniŁre. Au moins une fois par an, il y a lieu de rØaliser un audit dØtaillØ et de rapprocher les produits entrants et sortants de ceux dØtenus en stock, de maniŁre (cid:224) enregistrer toute disparitØ. (1) JO L 270 du 14. 12. 1970. (2) JO L 64 du 7. 3. 1987. (3) ModifiØe par les directives 90/676/CEE et 93/40/CEE du Conseil (81/851/CEE, JO 317 du 6. 11. 1981; 90/676/CEE, JO L 373 du 31. 12. 1990; 93/40/CEE, JO L 214 du 24. 8. 1993). (4) JO L 317 du 6. 11. 1981. (5) RŁglement (CEE) 2377/90 du Conseil Øtablissant une procØdure communautaire pour la fixation des limites maximales de rØsidus de mØdicaments vØtØrinaires dans les aliments d(cid:146)origine animale (JO L 224 du 18. 8. 1990), modifiØ par le rŁglement (CE) 434/97 du Conseil, du 3 mars 1997, modifiØ par le rŁglement (CEE) 2377/90 du Conseil Øtablissant une procØdure communautaire pour la fixation des limites maximales de rØsidus de mØdicaments vØtØrinaires dans les aliments d(cid:146)origine animale (JO L 67 du 7. 3. 1997). (6) JO L 332 du 30. 12. 1995. (1999/C 31/069) QUESTION (cid:201)CRITE E-1542/98 posØe par Gianni Tamino (V) (cid:224) la Commission (19 mai 1998) Objet: Colombes crucifiØes (cid:224) Orvieto le jour de la Pentec(cid:244)te A Orvieto, une tradition populaire veut que le jour de la Pentec(cid:244)te, une colombe, symbole du Saint-Esprit, soit crucifiØe sur une roue munie de pØtards que l(cid:146)on fait glisser le long d(cid:146)un c(cid:226)ble d(cid:146)acier tendu entre l(cid:146)(cid:201)glise de Saint-Fran(cid:231)ois (patron des animaux) et la porte du D(cid:244)me parmi les cris de la foule et le crØpitement des pØtards. La colombe arrive bien souvent morte ou agonisante (cid:224) la fin de sa course. De l(cid:146)Øtat dans lequel se trouve l(cid:146)animal (cid:224) son arrivØe au D(cid:244)me sont tirØs de bons ou de mauvais prØsages pour la ville. Cette cØrØmonie quelque peu barbare re(cid:231)oit la bØnØdiction de l(cid:146)ØvŒque de la ville et est parrainØe par la rØgion d(cid:146)Ombrie ainsi que par l(cid:146)Union europØenne, comme l(cid:146)indique le dØpliant dans lequel cette manifestation est prØsentØe. En dØpit des protestations rØitØrØes des diverses associations pour la protection des droits des animaux (Amis de la terre, LAV, ENPA, WWF) qui sont prØsentes sur le territoire italien, une colombe sera encore sacrifiØe cette annØe au nom des superstitions. La Commission estime-t-elle qu(cid:146)une manifestation de cette nature est compatible avec la nØcessitØ d(cid:146)assurer le bien-Œtre des animaux, laquelle, du reste, a ØtØ reconnue au cours des travaux de la CIG qui ont abouti au traitØ d(cid:146)Amsterdam? Pour quelles raisons a-t-elle acceptØ de parrainer cette manifestation? N(cid:146)estime-t-elle pas que l(cid:146)image de marque de l(cid:146)Union europØenne est ainsi indßment utilisØe et comment entend-elle Øviter que cela se reproduise (cid:224) l(cid:146)avenir? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (19 juin 1998) Comme elle l(cid:146)a dØclarØ (cid:224) diverses occasions, la Commission dØplore toute forme de cruautØ envers les animaux. Dans ses propositions concernant le bien-Œtre de ces derniers, elle a toujours cherchØ (cid:224) assurer le niveau de bien- Œtre le plus ØlevØ possible. La CommunautØ possŁde une lØgislation en matiŁre de bien-Œtre pour les animaux domestiques (Ølevage, transport et abattage) ainsi que pour les animaux de laboratoire. Cette lØgislation a ØtØ actualisØe de temps en temps, compte tenu de l(cid:146)Øvolution de la situation et des connaissances techniques les plus rØcentes. Un protocole du traitØ d(cid:146)Amsterdam impose (cid:224) la Commission et aux (cid:201)tats membres de tenir pleinement compte des impØratifs du bien-Œtre des animaux dans les domaines de l(cid:146)agriculture, des transports, du marchØ intØrieur et de la recherche. Il souligne toutefois qu(cid:146)il faut continuer (cid:224) respecter les rites religieux, les traditions culturelles et les coutumes rØgionales


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1548/98 del Doeke EISMA a la Comisión. Traslado de residuos nucleares de Georgia a Escocia

eurovoc_concepts:
Georgia
Scotland
import
nuclear chemistry
nuclear industry
nuclear safety
radioactive waste
storage of waste
waste management
waste recycling

text: 5. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 31/55 (1999/C 31/071) PREGUNTA ESCRITA E-1545/98 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 1998) Asunto: Desarrollo del consumo de flores y plantas En relaci(cid:243)n con el Reglamento CEE no 832/97 (1), relativo al fomento de los productos de la floricultura, parece ser que la aplicaci(cid:243)n de la primera fase operativa del rØgimen de fomento ha puesto de manifiesto que los programas presentados y realizados se han visto condicionados por el hecho de que solamente un organismo de la Uni(cid:243)n Europea dispon(cid:237)a de recursos propios suficientes para cubrir la diferencia entre el coste total de las iniciativas de fomento y la contribuci(cid:243)n comunitaria. 1. ¿Es exacta esta afirmaci(cid:243)n? En caso afirmativo ¿No considera œtil la Comisi(cid:243)n reflexionar seriamente sobre la eficacia, la equidad y la imparcialidad del 2. instrumento utilizado? 3. ¿No cree que la aceptaci(cid:243)n por parte de la UE de la ley nacional holandesa relativa a la retenci(cid:243)n parafiscal aplicada a las flores (comunitarias y no comunitarias) que transitan por el territorio de ese pa(cid:237)s probablemente agravarÆ todav(cid:237)a mÆs en los pr(cid:243)ximos aæos el desequilibrio entre las posibilidades econ(cid:243)micas reales de intervenci(cid:243)n de la oficina holandesa de las flores y las del resto de la floricultura de los otros Estados miembros? ¿No considera que la exclusi(cid:243)n del sector de la floricultura de la «Agenda 2000» es una omisi(cid:243)n 4. injustificada que tendrÆ consecuencias negativas en los pr(cid:243)ximos aæos? (1) DO L 119 de 8. 5. 1997, p. 17. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n no puede compartir la afirmaci(cid:243)n relativa al primer punto de la pregunta. En efecto, la experiencia ha demostrado que numerosas organizaciones profesionales e interprofesionales han tenido medios financieros para cofinanciar las medidas de fomento del consumo aprobadas. Por otra parte, este sistema de cofinanciaci(cid:243)n es similar al que existe en otros sectores. En cuanto a la pregunta sobre la exacci(cid:243)n reguladora nacional, hay que decir que la utilizaci(cid:243)n de fondos procedentes de cargas obligatorias percibidas de los agentes econ(cid:243)micos del sector es una medida que puede facilitar la ejecuci(cid:243)n de los programas. Por esta raz(cid:243)n, la utilizaci(cid:243)n de estos fondos fue admitida por el Reglamento (CE) 803/98 de la Comisi(cid:243)n, de 16 de abril de 1998, que establece para 1998 las disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CE) 2275/96 del Consejo por el que se aprueban medidas espec(cid:237)ficas en el sector de las plantas vivas y de los productos de la floricultura (1). Por œltimo, la Comisi(cid:243)n recuerda a Su Seæor(cid:237)a que, en virtud del Reglamento (CE) 2275/96 del Consejo, de 22 de noviembre de 1996, por el que se aprueban medidas espec(cid:237)ficas en el sector de las plantas vivas y de los productos de la floricultura (2), las medidas de fomento del consumo en el sector de la floricultura son financiadas por la Comunidad durante un per(cid:237)odo de tres aæos. Solamente cuando finalice este plazo y se hayan evaluado los resultados obtenidos, la Comunidad podrÆ decidir quØ medidas serÆn necesarias en este sector. (1) DO L 115 de 17. 4. 1998. (2) DO L 308 de 29. 11. 1996. (1999/C 31/072) PREGUNTA ESCRITA E-1548/98 de Doeke Eisma (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 1998) Asunto: Traslado de residuos nucleares de Georgia a Escocia 1. ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de que existe un acuerdo secreto entre los Estados Unidos y el Reino Unido para el tratamiento y almacenamiento de residuos nucleares procedentes de Georgia en la central de Dounreay (Escocia)?


title: Directiva nr. 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare

eurovoc_concepts:
EU Member State
banking
bond
credit transfer
financial solvency
intra-EU payment

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 33 31998L0026 L 166/45 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 11. 6. 1998 DIRECTIVA NR. 98/26/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți ș(cid:13)i de decontare a titlurilor de valoare PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, (4) având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 100a, întrucât este de dorit ca legislația statelor membre să îș(cid:13)i propună o cât mai mare reducere a disfuncționalităților sis- temului cauzate de aplicarea procedurii de faliment unui participant la acel sistem; având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Institutului Monetar European (2), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), hotărând în conformitate cu procedura stabilită la articolul 189b din tratat (4), (1) (2) (3) întrucât Raportul Lamfalussy din 1990 către guvernatorii băncilor centrale din Grupul celor Zece a demonstrat ris- cul sistemic major inerent sistemelor de plăți care funcțio- nează pe baza mai multor tipuri legale de compensare a plăților, mai ales compensarea multilaterală; întrucât la reducerea riscurilor sistemele de decontare brută în timp real este de o impor- tanță capitală, dată fiind dezvoltarea continuă a acestor sisteme; juridice asociate participării întrucât este de cea mai mare importanță reducerea riscu- rilor ce decurg din participarea la sistemele de decontare a titlurilor de valoare, mai ales în cazul în care există o legă- tură strânsă între aceste sisteme ș(cid:13)i sistemele de plăți; întrucât prezenta directivă are scopul de a contribui la funcționarea eficientă ș(cid:13)i rentabilă din punct de vedere al costului a plăților transfrontaliere ș(cid:13)i a sistemului de decon- tare a titlurilor de valoare în Comunitate, ceea ce conferă o mai mare libertate circulației capitalului în piața internă; întrucât prezenta directivă se înscrie pe linia progresului pentru finalizarea pieței interne, în special în ceea ce pri- veș(cid:13)te libertatea de a furniza servicii ș(cid:13)i liberalizarea circula- ției capitalului, în vederea realizării Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare; (1) JO C 56, 24. 2. 1997, p. 1. JO C 207, 18. 7. 1996, p. 13 ș(cid:13)i JO C 259, 26. 8. 1997, p. 6. (2) Aviz emis la 21 noiembrie 1996. (3) (4) Avizul Parlamentului European din 9. 4. 1997 (JO C 132, 28. 4. 1997, p. 74), Poziția comună a Consiliului din 13 octombrie 1997 (JO C 375, 10. 12. 1997, p. 34) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 29. 1. 1998 (JO C 56, 23. 2. 1998). Decizia Consiliului din 27. 4. 1998. (5) (6) (7) (8) (9) întrucât pe agenda Consiliului se află o propunere de direc- tivă referitoare la reorganizarea ș(cid:13)i lichidarea instituțiilor de credit, înaintată în 1985 ș(cid:13)i modificată pe 8 februarie 1988; întrucât Convenția privind procedura de faliment, elabo- rată la 23 noiembrie 1995 la reuniunea statelor membre din cadrul Consiliului, exclude în mod explicit întreprinde- instituțiile de credit ș(cid:13)i societățile de rile de asigurări, investiții; întrucât prezenta directivă vizează să acopere atât sistemele interne de plăți ș(cid:13)i de decontare a operațiunilor cu titluri de valoare, cât ș(cid:13)i cele transfrontaliere; întrucât directiva se aplică sistemelor comunitare ș(cid:13)i garanțiilor suplimentare constituite de participanți, comunitari sau dintr-o țară terță, legat de participarea la aceste sisteme; întrucât statele membre pot aplica dispozițiile prezentei directive atât propriilor instituții care participă în mod direct la sistemele dintr-o țară terță, cât ș(cid:13)i garanțiilor suplimentare constituite în legătură cu participarea la aceste sisteme; întrucât statelor membre trebuie să li se permită să desem- neze drept sistem reglementat prin prezenta directivă un sistem a cărui activitate principală o constituie decontarea titlurilor de valoare, chiar dacă sistemul se ocupă, într-o măsură limitată, ș(cid:13)i de produse derivate de comerț; întrucât reducerea riscului sistemic impune în special caracterul definitiv al decontării ș(cid:13)i onorarea garanțiilor suplimentare; întrucât prin garanție suplimentară se înțe- lege toate mijloacele furnizate de un participant celorlalți participanți la sistemele de plăți ș(cid:13)i de decontare cu titluri de valoare, pentru garantarea drepturilor ș(cid:13)i obligațiilor afe- rente sistemului, inclusiv în cazul acordurilor de răscum- parare a garanțiilor legale ș(cid:13)i a transferurilor fiduciare; întru- cât dispozițiile din legislațiile interne privitoare la tipurile de garanții suplimentare ce pot fi utilizate nu trebuie sa fie afectate de definiția dată garanției suplimentare de prezenta directivă; RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 34 (10) întrucât prezenta directivă, prin faptul că extinde domeniul de aplicare la garanțiile suplimentare aferente operațiuni- lor derulate de băncile centrale ale statelor membre care funcționează ca bănci centrale, inclusiv operațiuni din sfera politicii monetare, sprijină Institutul Monetar European în îndeplinirea funcției sale de promovare a eficienței plăților transfrontaliere, în vederea pregătirii etapei a treia a Uniunii Economice ș(cid:13)i Monetare, contribuind prin aceasta la crea- rea cadrului legal în care viitoarea bancă centrală euro- peană să îș(cid:13)i poată pune în practică politica; (11) întrucât ordinele de transfer ș(cid:13)i compensarea lor trebuie să se poată aplica în mod legal în temeiul jurisdicției statelor membre, fiind obligatorii pentru terțe țări; în momentul transferului sau în vederea transferului titlu- rilor de valoare; (20) întrucât dispozițiile articolului 9 alineatul (2) au drept scop să asigure că, în cazul în care participantul, banca centrală a unui stat membru sau viitoarea Bancă Centrală Euro- peană au o garanție valabilă ș(cid:13)i reală, în conformitate cu prevederile statului membru în care se află registrul, contul ș(cid:13)i sistemul de depozitare centralizată, validitatea ș(cid:13)i exigibilitatea garanției în legătură cu sistemul (ș(cid:13)i cu opera- torul acestuia) sau cu orice altă persoană ce revendică, direct sau indirect, un drept prin intermediul sistemului, trebuie stabilite numai în conformitate cu legislația acestui stat membru; (12) (13) întrucât normele privind caracterul definitiv al compensării nu trebuie să împiedice sistemele să verifice, înaintea efec- tuării compensării, dacă ordinele intrate în sistem sunt conforme cu normele de funcționare ale acelui sistem ș(cid:13)i dacă permit decontarea în sistemul respectiv; (21) întrucât nici o dispoziție din prezenta directivă nu trebuie să împiedice un participant sau un terț de a exercita orice drept sau pretenție aferente unei tranzacții, pe care le poate avea prin lege, privind recuperarea sau restituirea în legă- tură cu un ordin de transfer introdus în sistem, de exemplu, în caz de fraudă sau eroare tehnică, atâta vreme cât acest lucru nu duce la repunerea în cauză a compensării, nici la revocarea ordinului de transfer în sistem; întrucât dispozițiile articolului 9 alineatul (2) nu vizează să aducă atingere funcționării sau efectelor dispozițiilor legale din statul membru în care sunt constituite titlurile de valoare sau dispozițiilor legale ale statului membru în care titlurile de valoare se pot afla ca atare (inclusiv, fără restric- ție, legislația referitoare la crearea, proprietatea sau transferul unor astfel de titluri sau a drepturilor aferente lor) ș(cid:13)i nu trebuie interpretate ca însemnând că orice ase- menea garanție suplimentară va fi direct aplicabilă sau susceptibilă de a fi recunoscută în orice stat membru, altfel decât în conformitate cu legea acestui stat membru; (14) întrucât trebuie sa existe certitudinea că ordinele de transfer nu pot fi revocate în afara perioadei fixate prin normele de funcționare a sistemului; (15) întrucât un stat membru trebuie să notifice de îndată celor- lalte state membre cu privire la declanș(cid:13)area procedurii de faliment în legătură cu un participant la sistem; (16) întrucât procedura de faliment nu trebuie să aibă efect retroactiv asupra drepturilor ș(cid:13)i obligațiilor participanților la sistem; (17) întrucât, în cazul aplicării procedurii de faliment împotriva unui participant la sistem, prezenta directivă are ș(cid:13)i scopul de a stabili care este legislația privind falimentul aplicabilă drepturilor ș(cid:13)i obligațiilor participantului aferente participă- rii lui la sistem; (18) întrucât garanția suplimentară trebuie protejată de efectele legislației privind falimentul care se aplică participantului aflat în stare de insolvabilitate; (19) întrucât dispozițiile articolului 9 alineatul (2) trebuie să se aplice numai registrului, contului sau sistemului de depo- zit central care să arate existența drepturilor de proprietate (22) întrucât este de dorit ca statele membre să facă eforturi pentru a crea suficiente legături între toate sistemele de decontare a titlurilor de valoare reglementate de prezenta directivă, în scopul de a asigura maxima transparență ș(cid:13)i deplina siguranță juridică a tranzacțiilor cu titluri de valoare; (23) întrucât adoptarea prezentei directive constituie calea cea mai bună de a concretiza obiectivele menționate, fără a depăș(cid:13)i limita necesară realizării lor, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: SECȚIUNEA I SFERA DE APLICARE Ș(cid:13) I DEFINIȚII Articolul 1 Dispozițiile prezentei directive se aplică: (a) oricărui sistem definit în conformitate cu articolul 2 litera (a) reglementat de legea unui stat membru ș(cid:13)i care operează în orice devize, în ECU sau în diverse monede convertite în cadrul sistemului; 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 35 (b) oricărui participant la un astfel de sistem; (c) garanțiilor suplimentare constituite în legătură cu: — participarea la sistem sau — operațiunile efectuate de băncile centrale ale statelor membre, în cadrul atribuțiilor lor de bănci centrale. Articolul 2 În sensul prezentei directive: (a) „sistem” înseamnă un acord formal: — între trei sau mai mulți participanți, la care se poate adă- uga un potențial agent de decontare, un partener central, o potențială casă de compensație, sau chiar un partici- pant indirect, cu norme comune ș(cid:13)i sisteme standardizate pentru executarea ordinelor de transfer între participanți; — reglementat de legea unui stat membru care a fost ales de către participanți; cu toate acestea, participanții nu pot alege decât legea unui stat membru în care cel puțin unul dintre ei are sediul central ș(cid:13)i — desemnat ca sistem, fără să aducă prejudiciu altor condiții mai stricte cu aplicare generală stabilite de legislația internă, notificat Comisiei de către statul membru a cărui lege apli- cabilă, după ce statul membru se asigură că normele de funcționare ale sistemului sunt corespunzătoare. Sub rezerva condițiilor din primul paragraf, un stat membru poate desemna ca sistem un acord formal menit să execute ordinele de transfer, aș(cid:13)a cum sunt definite la a doua liniuță de la punctul (i) ș(cid:13)i care, într-o măsură limitată, execută ordine legate de alte instrumente financiare, în cazul în care statul membru consideră că desemnarea acestui sistem se justifică prin motive de risc sistemic. Un stat membru poate desemna ca sistem, de la caz la caz, un acord formal între doi participanți, la care se poate adă- uga un agent de decontare, un partener central sau casă de compensație, ori chiar un participant indirect, în cazul în care statul membru consideră că desemnarea acestui sistem se jus- tifică prin motive de risc sistemic; — o întreprindere de investiții, aș(cid:13)a cum a fost definită la punctul 2 din articolul 1 din Directiva 93/22/CEE (2), exclusiv instituțiile precizate în lista de la articolul 2 ali- neatul (2) de la litera (a) la (k) sau — autorități publice ș(cid:13)i întreprinderi garantate public sau — orice întreprindere cu sediul social în afara Comunității ș(cid:13)i ale cărei atribuții corespund cu cele ale instituțiilor de cre- dit sau întreprinderilor de investiții din Comunitate defi- nite la prima ș(cid:13)i a doua liniuță, care participă la sistem ș(cid:13)i care răspunde de executarea obli- gațiilor financiare ce rezultă din ordinele de transfer din cadrul sistemului. În cazul în care un sistem este supravegheat în conformitate cu legislația internă ș(cid:13)i execută numai ordinele de transfer, aș(cid:13)a cum au fost definite în a doua liniuță de la punctul(i), precum ș(cid:13)i plățile rezultate din astfel de ordine, un stat membru poate decide ca întreprinderile care fac parte din sistem ș(cid:13)i care au responsabilitatea de a executa obligațiile financiare rezultate din ordinele de transfer din sistem ș(cid:13)i care pot fi considerate instituții, doar în cazul în care cel puțin trei participanți la sistem se încadrează în categoriile cuprinse în primul para- graf ș(cid:13)i în care o astfel de decizie se justifică prin motive de risc sistemic; (c) „partener central” înseamnă o entitate care se interpune între instituțiile sistemului ș(cid:13)i care acționează ca partener exclusiv al acestor instituții în ceea ce priveș(cid:13)te ordinele lor de transfer; (d) „agent de decontare” înseamnă o entitate care pune la dispo- ziția instituțiilor ș(cid:13)i/sau a partenerului central participante la sistem, conturi de decontare prin care sunt decontate ordinele de transfer din sistem ș(cid:13)i, după caz, acordă credite acestor instituții ș(cid:13)i/sau partenerilor centrali în scopul regularizării; (e) „casa de compensație” înseamnă o entitate care răspunde de calcularea situației nete a instituțiilor, un eventual partener central ș(cid:13)i/sau un eventual agent de decontare; (b) „instituție” înseamnă: (f) „participant” înseamnă o instituție, un partener central, un agent de decontare sau o casă de compensație. — o instituție de credit, aș(cid:13)a cum a fost definită la prima lini- uță din articolul 1 din Directiva 77/780/CEE (1), inclusiv instituțiile precizate în lista de la articolul 2 alineatul (2) sau În conformitate cu normele de funcționare a sistemului, acelaș(cid:13)i participant poate acționa ca partener central, ca agent de decontare sau ca o casă de compensație ori poate desfă- ș(cid:13)ura parțial sau integral aceste activități. (1) Prima Directivă 77/780/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1977 privind coordonarea actelor cu putere de lege ș(cid:13)i a actelor administrative privind accesul la activitatea de credit a instituțiilor de credit ș(cid:13)i exercitarea acesteia (JO L 322, 17. 12. 1977, p. 30). Directivă modificată ultima dată de Directiva 96/13/CE (JO L 66, 16. 3. 1996, p. 15). (2) Directiva 93/22/CEE a Consiliului din 10 mai 1993 privind serviciile de investiții în domeniul valorilor mobiliare (JO L 141, 11. 6. 1993, p. 27). Directivă modificată ultima dată de Directiva 97/9/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului (JO L 84, 26. 3. 1997, p. 22). 36 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 Un stat membru poate decide, în sensul prezentei directive, ca un participant indirect să fie considerat participant în cazul în care se justifică prin motive de risc sistemic ș(cid:13)i numai în cazul în care participantul indirect este cunoscut în sistem; (g) „participant indirect” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la prima liniuță, litera (b), care are o relație contractuală cu o instituție participantă la sistem, care exe- cută ordinele de transfer, astfel cum sunt definite la prima liniuță de la punctul (i) ș(cid:13)i care îi permite instituției de credit să treacă ordinele de transfer prin sistem; (m) „garanții suplimentare” înseamnă elementele de activ executabile, constituite sub forma unui gaj (inclusiv banii dați ca gaj), o răscumpărare sau un acord similar ori sub altă formă, cu scopul de a proteja drepturile ș(cid:13)i obligațiile ce pot apărea în legătură cu participarea la un sistem sau care se constituie la băncile centrale ale statelor membre sau la vii- toarea Bancă Centrală Europeană. SECȚIUNEA II COMPENSAREA Ș(cid:13) I ORDINELE DE TRANSFER (h) „titluri de valoare” înseamnă toate instrumentele la care se face referire în secțiunea B din anexa la Directiva 93/22/CEE; Articolul 3 (i) „ordin de transfer” înseamnă: — orice instrucțiune dată de un participant, de plasare a unei sume de bani la dispoziția unui destinatar, efectuată prin înregistrarea în registrele unei instituții de credit, ale unei bănci centrale sau ale unui agent de decontare, precum ș(cid:13)i orice instrucțiune care are ca efect asumarea sau execu- tarea unei obligații de plată, astfel cum este definită prin normele de funcționare a sistemului sau — o instrucțiune dată de un participant de a se transfera titlul de proprietate asupra unui titlu de valoare sau a mai multor titluri sau de a se transfera dreptul asupra unui titlu de valoare sau a mai multor titluri printr-o înregis- trare contabilă în registru sau printr-o altă modalitate; (j) (k) „procedura de faliment” înseamnă orice măsură colectivă pre- văzută de legea unui stat membru sau a unei terțe țări, cu scopul lichidării sau reorganizării judiciare a unui participant, în cazul în care o astfel de măsură implică suspendarea sau impunerea de restricții asupra transferurilor sau plăților; „compensare” înseamnă conversia într-o singură creanță netă sau obligație netă a creanțelor ș(cid:13)i obligațiilor rezultate din ordinele de transfer pe care un participant sau mai mulți par- ticipanți le emit în beneficiul unui participant sau al mai mul- tor participanți sau le primesc de la unul ori mai mulți par- ticipanți, având ca rezultat faptul că numai o singură creanță netă poate fi exigibilă ș(cid:13)i numai o singură obligație netă este datorată; (l) „cont de decontare” înseamnă un cont deschis la o bancă centrală, la un agent de decontare sau la un partener central, utilizat pentru deținerea fondurilor ș(cid:13)i titlurilor de valoare ș(cid:13)i pentru decontarea tranzacțiilor dintre participanții la sistem; (1) Ordinele de transfer ș(cid:13)i compensarea produc efecte legale ș(cid:13)i, chiar în cazul procedurii de faliment aplicate unui participant, sunt opozabile terților cu condiția ca ordinele de transfer să fi fost introduse în sistem înainte de momentul declanș(cid:13)ării procedurii de faliment, definite în conformitate cu articolul 6 alineatul (1). În cazul în care, în mod excepțional, ordinele de transfer sunt introduse în sistem ulterior declanș(cid:13)ării procedurii de faliment ș(cid:13)i sunt executate în ziua în care au fost inițiate procedura, ele au caracter executoriu ș(cid:13)i sunt obligatorii pentru terți numai în cazul în care, ulterior momentului decontării, agentul de decontare, partenerul central sau casa de compensație pot dovedi că nu au ș(cid:13)tiut, nici nu ar fi trebuit să ș(cid:13)tie că a fost declanș(cid:13)ată această procedură. (2) Nici un act cu putere de lege, normă administrativă, dispozi- ție sau uzanță privind anularea contractelor ș(cid:13)i a tranzacțiilor încheiate înaintea momentului de declanș(cid:13)are a procedurii de fali- ment, astfel cum este definită la articolul 6 alineatul (1), nu poate conduce la anularea compensării. (3) Momentul intrării unui ordin de transfer în sistem este definit de normele de funcționare ale sistemului. În cazul în care în legislația internă sunt stabilite condiții care reglementează sistemul în ceea ce priveș(cid:13)te momentul intrării, normele de func- ționare ale acestui sistem trebuie să fie conforme acestor condiții. Articolul 4 Statele membre pot dispune ca declanș(cid:13)area procedurii de faliment aplicate unui participant să nu împiedice utilizarea fondurilor ș(cid:13)i titlurilor de valoare disponibile în contul de decontare al acestui participant pentru acoperirea obligațiilor din sistem ale acestuia, în ziua în care s-a declanș(cid:13)at procedura de faliment. Mai mult, statele membre pot dispune ca facilitatea de credit a unui astfel de participant aferentă sistemului să fie utilizată, pe baza garanțiilor ș(cid:13)i disponibile, pentru executarea existente suplimentare obligațiilor participantului față de sistem. 06/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 37 Articolul 5 Un ordin de transfer nu poate fi revocat de un participant la sistem sau de un terț, de la data stabilită prin normele de funcționare ale sistemului. SECȚIUNEA III DISPOZIȚIILE REFERITOARE LA PROCEDURA DE FALIMENT Articolul 6 (1) În sensul prezentei directive, momentul declanș(cid:13)ării procedu- rii de faliment va fi momentul în care autoritatea judecătorească sau administrativă competentă emite decizia sa. (2) În cazul în care a fost luată o decizie în conformitate cu ali- neatul (1), autoritatea judecătorească sau administrativă compe- tentă o notifică de îndată autorității competente desemnată de statul membru. (3) Statul membru la care se face referire la alineatul (2) notifică de îndată celelalte state membre. Articolul 7 Procedura de faliment nu trebuie să aibă efecte retroactive asupra acelor drepturi ș(cid:13)i obligații ale unui participant care apar ca rezultat al participării sale sau în legătură cu participarea sa la sistem înainte de momentul declanș(cid:13)ării procedurii definite la articolul 6 alineatul (1). Articolul 8 În cazul în care a fost declanș(cid:13)ată procedura de faliment împotriva unui participant la sistem, drepturile ș(cid:13)i obligațiile acestuia, care apar ca rezultat al participării sale sau în legătură cu participarea sa la sistem, se stabilesc de legea aplicabilă sistemului în cauză. SECȚIUNEA IV PROTEJAREA DREPTURILOR DEȚINĂTORILOR DE GARANȚII SUPLIMENTARE FAȚĂ DE EFECTELE FALIMENTULUI FURNIZORULUI Articolul 9 (1) Drepturile: — unui participant la garanțiile suplimentare puse la dispoziția acestuia în legătură cu sistemul ș(cid:13)i — băncilor centrale ale statelor membre sau ale viitoarei Bănci Centrale Europene la garanțiile suplimentare puse la dispozi- ția lor nu trebuie să fie afectate de aplicarea procedurii de faliment unui participant sau unui partener al băncilor centrale ale statelor membre sau al viitoarei Bănci Centrale Europene care au consti- tuit garanțiile suplimentare. Garanțiile suplimentare por fi execu- tate pentru onorarea drepturilor. (2) În cazul în care titlurile de valoare (inclusiv drepturile asupra titlurilor de valoare) sunt constituite ca garanții suplimentare la participanți sau la băncile centrale ale statelor membre sau ale viitoarei Bănci Centrale Europene, potrivit descrierii de la alinea- tul (1), iar dreptul acestora (sau cel al oricărui alt mandatar, agent sau terț care acționează în numele lor) legat de titlurile de valoare, este înregistrat legal într-un registru, un cont sau sistem de depo- zit centralizat care se află într-un stat membru, stabilirea dreptu- rilor unor astfel de entități în calitatea lor de deținători de garanții suplimentare aferente titlurilor de valoare fiind reglementată de legea acestui stat membru. SECȚIUNEA V DISPOZIȚII FINALE Articolul 10 Statele membre precizează sistemele care urmează a face parte din sfera de aplicare a prezentei directive, le notifică Comisiei ș(cid:13)i informează Comisia cu privire la autoritățile pe care le-au ales în conformitate cu articolul 6 alineatul (2). indică statului membru a cărui Sistemul lege este aplicabilă participanții la sistem, inclusiv eventualii participanți indirecți, precum ș(cid:13)i orice modificare în legătură cu aceș(cid:13)tia. În plus, statele membre pot impune necesitatea supravegherii ș(cid:13)i autorizării sistemelor aflate sub jurisdicția lor. Orice persoană care are un interes legitim poate solicita unei instituții informații referitoare la sistemele din care face parte ș(cid:13)i poate furniza informații cu privire la principalele norme de funcționare a sistemelor. Articolul 11 (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive înainte de 11 decembrie 1999. Statele membre infor- mează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. 38 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 06/vol. 3 (2) Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele dispozițiilor de drept intern pe care le adoptă în domeniul regle- mentat de prezenta directivă. În comunicare, statele membre includ un tabel de concordanță care să menționeze dispozițiile de drept intern existente sau introduse, în conformitate cu fiecare articol din prezenta directiva. Articolul 13 Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 14 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Articolul 12 Adoptată la Bruxelles, 19 mai 1998. În termen de maximum trei ani de la data menționată la articolul 11 alineatul (1), Comisia prezintă un raport Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului referitor la punerea în practică a acestei directive, însoțit, după caz, de propunerea revizuirii ei. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele J. M. GIL-ROBLES Preș(cid:13)edintele G. BROWN


title: QUESTION ECRITE no 1543/98 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Pollution et insécurité dans le métro de Rome

eurovoc_concepts:
Latium
air conditioning
asbestos
health risk
occupational health
occupational safety
pollution
public health
public hygiene
underground railway

text: 18. 1. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 13/43 (1999/C 13/060) QUESTION (cid:201)CRITE E-1543/98 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (19 mai 1998) Objet: Pollution et insØcuritØ dans le mØtro de Rome La soussignØe et d(cid:146)autres responsables politiques italiens, qui se sont rendus derniŁrement dans les stations de la ligne de mØtro «A» de Rome, ont contastØ de graves insuffisances en matiŁre de sØcuritØ et d(cid:146)hygiŁne. En particulier, il semble que la sociØtØ Cotral, qui exploite cette ligne, ait pris des mesures pour retirer l(cid:146)amiante dans 10 voitures seulement sur 70, exposant ainsi les usagers et les travailleurs (cid:224) un risque de contamination, aggravØ par le fait que les systŁmes de ventilation sont inadaptØs. La sociØtØ Cotral verse aux ouvriers qu(cid:146)elle emploie une indemnitØ mensuelle dite «indemnitØ amiante» (accord syndical du 4. 9. 1995), ce qui conforte les soup(cid:231)ons existant quant (cid:224) une pollution par l(cid:146)amiante. La soussignØe a Øgalement pu constater sur la ligne «A» une tempØrature ØlevØe et la prØsence, pendant les heures de grande affluence, d(cid:146)un nombre de passagers de loin supØrieur (cid:224) la capacitØ de transport des voitures. Il n(cid:146)existe pas non plus de systŁme appropriØ de sØcuritØ pour les cas d(cid:146)urgence, notamment en raison de la prØsence de nombreux obstacles architechtoniques. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas opportun d(cid:146)intervenir auprŁs des autoritØs italiennes afin de demander le respect des directives 83/477/CEE (1), 91/382/CEE (2) et 90/394/CEE (3) et des dispositions par lesquelles celles- ci ont ØtØ transposØes dans le droit italien? (1) JO L 263 du 24. 9. 1983, p. 25. (2) JO L 206 du 29. 7. 1991, p. 16. (3) JO L 196 du 26. 7. 1990, p. 1. RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (4 aoßt 1998) Les directives citØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire ont ØtØ mises en (cid:156)uvre en Italie. Les informations fournies par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne permettent pas (cid:224) la Commission de conclure que les autoritØs italiennes n(cid:146)ont pas rempli leurs obligations en matiŁre de mise en (cid:156)uvre adØquate des dispositions dans le mØtro de Rome. La Commission serait cependant heureuse de recevoir et examiner toute autre information que l(cid:146)Honorable Parlementaire pourrait lui communiquer. (1999/C 13/061) QUESTION (cid:201)CRITE E-1561/98 posØe par Graham Watson (ELDR) au Conseil (25 mai 1998) Objet: DØpart d(cid:146)habitants palestiniens de JØrusalem-Est Il est extrŒmement manifeste que, depuis 1994, les autoritØs israØliennes, en restreignant le droit de sØjour, compliquent de plus en plus la vie des membres de la communautØ palestinienne (cid:224) JØrusalem-Est. Il semble que c(cid:146)est l(cid:146)un des ØlØments sur lesquels reposerait une politique systØmatique visant (cid:224) les en chasser. Lors de la visite qu(cid:146)il a rendue rØcemment au Moyen-Orient, le PrØsident en exercice a-t-il abordØ la question de ces refoulements avec le gouvernement d(cid:146)Israºl? Le Conseil envisage-t-il de subordonner les privilŁges commerciaux accordØs par l(cid:146)UE (cid:224) Israºl (cid:224) la condition selon laquelle les exportations palestiniennes vers l(cid:146)UE bØnØficieraient du mŒme accŁs et (cid:224) la fin des refoulements de JØrusalem?