title: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Behov av radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med världsradiokonferensen 1999 (WRC-99)

eurovoc_concepts:
International Telecommunication Union
international conference
new technology
telecommunications
waveband

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 05. 1998 KOM(1998) 298 slutlig MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Behov av radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med VÄRLDSRADIOKONFERENSEN 1999 (WRC-99) INNEHÅLL SAMMANFATTNING 1. INLEDNING 2. VÄRLDSRADIOKONFERENSER OCH EUROPA 2. 1 Förändrade förutsättningar för WRC-förhandlingama 2. 2 Resultaten av WRC-97 2. 3 Bedömning av Europas ställning vid WRC-97 3. WRC-99 OCH GEMENSKAPSPOLITIKEN PÄ RELEVANTA OMRÅDEN 3. 1 Markbunden mobilkommunikation/UMTS 3. 2 3. 3 Satellittjänster, inklusive radio/TV-sändningar Luftfarts- och satellitnavigationstjänster/GNSS 3. 4 Jordobservation 1 2 2 4 5 6 7 7 9 10 4. FÖRBEREDELSER FÖR WRC-99 UR GEMENSKAPENS SYNVINKEL 10 4. 1 De europeiska WRC-99-ståndpunktemas förenlighet med gemenskapspolitiken på relevanta områden 4. 2 Lämplig avvägning av olika intressen på radiokommunikationsområdet 4. 3 Tillnärmning av ståndpunkterna till tredje lands och regions ståndpunkter 4. 4 Lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC-99 5. SLUTSATS BILAGA Ordlista 10 11 11 12 13 SIA, SAMMANFATTNING tjänster tekniker och inom radiokommunikation har blivit En bred uppsättning för den europeiska ekonomin, dess konsumenter och människornas livsviktiga säkerhet. De tillhandahåller nödvändiga länkar i de offentliga och privata telenäten, garanterar effektiva och säkra transporter till sjöss, i luften och på land, tillhandahåller informations- och underhållningstjänster för radio och TV, möjliggör väderprognoser, bidrar till kampen mot föroreningar och till många andra funktioner som är nödvändiga i det moderna samhället. Gemensamt för alla dessa radiokommunikationstjänster är att de konkurrerar om den knappa tillgången på radiospektrum. Beslut om vilka typer av tjänster som får använda de olika frekvenserna, och på vilka villkor, (WRC), som organiseras av Internationella teleunionen fattas vid världsradiokonferenser (ITU), och som alla Europeiska unionens 15 medlemsstater deltar i. Senaste WRC hölls 1997 och då fattades viktiga beslut om mobil- och satellitkommunikationer, radio/TV-sändningar, samt satellitnavigation och luftfartstjänster. Nästa WRC skall hållas 1999. Förutsättningarna för konferenserna har förändrats väsentligt Efter att tidigare i första hand ha varit en teknisk angelägenhet, har ekonomiska och politiska krafter, underbyggda av liberalisering, konkurrens, globalisering och tekniska innovationer inom kommunikations- och informationssektorerna, blivit avgörande för de beslut om allokering av frekvenser som skall fattas. Trots att WRC allokerar vissa delar av spektrum för tillhandahållande av särskilda tjänster och inte bestämmer vilka företag som får utnyttja vilka frekvenser, har olika konsortier och intressegrupper, uppbackade av sina respektive förvaltningar, ett starkt inflytande som skapat intrycket att enskilda intressen delar upp frekvensspektrum enligt kommersiella intressen vid WRC. Förutom det ökade inflytandet från ekonomiska krafter, är ämnets tekniska komplexitet av betydelse liksom de potentiella följderna av beslut om frekvensallokering på den globala marknadsstrukturen. Detta har lett till en situation där WRC fattar provisoriska beslut som förutsätter ytterligare klargöranden av de tekniska konsekvenserna och nationella och regionala samråd med alla intresserade parter i syfte att uppnå politiskt godkännande av de mål som skall uppnås och de ståndpunkter som skall intas. till som t. ex. tillgång radiospektrum, i radio/TV-sändningar, luftfarts- och På gemenskapsnivå är genomförandet av den gemensamma politiken på rad områden fråga om mobil- och beroende av satellitkommunikation, satellitnavigationstjänster samt jordobservation. Ramarna för det politiska beslutsfattandet på dessa områden skiljer sig dock från varandra, t. ex. beträffande fullbordandet av den inre marknaden, internationellt samarbete och frågor om marknadstillträde eller målen för FoTU-politiken. Följaktligen tas konsekvenserna för frekvensallokeringen av gemenskapspolitiken på de nämnda områdena upp separat på den operativa nivån och inte som ett led i en sammanhängande långsiktig europeisk spektrumplan som överenskommits på politisk nivå. I frånvaro av politiska prioriteringar för tillgång till spektrum för genomförande av gemenskapens politik på olika områden, måste de tekniska experterna själva väga kommersiella och allmänna intressen mot varandra vid allokeringen av radiofrekvenser. Utvecklingen av och förhandlingarna om europeiska ståndpunkter inför WRC görs av medlemsstaterna nationellt inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT). Eftersom 43 europeiska länder tillhör CEPT kan resultatet bli harmoniserade frekvensallokeringar att harmoniseringsåtgärdema genomförs på lämpligt sätt. Och då varje medlemsland i ITU/WRC har en röst skulle en överenskommelse på CEPT-nivå ge Europa en stark ställning i förhållande till tredje region och tredje land inför förhandlingar och omröstningar. gemenskapens gränser, förutsatt utöver som går inte att gemenskapen skulle utveckla gemensamma Medlemsstaterna understödjer ståndpunkter för gemenskapen eller förhandla vid WRC på deras vägnar. Mot bakgrund av finns det dock ett de förändrade förutsättningarna på telekommunikationsområdet K i sig olika regel grundar politiska bedömningar växande behov av bredare politiskt stöd för ståndpunkterna inför WRC. Hänsyn måste tas till att de förhandlande parternas olika uppfattningar vad gäller harmonisering av frekvenser av på radiokommunikationssystem av kommersiellt och allmänt intresse. Detta visar sig till exempel om Europa begär ytterligare frekvenser för att utveckla tredje generationens mobilkommunikation (UMTS), vilket andra länder kan invända mot på grund av en nationell inriktning på satellitkommunikation (t. ex. USA) eller på grund av svårigheter att avveckla eller omfördela redan befintliga system (t. ex. utvecklingsländerna). Spektrum för luftfarts- och radionavigationstjänster kan behövas för att tillfredsställa behovet av tillämpningar av både kommersiellt och allmänt intresse, beroende på nationella krav och prioriteringar och med hänsyn till anspråk på samma spektrum från de kommersiella mobilsatellitoperatörerna. Det är därför viktigt med ett kraftfullt politiskt stöd bakom de tekniska ståndpunkter som utarbetas, för att uppnå goda resultat vid WRC och för att gemenskapens tekniska och politiska intressen skall företrädas på ett lämpligt sätt i kontakten med de viktigaste handelspartnerna. Gemenskapen, som företräds av kommissionen, kan vara behjälplig i detta sammanhang, förutsatt att medlemsstaterna själva ger sitt politiska stöd till de ståndpunkter inom WRC som tas fram. Samordningen av CEPT:s medlemsstaters ståndpunkter inför 1995 och 1997 års WRC gav i allmänhet resultat som möjliggör ytterligare utveckling av marknaden för radiokommunikation i Europa. Inför WRC-97 undertecknade de 43 CEPT-ländema omkring 300 s. k. gemensamma europeiska förslag (European Common Proposals, ECP) för de 50 punkter på dagordningen som skulle behandlas. De flesta av dessa förslag antogs under konferensen. Trots att de europeiska länderna i tillräcklig utsträckning höll fast vid de gemensamma europeiska ståndpunkter som lades fram vid WRC-97 kunde man inte komma överens i vissa mycket frågor enbart mot bakgrund av de tekniska ståndpunkterna. Detta var kontroversiella via Lex. och satellitnavigationstjänster frågor är så komplexa hade vissa medlemsstater inte skrivit på det berörda gemensamma förslaget, eller så hade de fått instruktioner om att ta tillbaka sitt stöd under själva förhandlingarna. Om det inte finns förhandsinstruktioner tekniska vad gäller de målsättningarna kan Europas förhandlingsposition bli kraftigt underminerad. från de politiska bredbandstjänster Eftersom dessa fallet med instanserna luftfarts- satellit och luftfarts- och Vid den instundande WRC-99 kommer man än en gång att behandla frekvensbehoven för genomförande av gemenskapens politik på områdena för satellit- och mobilkommunikationer, radio/TV-sändningar, jordobservation. Gemenskapens politiska ram för satellit- och mobilkommunikationer, som inbegriper nära samråd och samordning med branschen och representativa organisationer, möjliggör en ganska exakt omvandling av gemenskapens politik på respektive områden i frekvensbehov som förhandlas om vid WRC. I fråga om de andra politikområden som nämns ovan förekommer inte alltid samråd och samordning av detta slag, vilket kan leda till en i telekommunikationsintressen situation där kommersiella konkurrensen om frekvenser. får en starkare ställning satellitnavigationstjänster samt Enligt rådets slutsatser av den 22 september 1997, som antogs på grundval av meddelandet frän kommissionen till Europaparlamentet och rådet om WRC-97, skall Europeiska kommissionen delta 1 arbetet kring WRC-99 för att försöka uppnå följande mål: 1. Säkerställa att de europeiska ståndpunkterna inför WRC är förenliga med gemenskapens politik på de relevanta områdena före och under konferensen. 2. Uppmuntra den europeiska industrin att föreslå initiativ på radiokommunikationsområdet och involvera industrin och andra berörda aktörer och organisationer i utvecklingen av europeiska ståndpunkter beträffande bl. a. mobil- och satellitkommunikation, radio/TV- sändning, luftfartstjänster, radionavigation och jordobservation. 3. Upprätthålla och upprätta kontakter med tredje land och region för att främja europeiska mål och uppnå en viss tillnärmningsnivå beträffande förslagen före konferensen. s? C 4. Stärka Europas förhandlingsposition vid WRC och uppnå resultat som är till gagn för den europeiska ekonomin och dess medborgare. för policy Det är dock nödvändigt att ta sig an dessa målsättningar genom en allmän genomgång av för spektrumtilldelning gemenskapens gemenskapspolitiken betraktas som en del av en konsekvent europeisk långsiktig strategisk spektrumplan som gör en lämplig avvägning mellan kommersiella och allmänna intressen, som grundar sig på omfattande samråd med berörda parter och som har stöd på politisk nivå och tillåter utarbetande av europeiska ståndpunkter inför WRC. Kommissionen har för avsikt att genomföra ett brett samråd med alla berörda parter för att behandla denna fråga och att rapportera till Europaparlamentet och rådet om effektiviteten i de nuvarande arrangemangen för spektrumpolitiken i Europa och det eventuella behovet av gemenskapsinitiativ på detta område även vad gäller gemenskapens representation vid WRC. frekvensbehoven där Detta meddelande har utarbetats för att • • initiera en politisk diskussion rådet om de gemenskapsintressen som står på spel vid WRC, särskilt med avseende på WRC-99 mot bakgrund av resultaten från WRC-97, och se till att alla berörda parter på lämpligt sätt deltar i förberedelsearbetet, i Europaparlamentet och tillhandahålla information om gemenskapens politik på relevanta områden, som besluten vid WRC bör vara förenliga med, och som därför bör beaktas vid utarbetandet av ståndpunkter inför WRC-99, • förklara gemenskapens och Europeiska kommissionens roll i WRC-processen, och • betona behovet av att angripa politiska WRC-frågor inom ramen för en långsiktig strategisk spektrumplan som skall utarbetas. /I 1. INLEDNING Ett stort utbud av radiokommunikationsteknik och -tjänster har kommit att spela en viktig roll för den europeiska ekonomin och människors säkerhet, och på grund av samhällets ökande beroende av trådlös information och kommunikation, håller spektrumfrågor på att få en avgörande betydelse ur ekonomisk och politisk synvinkel samt för konsumenterna och den allmänna välfärden. Planeringen av utnyttjandet av radiospektrum för olika tjänster (såsom mobil- och satellittelefon i samt radio/TV-sändningar) nationellt, inom gemenskapen och globalt är beroende av de beslut som fattas vid världsradiokonferenser (WRC). 1 Vid dessa konferenser beslutar de 186 medlemsländerna i Internationella teleunionen (ITU), inklusive Europeiska unionens (EU) 15 medlemsstater om hur och på vilka villkor frekvensbehov för existerande och planerade radiokommunikationssystem kan tillgodoses. 2 Mot bakgrund av de allt mer genomgripande tendenserna till giobalisering, liberalisering, konkurrens och tekniska innovationer inom kommunikations- och informationssektorerna, ökar den kommersiella och politiska betydelsen av förhandlingarna om spektrumbehov inom ramen för WRC. Den fullständiga liberaliseringen av teletjänster och -infrastruktur från januari 1998 breddar utbudet av tjänster. Samtidigt ökar dock efterfrågan på spektrum och politiska val måste göras beträffande en rättvis och jämlik fördelning av denna knappa resurs mellan konkurrerande intressen. Dessutom är frekvenser och utrymme i omloppsbanan begränsade resurser. Tilldelningen och användningen av dessa kan i vissa fall behöva av I regleras informationssamhället kan tillgång till och användning av globalt harmoniserade frekvensband därför vara en viktig konkurrensfördel. konkurrensbestämmelser. kapplöpningen mot införandet av ytterligare beslut att fattas om spektrumbehov Genom beslut som fattats vid tidigare WRC möjliggjordes t. ex. utvecklingen av mobiltelefoni (GSM), satellittelefon! (S-PCS) och direkt-hem-television. Alldeles nyligen öppnade WRC-97 spektrum för tillhandahållande av bredbandsrnultimedietjänster via satellit. Vid 1999 års WRC kommer för 2000-talets kommunikationssystem för massmarknaden. Sådana system, t. ex. bredband via satellit (såsom föreslagits av exempelvis Teledesic och SkyBridge) och markbundna mobila bredband (UMTS: Universal Mobile Telecommunications System), kommer att vara byggstenarna för det framväxande informationssamhället. Förutom spektrumbehoven för kommer WRC-99 också att behandla sådana globala massmarknadstjänster spektrumbehov för tjänster som inte har någon direkt anknytning till kommersiella intressen men som är viktiga av politiska, konsumentskyddspolitiska, kulturella, säkerhetsmässiga, t. ex. satellitnavigationstjänster, mobila iuft- och sjöfartstjänster samt jordobservation. socioekonomiska strategiska skäl, som eller Som ett gemensamt förfarande antogs vid den föregående världsradiokonferensen 1997 (WRC-97) en resolution om dagordningen för 1999 års konferens (WRC-99). 3 Den omfattar mer än 40 olika frågor, bl. a. frågor som är av särskild betydelse för gemenskapen, såsom markbunden mobilkommunikation, satellitnavigationstjänster, mobila luft- och sjöfartstjänster, mobila satellittjänster och fasta satellittjänster, radio/TV-sändningar samt jordobservation. Se ordlistan i bilaga 1. Detaljerad bakgrundsinformation om spektrumförvaltning och WRC finns I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om Världsradiokonferensen 1997 (WRC-97), KOM(97)0304 slutlig, 18. 6. 1997. Det bör betonas att WRC beslutar om spektrumtillgång för tillhandahållande av tjänster, och inte om vem som tillåts använda det spektrum som görs tillgängligt; beslut om detta förblir en nationeli angelägenhet. Resolution GTPLEN1-3 (WRC-97): Dagordning för Världsradiokonferensen 1999, ITU, Slutrapport från WRC- 97. Genève, 1997. 4 Detta meddelande är en uppföljning av rådets slutsatser som antogs den 22 september 1997 på grundval av kommissionens meddelande av den 18 juni 1997 om Världsradiokonferensen 1997. 4 I rådets slutsatser uppmanas kommissionen att se till att gemenskapens intressen beaktas då de europeiska ståndpunkterna inför världsradiokonferenser utarbetas, att samråda med berörda parter med syfte att identifiera frekvensbehov för gemenskapens beslutade politik på olika områden och branschens behov, samt att delta i bilaterala kontakter med tredje land och region med syftet att före konferensen utvärdera deras respektive ståndpunkter. I detta meddelande ges en översikt av världsrad iokonferenserna och en utvärdering av resultaten av WRC-97 ur gemenskapens synvinkel. Dessutom utpekas frågor på dagordningen för WRC-99 som är av särskild betydelse för gemenskapen. Slutligen vidareutvecklas förberedelseprocessen inför WRC-99 med särskild tonvikt på den verksamhet som Europeiska kommissionen ämnar bedriva i detta sammanhang. Det övergripande syftet med detta meddelande och gemenskapens åtgärder med avseende på världsradiokonferenser och särskilt WRC-99 är att säkerställa att konferensbesluten är förenliga med gemenskapens politik på hithörande områden och att de ståndpunkter som skall utarbetas inför konferenserna på lämpligt sätt väger kommersiella och allmänna intressen mot varandra samt att de omfattas av de politiska instanserna. 2. VÄRLDSRADIOKONFERENSER OCH EUROPA 2. 1 Förändrade förutsättningar för WRC-förhandlingarna Under de senaste åren har förberedelserna och förhandlingarna inför WRC intensifierats vad beträffar antalet förhandlingsfrågor, tiden som krävs för att uppnå enighet och mängden resurser som förvaltningar och branschen sätter in för att tillgodose frekvensbehov internationellt. Vid WRC-97 t. ex. behövde omkring 1 800 företrädare för 131 medlemsländer i ITU och internationella organisationer fyra veckor av förhandlingar dygnet runt och i paketform för att uppnå enighet i ett stort antal frågor. Trots att man från politiskt håll fortfarande uppfattar WRC-förhandlingarna främst som en teknisk angelägenhet, visar erfarenheten att det kommersiella och politiska inflytandet på förhandlingarna kan vara avgörande. Införandet av ekonomiska hänsyn i beslut om frekvensallokering blir allt påtagligare och anses bidra till ett effektivare utnyttjande av radiofrekvenserna. I själva verket kan man lägga märke till vissa utvecklingstendenser inom ramen för WRC-förhandlingarna som förändrar konferensernas tidigare tekniska karaktär och som har lett till ökad uppmärksamhet på kommersiella och politiska överväganden då beslut fattas om allokering av frekvenser. • Regionalisering av ståndpunkterna För att vinna stöd för nationella ståndpunkter vid WRC förlitar sig länderna i allt högre grad till samordning av och förhandlingar om ståndpunkter inför WRC inom ramen för regionala teleorganisationer, som t. ex. CEPT (Europa), CITEL (Nord- och Sydamerika), APT (Asia-Pacific Telecommunity) samt grupper av arabiska respektive afrikanska länder. 5 Rådets slutsatser om kommissionens meddelande om WRC-97, september 1997. Trots att WRC syftar till att fatta beslut baserade på konsensus och undvika omröstning I frågor, är vetskapen om att Europa har upp till 43 röster en uppmuntran till andra regioner att uppnå kompromisser som är tillfredsställande för Europa. Vid WRC-97 erkändes trenden mot regionalisering av ståndpunkter och godkändes resolution PLEN-2/WRC-97 om regionala förberedelser för världsradiokonferenser. ITU, Slutrapport frän WRC-97, Genève 1997. Deltagande från kommersiella intressens sida Branschen blir alltmer inblandad i WRC-processen, såväl vad gäller internationell lobbyverksamhet och marknadsföring före och under konferenserna som i form av representation i (och t. o. m. finansiering av) nationella delegationer till WRC. WRC-besluten möjliggör tekniska innovationer Det krävs beslut vid WRC om tillgång på frekvenser för att underlätta systemutveckling och finansiering av kapitalinvesteringar. Exempelvis krävs beslut nu om spektrumtillgång trots att man inte räknar med att satellitbaserade och mobila bredbandssystem kommer att genomföras före år 2002. Debatterna vid WRC om frekvensbehov för nya radiosystem grundas allt mer på tekniska antaganden och marknadsprognoser och används ibland för att konsolidera vissa aktörers tekniska ledarställning. WRC-beslut och deras effekter på regleringspolitiken WRC-besluten får konsekvenser för regleringspolitiken. Exempelvis har den mängd spektrum som skall göras tillgänglig av en WRC för en viss typ av tjänst direkta konsekvenser för det antal licenser som skall utfärdas för tillhandahållande av denna typ av tjänst nationellt och internationellt och har därför inverkan även på allmänna konkurrensöverväganden. Därför bör företräde ges åt lösningar som gör det möjligt att utfärda största möjliga antal licenser för de ifrågavarande tjänsterna. Deltagande från politiska instansers sida Nationella delegationer blir i växande utsträckning instruerade av politiska myndigheter att uppnå tillfredsställande resultat i särskilda frågor och politiska instanser använder sig emellanåt av diplomatiska medel vid sidan av och parallellt med WRC för att vinna stöd för nationella ståndpunkter vid WRC. Förhandlingar om paketlösningar till På grund av det stora antal frågor som skall behandlas under den begränsade tid som förfogande, är kompromisser och paketlösningar mellan de viktigaste står förhandlingsparterna och deras branscher i dag rådande praxis, och detta sker inte endast på basis av tekniska överväganden utan omfattar även politiska och kommersiella aspekter. Sammanjämkning av utvecklade länders och utvecklingsländers Intressen Behovet av frekvenser för innovativa radiokommunikationssystem, som i första hand utvecklats av industrialiserade länder, kan allvarligt påverka frekvenstillgången för befintliga system, vilket särskilt påverkar utvecklingsländerna. Förhånandet mellan nationella förvaltningar och kommersiella intressen intressenas ökade deltagande i WRC-processen kan leda till De kommersiella intressekonflikter mellan nationella förvaltningar, som eftersträvar paketlösningar, och enskilda företag och (internationella) organisationer som eftersträvar sektorspecifika mål. Dessutom strävar de kommersiella intressena i radiokommunikationssektorn efter globala snarare än nationella lösningar. • WRC-processen är en fortlöpande process På grund av att de frågor som skall behandlas är så viktiga och komplicerade, är många av de beslut som fattas vid WRC preliminära medan andra uppskjuts till följande konferens. Detta kan hämma tekniska innovationer genom att medföra betydande fördröjningar på regleringsområdet, men möjliggör å andra sidan en extra kontroll med hemlandets politiska instanser innan slutliga ståndpunkter och beslut kan slås fast. WRC-processen kräver ett kontinuerligt engagemang och betydande resursinsatser från förvaltningarnas, branschens och de politiska instansernas sida. radiofrekvenser Den tekniska utvecklingen, liberaliseringen av telekommunikationsmarknaderna och den allmänna globaliseringen av världsekonomin har förändrat det sätt på vilket WRC-beslut om främst allokering av framförhandlades nationella ett spektrumanvändares räkning, såsom militären, nationella radio/TV-utsändare och ett begränsat telekommunikationssamfund bestående av offentliga teleoperatörer, påverkas WRC-förhandlingama idag långtgående av kommersiella intressen hos ett stort antal ekonomiska aktörer som verkar i global skala och kontinuerligt utvecklar nya typer av tjänster. fattas. Medan besluten vid WRC begränsat nationella experter tidigare antal för av Utarbetandet av europeiska ståndpunkter kan inte ske isolerat, utan hänsyn måste tas till den politiska, ekonomiska, och lagstiftningsmässiga situationen i andra delar av världen. Den europeiska marknaden för markbunden mobilkommunikation utvecklas snabbt och det behövs därför ytterligare frekvenser, medan det i andra delar av världen kan finnas andra behov, t. ex. vad gäller satellitkommunikation (som är fallet för USA). De mekanismer som finns idag kan vara otillräckliga för att i tid avveckla eller omfördela befintliga system till andra delar av radiospektrumet (som är fallet för utvecklingsländerna). Sådana intressekonflikter blir uppenbara under WRC i termer av frekvensbehov, men kan även upptäckas tidigare genom undersökningar av kraven på de olika marknaderna. De tendenser inom WRC-förhandlingarna som nämnts ovan har konsekvenser för de tekniska frågor som skall behandlas vid WRC, men dessa kan inte lösas enbart på grundval av tekniska överväganden. Det ökade behovet av samordning av kommersiella och offentliga användningar av spektrum, inom och mellan regioner med skiljaktiga intressen, samt de politiska och regleringsmässiga följderna av de beslut som skall fattas bör leda till en ökad politisk uppmärksamhet på de frågor som står på spel vid WRC. I det nu rådande klimatet i WRC-förhandlingarna kan endast de förenade insatserna från frekvensmyndigheter och politiska instanser leda till tillfredsställande resultat beträffande frekvensallokeringar som tjänar det allmänna intresset och den europeiska ekonomin. 2. 2 Resultaten av WRC-97 Resultaten av WRC-97 bedöms i allmänhet som positiva för den fortsatta utvecklingen av i Europa. Ur gemenskapens synvinkel är följande de radiokommunikationssektorn viktigaste resultaten av WRC-97: • Bredbandstjänster via satellit Vid WRC-97 beslutades att göra spektrum tillgängligt för tillhandahållande av bredbandstjänster via satellit, såsom föreslagits av SkyBridge, Teledesic, Celestri, WEST. Eftersom de tekniska beslut som fattades i denna fråga under WRC-95 inte inför WRC-97. Efter svåra främjade global konkurrens ändrade man strategi förhandlingar nådde man först en överenskommelse om principen att global och rättvis konkurrens inom bredbandstjänster via satellit är avgörande av ekonomiska och politiska skäl, innan lämpliga tekniska lösningar togs fram. I diskussionerna inom WRC i denna fråga underströks behovet av politisk vägledning för att nå fram till godtagbara tekniska kompromisser. Resultatet överensstämmer med det nya koncept som föreslagits av Europa för att lösa de svårigheter som visat sig vid samordningen av olika satellitbaserade och markbundna system och innefattar fastställande av gränser för den interferons som kan godtas i en typ av nät från en annan typ. Det huvudkoncept som man enades om skulle ge jämlikt tillträde till spektrum för konkurrerande system, underlätta konkurrens i tillhandahållandet av bredbandstjänster via satellit globalt och minska behovet av en segmentering av frekvensband. Frågan kommer att tas upp på nytt vid WRC-99. • Markbunden mobilkommunikation/UMTS Ett av Europas huvudmål för WRC-97 var att säkerställa att en följande konferens skulle ta upp spektrumbehoven för utveckling av Europas kommande tredje generations mobilkommunikationssystem, UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). Man enades om att ta upp denna fråga vid WRC-99. • Luftfarts- och satellitnavigationstjänster frågan om huruvida spektrum som Vid WRC-97 behandlades för tillhandahållande av luftfarts- och radionavigationstjänster skulle öppnas för delad användning med andra tjänster, som mobiltelefoni via satellit. Konferensen kunde i till mobila princip gå med på detta beträffande luftfartstjänster, men inte beträffande dem som allokerats till radionavigation. I båda fallen beslutades att på nytt ta upp dessa frågor på dagordningen för WRC-99 på basis av ytterligare tekniska studier som skulle genomföras och samråd som skulle hållas med aktörerna inom sektorn (transport och luftfart) och de politiska instanserna. Vid WRC-99 skall dessutom ytterligare frekvenstilldelningar till satellitnavigationstjänster behandlas. frekvensband som allokerats tilldelats Vid WRC-97 fattades även beslut om planeringen av satellittjänsten för radio/TV-sändningar (tillägg 30/30A till ITU:s radioreglementen), jordobservation och andra frågor. 2. 3 Bedömning av Europas ställning vid WRC-97 Inom ramen för CEPT:s konferensförberedande grupp (Conference Preparatory Group, CPG) samordnar och förhandlar 43 europeiska länder, inklusive EU:s 15 medlemsstater, sina ståndpunkter inför WRC. Alla 43 medlemsländer i CPG, inklusive EU:s medlemsstater, har undertecknat en del eller samtliga av de 300 gemensamma europeiska förslag (ECP) som antagits. CPG hade utsett samordnare för att nära följa förhandlingarna inom specifika frågor på dagordningen och ge vägledning till de 43 CEPT-administrationerna. Dessutom placerades ett antal européer (vice) ordförande. i konferensens organisationsstruktur som Samordningen mellan de 43 ländernas ståndpunkter var dock ändå problematisk, särskilt när de tekniska ståndpunkter som tagits fram inte kunde följas av ekonomiska, politiska eller strategiska skäl. Inför WRC-97 antogs till exempel en gemensam ståndpunkt som skulle innebära delad användning av frekvenser för mobilsatellit- och luftfartstjänster på vissa villkor. På grund av bristande samförstånd och politiskt stöd på nationell nivå undertecknade vissa medlemsstater inte förslaget, eller så var de tvungna att dra tillbaka sitt stöd under själva konferensen. Frågan bordlades slutligen till WRC-99. Europeiska kommissionens formella roll vid WRC-97 var som observatör. Dessutom, då det var lämpligt ur gemenskapens synpunkt, gav kommissionen politiskt stöd åt CEPT i sin rådgivande roll. Det faktum att kommissionen var med i förhandlingsprocessen inom de ramar som hade fastställts av rådet, innebär dock inte att överenskommelser som nåddes vid WRC och konsortier som lade fram förslag om frekvensallokering automatiskt låg i linje med gemenskapens intresse, t. ex. vad gäller konkurrensregler, vilket kan kräva separata kontroller. I enlighet med rådets slutsatser av den 3 februari 19926 avgav det luxemburgska ordförandeskapet på gemenskapens vägnar en gemensam deklaration att i infogas slutrapporten. I denna sägs att EU:s medlemsstater förklarar att de kommer att tillämpa den ändring av radioreglementena som godkänns vid konferensen enligt deras skyldigheter enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen. Detta bör möjliggöra en lämplig utvärdering på gemenskapsnivå av WRC-beslutens förenlighet med fördraget och av deras genomförande på gemenskapsnivå med avseende på fördraget, och särskilt dess konkurrensregler. Eftersom de frågor som tas upp inom WRC är så komplexa kan det dock krävas en mer långsiktig ansats där man gör en förhandsbedömning av möjliga konsekvenser för gemenskapspolitiken av WRC-beslut. Särskilt vad beträffar frågor om bredbandstjänster via satellit, UMTS, och luftfarts- och satellitnavigationstjänster fanns ett tydligt behov av samarbete mellan kommissionen och CPG på politisk och teknisk nivå för att nå fram till resultat som är godtagbara för gemenskapen. Föreningen av deras styrkor bör dock konsolideras ytterligare mot bakgrund av de utvecklingstendenser i förhandlingarna som beskrevs ovan, särskilt med tanke på nödvändigheten att se till att europeiska ståndpunkter förhandlas fram som är förenliga med gemenskapens intressen och som omfattas av de relevanta politiska instanserna och berörda parter. Vid WRC-97 godkände konferensen nästan alla ECP som lades fram av CPG, även om det bör observeras att vissa provisoriska beslut vid WRC-97 måste omprövas vid WRC-99. Den europeiska regionala samordningen inom CEPT uppskattas generellt sett av regionerna inom WRC-strukturen och har redan utlöst reaktioner från deras sida beträffande hur de skall förbereda sig bättre för WRC-99, framför allt genom att delta i en förberedande dialog på ett tidigt stadium som handhas av europeiska instanser. Europa hade en relativt stark förhandlingsposition vid WRC-97 men det bör göras en bedömning om nuvarande arrangemang kommer att vara tillräckliga med tanke på ovannämnda utvecklingstendenser i WRC-förhandlingarna, särskilt vad gäller behovet av politiskt stöd för de ståndpunkter som skall förhandlas före och under WRC, behovet av samordning mellan europeiska länder och fasthållandet av ståndpunkterna. 3. WRC-99 OCH GEMENSKAPSPOLITIKEN PÂ RELEVANTA OMRÅDEN På dagordningen för WRC-99 står omkring 40 olika frågor, grupperade under detaljerade tekniska rubriker som endast frekvensförvaltare är bekanta med. Största delen av de skenbart tekniska frågor som skall behandlas vid WRC-99 utgör dock i själva verket viktiga driftsmässiga villkor för genomförande av gemenskapens politik. Andra frågor har endast indirekt anknytning till gemenskapens politik, men är trots det viktiga för enskilda medlemsstater, företag eller organisationer. 7 På dagordningen för WRC-99 finns många frågor om vilka ingen slutlig enighet kunde uppnås vid WRC-97. Det beror på att de frågor som behandlas vid WRC är så tekniskt komplicerade att tekniska studier samt ytterligare samråd med politiska instanser och berörda marknadsaktörer krävs innan slutliga beslut fattas. förutsättningar bör alla berörda parter, Med dessa (potentiella) spektrumanvändare, utrustningstillverkare, konsumenter, regleringsmyndigheter och politiska instanser i ett tidigt stadium göra sig bekanta med dagordningen för WRC-99, inklusive 6 7 Rådets slutsatser om de förfaranden som skall följas vid den administrativa världsradiokonferensen (WARC 1992), 3. 2. 1992. Dessutom har gemenskapspolitiken på vissa andra områden, som gäller FTD, konkurrens och handel, ett samband med frekvensfrågor. För ytterligare uppgifter, se fotnot 2. 6 bedöma i vilken utsträckning deras respektive verksamheter kan påverkas av de beslut som skall fattas och delta i processen för att ställa upp gemensamma europeiska ståndpunkter inför WRC-99. 3. 1 Markbunden mobilkommunikation/UMTS grad WRC-99:s allokering av spektrum för UMTS kommer att direkt påverka tillväxtmöjligheterna för multimedia via mobilkommunikation i Europa och på andra ställen. Den påverkar därför i hög på världsmarknaden. Det föreligger dock potentiella konflikter med de länder som inriktar sig mer på exempelvis satellitkommunikation och som konkurrerar om samma frekvenser som dem som har identifierats för UMTS. för Europas mobilkommunikationsindustri konkurrenspositionen Enligt ITU:s terminologi IMT-2000 (International Mobile Telecommunications) skall WRC-99 behandla ytterligare frekvensallokeringar för denna typ av radiokommunikation och studera de tekniska egenskaper som skulle underlätta världsomspännande roaming. Med utgångspunkt från sin framgång med mobiltelefoni (GSM, DCS-1800) strävar Europa efter att säkerställa frekvenstillgång för tredje generationens mobilsystem, som i Europa blivit känt som UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). Uppskattningar tyder på att de årliga marknadsintäkterna i Europa från cellulära mobiltjänster år 2005 kan uppgå till mer än 100 miljarder ecu och för mobila multimedietjänster till omkring 34 miljarder ecu. 8 Mobilmarknadens väldiga ekonomiska potential återspeglas i för ramen gemenskapens mobilkommunikation (176 miljoner ecu under perioden 1996-1998). för RACE- och ACTS-projekten finansiering inom På gemenskapsnivå har utvecklingen av UMTS fått det nödvändiga politiska stödet och regleringsaspekterna diskuteras för närvarande på grundval av ett förslag till rådets och om UMTS9. Förslaget i Europaparlamentets standardiseringsarbetet inom ETSI, arbetet på frekvensharmonisering inom CEPT samt på marknads- och regleringsfrågor som behandlas inom ramen för UMTS-forumet. framstegen bygger beslut på Vid WRC-99 kommer Europa att understryka behovet av ytterligare globalt harmoniserade frekvensaliokeringar för att möta efterfrågan på tredje generationens mobila tillämpningar. Det bör dock observeras att det frekvensområde som identifierats för sådana allokeringar (dvs. 2 GHz-området) av andra förhandlingsparter kan ha planerats för tillhandahållande av andra tjänster, som t. ex. satellittjänster, och att det kan bli svårt att om lo kalisera befintliga tjänster i detta frekvensområde. 3. 2 Satellittjänster, inklusive radio/TV-sändningar Utvecklingen inom satellittekniken underlättar gränsöverskridande telefoni, television, radio och multimedia. Dessa tjänster inriktar sig också mer och mer på internationella marknader. Europa bör konsolidera sin ställning ytterligare genom att utveckla och delta i satellitprojekt och begära motsvarande frekvensallokering och användarvillkor vid WRC-99 och framtida konferenser. Under många punkter på dagordningen för tillhandahållande av tjänster, inklusive rösttelefoni och radio/TV-sändningar via satellit, att behandlas. för WRC-99 kommer frekvensbehov 8 9 UMTS Forum Report no 1 : A Regulatory Framework for UMTS, 25. 6. 1997. Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen, KOM(98)0058 slutlig, 11. 2. 1997. fråga som dominerade förhandlingarna vid 1995 och 1997 års WRC gällde Den frekvenstillgång för tillhandahållande av bredbandstjänster via satellit, som skulle möjliggöra tillgång till Internet med hög hastighet och videokonferenser över hela världen. De begränsade frekvenser som är tillgängliga för bredbandstjänster via satellit och de enorma kapitalinvesteringar som krävs för att utveckla denna typ av trådlös Internet- infrastuktur kommer att ge effekter på den globala konkurrensen inom detta viktiga område inom det informationssamhälle som håller på att bildas. Även om tillgång till frekvenser är en viktig förutsättning för ytterligare utveckling av bredbandskommunikation via satellit, kan denna tillgång i sig inte vara avgörande. Hänsyn måste även tas till de ekonomiska, kommersiella och politiska intressen som finns i samband med globalt tillhandahållande av så strategiskt viktiga tjänster. Värdet av de (planerade) satellitbaserade person- och bredbandssystemen förväntas uppgå till 350 miljarder ecu. 10 Med beaktande av satellitkommunikationernas betydelse förutses i Femte ramprogrammet för FoTU finansieringsanslag för teknik för informationssamhället på 3,3 miljarder ecu under perioden 1998-2002. Satellitkommunikationssektorn har varit föremål för ett antal gemenskapsåtgärder. Den senaste syftar till ett snabbt införande av kompatibla satellittjänster för personkommunikation (S-PCS) i gemenskapen genom harmonisering av frekvensband och användningsvillkor anknutna till allmänna tillstånd11 liksom till att avskaffa de hinder som finns kvar för fri rörlighet för terminalutrustning. Vad gäller bredbandstjänster via satellit stöder Europa en positiv granskning av de tekniska villkor som avtalades vid WRC-97 som skulle göra det möjligt för europeiska företag att konkurrera med sina system på den globala marknaden. innovativa sätt att Satellittekniken leder också till införande av digitala radio/TV-tjänster i Europa och medför en expansion av efterfrågan på audio-visuella produkter. Digital television erbjuder tjänster som nya tillhandahålla såväl multimedietjänster. Denna trend undersöks utförligt i kommissionens aktuella grönbok om konvergens. 12 Marknaden för europeiska audio-visuella produkter uppskattas vara värd 54 miljarder ecu år 2005 (jämfört med 32 miljarder ecu 1995). 13 Gemenskapens finansiering av införande av avancerade till 228 miljoner ecu. För att den europeiska marknaden för audio-visuella produkter skall kunna fortsätta att utvecklas måste tillräcklig frekvenstillgång säkerställas. televisionstjänster uppgick under perioden 1993-1997 traditionella Inom ramen för ITU/WRC avtalar länderna om s. k. planer för användning av spektrumresurser (dvs. banpositioner, "fotavtryck", frekvenser) för att tillhandahålla radio/TV-sändningar via satellit. Beslut i dessa frågor som fattades vid WRC-97 kommer nu att göra det möjligt att använda digitala system i de överenskomna frekvensbanden och i allmänhet tillhandahålla mer konkurrens på detta område, vilket är särskilt viktigt för alleuropeiska system. Vid WRC-99 kommer man att granska om den nuvarande tilldelningen av spektrumresurser till olika länder fortfarande är ändamålsenlig eller om planerna måste ändras. 10 Meddelande om EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället, KOM(97)0091, 5. 3. 1997. 11 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, EGT L105, 23. 4. 1997. 12 Grönbok om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen, KOM (97)0623, Bryssel den 3 december 1998 (se särskilt kapitel 1 och 2). 13 Se Norcontels studie, Economie implications of New Communication technologies on the audio-visual markets, april 1997. 3. 3 Luftfarts- och satellitnavigationstjänster/GNSS Behovet av att de politiska instanserna finner en lämplig balans mellan kommersiella, strategiska och allmänna intressen är särskilt stort för tjänster inom luftfart och radionavigation (GNSS). kommersielia telekommunikationsaktörer men behövs samtidigt för att garantera säkerheten hos och ytterligare expansion av sådana tillämpningar, både vad gäller kommersiella tillämpningar och tillämpningar av allmänt intresse. Frekvenserna efterfrågas tjänster dessa för av Inrättandet av en gemensam lufttransportsektor på grundval av fritt tillträde till marknaden är ett av huvudelementen i gemenskapens transportpolitik. Flygtrafiken har under de senaste åren ökat betydligt, vilket innebär att gemenskapens luftrum och flygplatsinfrastruktur behöver tillräckligt många frekvenser som är fria från interferens. Tillsammans med ICAO (International Civil Aviation Authority) håller gemenskapen på att utveckla nya planer för flygledningstjänst (Air Traffic Management, ATM), men det finns viss oro över i vilken utsträckning andra potentiella användare inom den kommersielia (satellitbaserade) kommunikationsbranschen gör anspråk på flygtrafikens frekvenser eller frekvenser som interfererar med dessa. Vid WRC-99 kommer tillgången på och tillförlitligheten hos ett tillräckligt spektrum för luftfartstjänster att diskuteras. I kommissionens meddelande om GNSS (Global Navigation Satellite Systems)14 uppskattas det att världsmarknaden per år för GNSS-tillämpningar kommer att vara värd nära 50 miljarder ecu år 2005. GNSS kan främja hållbar rörlighet, transporteffektivitet och säkerhet i allmänhet. Exempel på GNSS-tillämpningar är flyg- och fartygstrafikledning, järnvägskontroll, spårande av farligt gods, återvinning av olja och gas, identifiering av fiskebankar. Den 17 mars 1998 godkände rådet kommissionens utkast till en europeisk strategi för utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät, inklusive strategin för GNSS. Rådet betonar särskilt att behovet av frekvenser och utrymme i omloppsbanan för GNSS måste erkännas i rätt internationellt forum. Gemenskapens anslag för den första fasen av den europeiska delen av GNSS uppgår till 50 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Vid WRC-99 kommer man att granska i vilken utsträckning spektrum som reserverats för safellitnavigationstjänster kan delas med andra tjänster och att behandla frågan om hur mycket spektrum som krävs för den fortsatta utvecklingen av GNSS-tillämpningar. Radiokommunikationssystem för att tillhandahålla tillämpningar för luftfarten och GNSS utvecklas för att betjäna globala marknader och har både ett allmänt intresse (säkerhet) och lång sikt. De är dock mindre utvecklade än en stor kommersiell potential på masskonsumentmarknaden för mobil- och satellitkommunikationstjänster. Detta har lett till en situation där luftfarts- och GNSS-kommunikationernas säkerhet och strategiska intressen konkurrerar om spektrum med kommersiella telekommunikationsintressen, som redan till fullo inser betydelsen av WRC, vilket framgår av den starka lobbyverksamheten i detta sammanhang. Det är därför nödvändigt att utveckla långsiktiga europeiska ståndpunkter beträffande luftfart och satellitnavigation som garanterar en säker användning av de befintliga frekvensallokeringarna, beaktar framtida behov och som är väl kommersiella och radiokommunikationssektorns behov. avseende på den proportionella med avvägda 14 Meddelande frän kommissionen: Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS), KOM(98)0029 slutlig, 21. 1. 1998. 3. 4 Jordobservation Betydelsen av tillämpningar för jordobservation i Europa bör diskuteras ur social, ekonomisk och strategisk synvinkel för att se till att man under WRC-99 i tillräcklig omfattning uppmärksammar Europas frekvensbehov inom detta område. Jordobservation har en stor potentiell social, ekonomisk och strategisk betydelse, och omfattar tillämpningar på olika områden, bl. a. globala skalmätningar, genomförande av miljö- och civilskyddspolitik samt jordbrukspolitik. Gemenskapen gör genom sina FoTU- program betydande insatser för att stimulera jordobservationstillämpningar. Inom ramen för det till jordobservationstillämpningar och FoTU-projekt. I Femte ramprogrammet kommer det att ingå aktiviteter för utveckling av generisk jordobservationsteknik, framför allt satellitteknik för övervakning av miljö och naturresurser. för FoTU användes omkring 275 miljoner ecu ramprogrammet fjärde Gemenskapen och dess viktigaste samarbetspartners på detta område (dvs. Eumetsat, ESA, nationella meteorologiska byråer och rymdorganisationer) är angelägna om att se till att frekvensbehoven för denna användning av allmänt intresse garanteras. Eftersom man vid WRC-99 kommer att ta upp frekvensbehov för jordobservationstillämpningar, måste behovet av och verksamhetsvillkoren tillämpningar på gemenskapsnivå behandlas av de relevanta aktörerna. för sådana frekvenser för 4. FÖRBEREDELSER FÖR WRC-99 UR GEMENSKAPENS SYNVINKEL Som svar på rådets slutsatser om WRC-97 av den 22 september 1997, som godkändes på basis av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om WRC-9715, har kommissionen övervägt resultaten av och erfarenheterna från tidigare konferenser och lanserat en rad åtgärder för att ytterligare konsolidera gemenskapens intressen i WRC- processen. Det övergripande målet för åtgärderna med avseende på WRC är att se till att WRC-besluten är förenliga med gemenskapens politik och intressen på de relevanta områdena samt att bidra till en lämplig avvägning av kommersiella och allmänna intressen vid utarbetandet av europeiska ståndpunkter inför WRC som omfattas av politiska instanser på högsta möjliga nivå. 4. 1 De europeiska ståndpunkternas förenlighet med gemenskapspolitiken på relevanta områden inför WRC-99 i samråd med Europeiska CEPT skall utarbeta och godkänna de gemensamma europeiska ståndpunkterna inför WRC-99 radiokommunikationskommittén och European Radiocommunications Office (ERO). Arbetet har organiserats i ett antal projektgrupper som sjöfarts- radio/TV-sändningar, behandlar /radionavigationstjänster. regleringsfrågor, satellitfrågor och ståndpunkter säkerställa att de som utarbetas av För att frekvens- och telekommunikationsexperterna i CEPT är förenliga med gemenskapens intressen, skall gemenskapen, företrädd av kommissionen, delta i den förberedelseprocess som initierats av CEPT/CPG, särskilt genom att tillhandahålla information om de av gemenskapens politikområden som är beroende av tillgång till frekvenser (se kapitel 3) samtidigt som det gemensamma regelverket beaktas. Gemenskapen företräds traditionellt i CEPT/CPG av kommissionens representanter med ansvar för telekommunikationer, men med tanke på att dagordningen för WRC-99 omfattar frågor som går utöver telekommunikationspolitiken kan det finnas behov av ytterligare tillförsel av information till CEPT-processen, i synnerhet 15 KOM(97)0304 slutlig, 18. 6. 1997. 10 rörande gemenskapens politik på områdena för radio/TV-sändningar, luftfart, satellitnavigation och jordobservation. Trots att behovet av lämplig informationstillförsel från gemenskapen till CEPT- processen står klart, bör man på gemenskapsnivå ta initiativ till ytterligare avvägning och prioritering av de politiska mål som skall uppnås på området för frekvensallokering. Kommissionen anser därför att informationstillförseln till CEPT är ett viktigt led för att uppnå ett mer omfattande mål som innebär att frekvensbehov för genomförande av gemenskapens politik på frekvensberoende områden tas upp av de relevanta aktörerna på marknaden och av politiska och tekniska myndigheter som en del av en europeisk långsiktig strategisk spektrumplan. Europeiska harmoniseringsåtgärder på radiofrekvensområdet och utarbetandet av lämpliga ståndpunkter inför WRC bör vara förenliga med denna plan. Denna fråga kommer att tas upp vid en offentlig utfrågningsomgång som kommissionen ämnar genomföra under loppet av 1998. 4. 2 Lämplig avvägning av olika intressen pä radiokommunikationsområdet intressen, fackorganisationer tillsynsmyndigheter, vetenskapliga Det är nödvändigt att kommersiella och och organisationer, användarorganisationer offentligt diskuterar de respektive intressen som står på spel vid WRC-99, så att en lämplig avvägning kan göras mellan kommersiella och allmänna intressen vid utarbetandet av ståndpunkterna. I detta sammanhang kommer kommissionen och CEPT/CPG att organisera samrådsmöten om punkterna på dagordningen för WRC-99, i synnerhet de som gäller UMTS, satellitnavigation, transporter och fasta tjänster för förtätad användning av radiolänk (high density fixed services) (inklusive plattformar på hög höjd). representativa konsument- inom ramen Vidare räknar kommissionen med att ta upp frågor inför WRC-99 vid sina regelbundna kontakter med enskilda eller representativa organisationer (inklusive organisationer för små och medelstora företag), såsom ECTEL och EITIRT (telekommunikationstillverkare), UMTS- forumet, ETP (European Telecommunications Platform), GSM MoU (operatörer) samt med satellitbranschen för Satellite Action Plan. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja de relevanta rådgivande grupper (på hög nivå) som kommissionen inrättat, såsom Space Advisory Group och gruppen på hög nivå för GNSS, för att ge uttryck för sina ståndpunkter. Inom ramen för det formella förhållandet mellan kommissionen och European Radiocommunications Office (ERO) kommer ERO att beviljas anslag för att utföra vissa uppgifter med syfte att bidra till utvecklingen av europeiska ståndpunkter inför WRC-99 genom samråd och undersökning av europeiska och globala intressen på radiokommunikationsområdet. tekniska instanser, såsom de ansvariga myndigheterna Förutom dessa samråd på telekommunikationsområdet är det också nödvändigt att politiska och för telekommunikationer, transport, försvar, FoTU och kultur - vars verksamheter kan vara beroende av frekvenstillgång - tillsammans med alla berörda parter samordnar ståndpunkter, prioriteringar och mål. Detta är särskilt viktigt i de fall där olika intressen konkurrerar om tillgång till samma frekvensband, såsom mobila satellitbaserade tillämpningar och satellitbaserade bredbandstillämpningar, jordobservation och fasta (satellitbaserade) tjänster. En sådan samordning är nödvändig för att upprätthålla de europeiska ståndpunkter som skall framförhandlas och för att undvika att land på sektornivå undergräver den europeiska bilaterala kontakter med helhetsståndpunkten. satellitnavigation, TV-sändningar och tredje 4. 3 Tillnärmning av ståndpunkterna till tredje lands och regions ståndpunkter Under de förändrade WRC-förhållanden som beskrevs ovan i kapitel 2. 1 är det önskvärt att uppnå en viss grad av tillnärmning av förslagen mellan förhandlingsparterna före WRC för att 11 undvika att beslut vid konferensen skjuts upp på grund av tidsbrist eller oöverstigliga skiljaktigheter mellan ståndpunkterna. Kommissionen kommer att ha bilaterala kontakter med andra regionala teleorganisationer, som t. ex. CITEL, APT samt arabiska och afrikanska representativa organisationer, eftersom de förhandlar om ståndpunkter såsom tillhörande samma region inom ITU/WRC. Kommissionen kommer även att samordna ståndpunkter med tredje land i samband med reguljära bilaterala möten med gemenskapens viktigaste handelspartners. I detta sammanhang är det viktigt att tillsammans med länderna i Central- och Östeuropa samordna de mål som skall uppnås vid WRC, inbegripet med de länder som deltar i förhandlingar om anslutning. I detta avseende kan man notera att de alla är medlemsländer i CEPT/CPG vilket bidrar till harmoniseringen av de tillvägagångssätt som väljs. Stöd ges även åt en dialog med USA och Japan på ett tidigt stadium. WRC-frågor kommer också att tas upp i samband med den reguljära dialogen med tredje region (Medelhavet, Asien (ASEM), Latinamerika). Tillnärmningen av ståndpunkter bör även omfatta samråd med de relevanta internationella organisationer som berörs av beslut om frekvensallokeringar, som t. ex. ICAO, Eurocontrol, IMO, Eumetsat, ESA, organisationer för radio/TV-sändningar, jordobservatorier. 4. 4 Lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC-99 Resultaten av WRC-förhandlingarna formuleras i radioreglementen och tillägg till dessa. Dessa bifogas konferensens slutrapport som undertecknas av alla delegater på sina respektive behöriga myndigheters vägnar och på villkor av att dessa godkänner den. De tillämpas provisoriskt i väntan på detta godkännande. WRC resulterar följaktligen i rättsligt bindande internationella åtaganden. EU:s 15 medlemsstater förhandlar var och en på egen hand vid WRC, inom ramen för CEPT/CPG. Gemenskapen, företrädd av kommissionen, har på basis av sin befintliga status som observatör deltagit i WRC 1992, 1993, 1995 och 1997. Dessutom deltar gemenskapen i förhandlingarna i sin roll som rådgivare till CEPT/CPG. Eftersom medlemsstaterna inte ger kommissionen ett förhandlingsmandat för att representera gemenskapen vid WRC, och med beaktande av att de rättsligt bindande resultaten av WRC direkt påverkar gemenskapens politik, kan det bli nödvändigt att uppställa gemensamma ståndpunkter för gemenskapen, i förekommande fall och enligt normalt förfarande. I rådets slutsatser av den 3 februari 199216 betonades i detta avseende att medlemsstaterna och kommissionen skall sammanträda på plats om det visar sig att det krävs en särskild samordning inom gemenskapen. Såsom angavs i kommissionens meddelande om WRC-97 kan detta vara fallet exempelvis a) då medlemsstaterna är oeniga sinsemellan om förslag som lämnats till konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, b) då medlemsstaterna är oeniga med andra CEPT-länder om sådana förslag, c) då CEPT-förslag är oförenliga med gemenskapens intressen, eller d) då en gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka CEPT. s förslag i diskussioner med tredje land. Det är av högsta vikt att man når politiskt samförstånd om målsättningarna med de gemensamma europeiska ståndpunkter som skall förhandlas. Detta kan uppnås genom framtagande av gemenskapsståndpunkter före eller under WRC, beroende på vilket som är lämpligast. Behovet av en särskild samordning inom gemenskapen förutom inom ramen för CEPT skulle vara mindre framträdande om CEPT:s ståndpunkter formellt godkändes på politisk nivå i gemenskapen, vilket i dag inte sker och vilket lett till politiska interventioner i sista stund vid själva konferenserna. Det har i sin tur påverkat Europas förhandlingsstyrka överlag. Under förutsättning av medlemsstaternas politiska stöd för de 16 Rådets slutsatser om de förfaranden som skall följas vid World Administrative Radio Conference (WARC 1992), 3. 2. 1992. 12 europeiska ståndpunkterna vid WRC kommer kommissionen att bidra till att se till att gemenskapens intressen blir vederbörligt beaktade. Gemenskapens politiska stöd kommer att väsentligt förstärka Europas förhandlingsposition gentemot tredje region och tredje land. som slöts enligt G ATS17 I samband med fastställandet av gemensamma europeiska ståndpunkter och de resultat som bör uppnås under WRC bör man även ta hänsyn till åtaganden angående marknadstillträde för Världshandelsorganisationen (WTO). Av kommissionens meddelande om WRC-97 framgår det att man bör undvika att vissa länder använder ITU eller WRC för att omformulera eller göra en ny tolkning av sina GATS-åtaganden för marknadstillträde. Vid WRC bör gemenskapen ta hänsyn till i vilken utsträckning WRC-beslut påverkar sådana GATS- åtaganden. Detta bör gälla både åtaganden gjorda av gemenskapen och åtaganden gjorda av de viktigaste handelspartnerna. Inom gemenskapen är 113-kommittén ett lämpligt forum för att diskutera frågor om internationell handel, och denna kommitté bör vid behov användas för diskussion och samordning av gemenskapens ståndpunkt beträffande sådana frågor med hänsyn till WRC. ramen inom 5. SLUTSATS I detta meddelande betonas den politiska betydelsen av de internationella förhandlingarna om harmoniserat utnyttjande av radiofrekvenser och understryks att det är nödvändigt att gemenskapen fullt ut engagerar sig i WRC-processen. Inom gemenskapen bedrivs politik på olika områden som är beroende av tillgång till radiospektrum, såsom är fallet i fråga om de traditionella telekommunikationssektorerna för mobil och satellitbaserad kommunikation, men även luftfarts- och satellitnavigationstjänster, radio/TV-sändningar samt jordobservation, vars frekvensbehov utsatts för ökat tryck från kommersiella telekommunikationsintressen med stöd från nationella politiska instanser. Sammantaget ger dock politiken på dessa områden ett väsentligt bidrag till Europas ekonomi och utgör byggstenar för det framväxande informationssamhället. De är också av stor betydelse ur allmänpolitisk synvinkel. Det är därför nödvändigt att förbinda de tekniska beslut som fattas vid WRC med sådana bredare politiska aspekter. fråga om i Vid WRC-99 måste följande viktiga tekniska frågor som är av betydelse för hela gemenskapen övervägas: • Kommer det att finnas tillgång till tillräckligt och passande frekvensspektrum för att för utveckling av mobil genomföra en europeisk politik på områdena telekommunikation till en massmarknad, samt mobila multimediekommunikationer? • Hur mycket frekvensspektrum kommer att finnas tillgängligt, och på vilka villkor, för att tillhandahålla globala bredbandstjänster och radio/TV-sändningar via satellit och hur kommer de tekniska villkoren att påverka konkurrensgraden på den globala marknaden? • I vilken utsträckning och på vilken grund kommer frekvenser att finnas tillgängliga för tjänster som är nödvändiga för socioekonomiska, politiska eller strategiska ändamål, sådana som rör satellitburen radionavigation, mobila telekommunikationstjänster för luft- och sjöfart samt jordobservation? • I vilken utsträckning kommer frekvensspektrum att finnas tillgängligt för utveckling av nya radiokommunikationssystem? 17 Särskilt vad gäller WTO/GATS-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster som trädde i kraft den 5 februari 1998. Detta avtal omfattar för närvarande 72 länder, vilket innebär över 90 % av telekommunikationsmarknaden. 13 De rättsligt bindande åtaganden som blir resultaten av WRC utgör ryggraden i den fortsatta utvecklingen av marknaderna för radiokommunikationer och har en direkt inverkan på gemenskapens politik på en rad områden som har stor ekonomisk och strategisk betydelse. På basis av tidigare erfarenheter och i enlighet med rådets syn på WRC, försöker kommissionen se till att de europeiska ståndpunkterna inför WRC är förenliga med gemenskapens intressen, att dessa ståndpunkter på lämpligt sätt balanserar kommersiella och allmänna intressen samt att en tillnärmning av de europeiska ståndpunkterna till tredje lands och regions och berörda i förberedelseprocessen. En lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC kommer att förbli en av kommissionens prioriterade frågor. internationella organisationers ståndpunkter ingår Detta förslag till handlingslinje kommer att bidra till att konsolidera gemenskapens ståndpunkt vid WRC. Ytterligare politisk diskussion är dock nödvändig för att fastställa de prioriteringar som eftersträvas inom ramen för en sammanhängande europeisk långsiktig strategisk spektrumplan. Detta gör det möjligt att angripa behovet av europeiska harmoniseringsåtgärder på radiofrekvensområdet och utvecklingen av ståndpunkter inför WRC på ett konsekvent och mer långsiktigt sätt. 14 APT BSS CEPT CITEL CPG DTH ECP ECTEL EITIRT EO ERC ERO ESA ETP ETSI EU Eumetsat Eurocontrol FDD FPLMTS GLONASS GMPCS MoU GNSS GPS BILAGA ORDLISTA Asia-Pacific Telecommunity Broadcast Satellite Service Europeiska post- och telesammanslutningen Commission of Inter-American Telecommunications Administrations Conference Preparatory Group of CEPT (CEPT:s konferensförberedande grupp) Direct-to-Home (direkt-hem) Gemensamt europeiskt förslag, som skall antas av CEPT/CPG Association of the European Telecommunications and Professional Electronics Industry European Information Technology and Telecommunications Industries Roundtable Jordobservation Europeiska radiokommittén inom CEPT European Radiocommunications Office of CEPT Europeiska rymdorganisationen European Telecommunications Platform Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder Europeiska unionen Europaorganisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter Europeiska organisationen för säkrare flygtrfiktjänst Frequency Division Duplex, transmission technique used in wide-band cellular environments (se W-CDMA) Future Public Land Mobile Telecommunications Systems, now called IMT-2000 (framtida allmänt tillgängliga landbaserade mobiltelesystem, nu kallade IMT-2000) Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian Federation (Ryska federationens globala satellitnavigationssystem) Global Mobile Personal Communications Services Memorandum of Understanding (avtalsmemorandum om globala mobila personkommunikationstjänster) Global Navigation Satellite System (globalt system för satellitnavigation) Global Positioning System of the United States (Förenta staternas globala positionsbestämningssystem) 4Ï GSM GSO FSS IALA ICAO IMO IMT-2000 ITU MoU MSS Global System for Mobile Communications Geostationary Orbit Fixed Satellite Service (fast satellittjänst i geostationär bana) International Association of Lighthouse Authorities Internationella civila luftfartsorganisationen Internationella sjöfartsorganisationen International Mobile Telecommunications with 2000 referring to the expected date of introduction of the service (internationell mobilkommunikation, 2000 referar till årtalet då tjänsten förväntas bli införd) Internationella teleunionen Memorandum of Understanding (avtalsmemorandum) Mobile Satellite Service (mobilsatellittjänst) NON-GSO FSS Non-Geostationary Orbit Fixed Satellite Service (icke-geostationär fast satellittjänst) RTD S-PCS Forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) Satellite Personal Communications Services (satellittjänster för personkommunikation) TD-CDMA Time Division/Code Division Multiple Access TDD TEN TG1 VTMIS W-CDMA WRC UMTS UTRA Time Division Duplex, transmission technique of applications using TDMA (Time Division Multiple Access) radio interface Transeuropeiskt nät Task Group 1 of the CEPT/ERC (arbetsgrupp 1 inom CEPT/ERC) Vessel Traffic Management and Information Systems Wide-band Code Division Multiple Access World Radiocommunications Conference Världsradiokonferens Universal Mobile Telecommunications System (universellt mobiltelesystem) UMTS Terrestrial Radio Access ISSN 1024-4506 KOM(98) 298 slutlig DOKUMENT SV 15 16 10 11 Kalalngnummer : CB-CO-98-337-SV-C ISBN 92-78-36457-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 1516/98 by Helena TORRES MARQUES to the Commission. Euro campaign and women

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
dissemination of information
equal treatment
euro
promotion of the European idea
public awareness campaign
woman

formats: html pdf print

text: C 31/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 5. 2. 1999 den handlingsplan om att bek(cid:228)mpa organiserad brottslighet som Europeiska r(cid:229)det tillstyrkte vid m(cid:246)tet i Amsterdam och som inneh(cid:229)ller en rekommendation om att bek(cid:228)mpa olaglig anv(cid:228)ndning av ny teknik. Genom dessa (cid:229)tg(cid:228)rder bidrar man v(cid:228)sentligt till att motverka spridning av barnpornografi via Internet. (1) EGT C 223, 17. 7. 1998, s. 74. (2) EGT C 217, 17. 7. 1997. (3) EGT C 102, 3. 4. 1998. (4) EGT C 60, 25. 2. 1998. (5) EGT C 91, 20. 3. 1997. (6) EGT C 83, 14. 3. 1997. (7) EGT C 83, 14. 3. 1997. (8) EGT C 83, 14. 3. 1997. (9) EGT C 60, 26. 2. 1997. (10) EGT C 60, 26. 2. 1997. (11) KOM(97) 582 slutlig. (12) KOM(97) 570 slutlig. (1999/C 31/066) SKRIFTLIG FR¯GA E-1516/98 fr(cid:229)n Helena Torres Marques (PSE) till kommissionen (13 maj 1998) ˜mne: Eurokampanjen och kvinnor Vid det sammantr(cid:228)de som kommission(cid:228)rernas arbetsgrupp f(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter h(cid:246)ll 1997, meddelade ordf(cid:246)rande Santer att kvinnor (cid:228)r en prioriterad m(cid:229)lgrupp f(cid:246)r informationskampanjerna om euron. Kan kommissionen informera om hur ordf(cid:246)randens ord omsatts i praktiken, och i hur stor utstr(cid:228)ckning det finns specifika kampanjer f(cid:246)r kvinnor inom andra informationskampanjer inom Prince-programmet (Medborgarnas Europa, L(cid:229)t oss bygga Europa tillsammans, etc. )? Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 september 1998) Kommissionen bekr(cid:228)ftar att kvinnorna (cid:228)r en av de prioriterade m(cid:229)lgrupperna i informationskampanjen om euron. Det fanns dock ingen s(cid:228)rskild informationsplan f(cid:246)r denna grupp i inledningen av kampanjen som i huvudsak riktades till n(cid:228)ringslivet. Kvinnor ing(cid:229)r i alla de befolkningsgrupper som euro-informationen v(cid:228)nder sig till. Det har d(cid:228)rf(cid:246)r ansetts viktigt att t(cid:228)nka p(cid:229) den kvinnliga befolkningen i alla delar av kampanjen. Kommissionen har medfinansierat och st(cid:246)tt insatser och nya kommunikationsverktyg som utarbetats av organisationer i civilsamh(cid:228)llet f(cid:246)r en kvinnlig publik. Dessa projekt har n(cid:229)tt kvinnor s(cid:229)v(cid:228)l i yrkeslivet som i familje- och samh(cid:228)llslivet. I kampanjens nya fas, som tydligt v(cid:228)nder sig till den breda allm(cid:228)nheten, kommer inriktningen p(cid:229) kvinnor att f(cid:246)rst(cid:228)rkas. De medlemsstater som ing(cid:229)tt partnerskapsavtal har uppmanats att f(cid:246)ra in informationskampanjer riktade till kvinnor i informationsplanerna f(cid:246)r n(cid:228)sta (cid:229)r. Kommissionen utf(cid:246)r ocks(cid:229) kvantitativa och kvalitativa analyser f(cid:246)r att hitta de b(cid:228)sta s(cid:228)tten f(cid:246)r att ge kvinnorna information om euron. Kommissionen bedriver ett samordningsarbete i syfte att utnyttja alla sina medel f(cid:246)r att uppn(cid:229) informationsm(cid:229)len. Nyhetsbrevet Europas kvinnor kommer t. ex. att (cid:228)gna ett helt nummer (cid:229)t euron i h(cid:246)st. Satsningar som r(cid:246)r kvinnor har ocks(cid:229) f(cid:229)tt st(cid:246)d genom de tv(cid:229) andra kampanjerna i Prince-programmet (Medborgarnas Europa och Europa › v(cid:229)rt gemensamma ansvar). Ett av sex teman i Medborgarnas Europa (cid:228)r just fr(cid:229)gan om lika m(cid:246)jligheter inom gemenskapen; (cid:228)mnet behandlas i broschyrer och faktablad. De organisa- tioner som arbetar med kvinnoprojekt har ocks(cid:229), precis som 1997, m(cid:246)jlighet att beg(cid:228)ra ekonomiska bidrag genom den p(cid:229)g(cid:229)ende ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngen inom ramen f(cid:246)r Europa › v(cid:229)rt gemensamma ansvar


title: WRITTEN QUESTION No. 1507/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. The information society and social and economic cohesion

eurovoc_concepts:
Structural Funds
economic and social cohesion
enlargement of the Union
information
information policy
less-favoured region
regional policy
structural policy

text: C 31/46 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 5. 2. 1999 kahden nopeuden tietoyhteiskunta. T(cid:228)h(cid:228)n tapaan kantansa ilmaisi my(cid:246)s Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta mietinn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n A4-0399/97. Voiko komissio ilmoittaa, miten n(cid:228)m(cid:228) rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000›2006 koskevat pyynn(cid:246)t otettiin huomioon komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyv(cid:228)ksyi 18. maaliskuuta 1998, erityisesti pk-yritysten osalta ja yleisesti heikommassa asemassa olevien alueiden (maaseutu, saaret ja syrj(cid:228)isimm(cid:228)t alueet) osalta? (1999/C 31/060) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1506/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus (13. toukokuuta 1998) Komission tiedonannossa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007 lopull. , 22. 1. 1997) osoitetaan (sivu 17) j(cid:228)lkeenj(cid:228)(cid:228)neimpien alueiden suurin ongelma tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien saamisessa ja hy(cid:246)dynt(cid:228)misess(cid:228). Samalla hyv(cid:228)n televiestint(cid:228)infrastruktuurin ansiosta voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) tai est(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)iden ja jopa tavaroiden fyysist(cid:228) liikennett(cid:228), s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja energiavaroja sek(cid:228) varoja. Voiko komissio ilmoittaa, otettiinko t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kulma huomioon rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000›2006 koskevissa Euroopan komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyv(cid:228)ksyi 18. maaliskuuta 1998. (1999/C 31/061) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus (13. toukokuuta 1998) Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta pyysi (mietint(cid:246) A4-0399/97, 9. 12. 1997) komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon v(cid:228)hiten kehittyneiden alueiden erityistarpeet ja nykyisten j(cid:228)senvaltioiden koheesio- tarpeet niiden kohdatessa laajentumisen aiheuttamat haasteet ja luodessa samalla tietoyhteiskuntaa koskevaa politiikkaa. Voiko komissio ilmoittaa, miten se on ottanut t(cid:228)m(cid:228)n pyynn(cid:246)n huomioon rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000›2006 koskevissa Euroopan komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyv(cid:228)ksyi 18. maaliskuuta 1998. Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1499/98, E-1503/98, E-1506/98 ja E-1507/98 (13. hein(cid:228)kuuta 1998) Komission ehdotuksessa rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) (1) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n teknologinen inno- vaatio (ja erityisesti tiedon ja viestint(cid:228)tekniikoiden levi(cid:228)minen) yhdeksi rakennerahastoista maksettavien tukien tavoitteista. Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan neuvoston asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitet(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)sti, ett(cid:228) tietoyhteiskunnan kehitt(cid:228)minen on yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) aloista. Sen ensisijaisuudesta kertovat investoinnit televiestint(cid:228)(cid:228)n, yrityksille tarjottavien palvelujen tukeminen ja teknologian kehitt(cid:228)minen uusien tekniikoiden ja innovaatioiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamiseksi yrityksiss(cid:228). Komission on uuden asetuksen voimaantulon j(cid:228)lkeen laadittava suuntaviivat (9 artiklan 4 kohta nykyisess(cid:228) komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228)), joissa annetaan lis(cid:228)tietoa tietoyhteiskunnan sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) rahastojen toimintaan


title: QUESTION ECRITE no 1476/98 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Glissement de terrain en Grèce

eurovoc_concepts:
Central Greece
co-financing
geology
impact study
natural disaster
operational programme
public works
rail transport
road building
road network

text: 22. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 50/41 RØponse donnØe par M. Papoutsis au nom de la Commission (13 juillet 1998) La Commission confirme que le rapport couvrant la pØriode 1991-1992 (publiØ en 1994) est le dernier qu(cid:146)elle ait soumis au Parlement et rendu public. La Commission prØpare actuellement un rapport sur le fonctionnement du contr(cid:244)le de sØcuritØ d(cid:146)Euratom couvrant les annØes 1993 (cid:224) 1997, qu(cid:146)elle soumettra au Parlement et rendra public. (1999/C 50/057) QUESTION (cid:201)CRITE E-1476/98 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 mai 1998) Objet: Glissement de terrain en GrŁce Dans sa rØponse (cid:224) la question E-749/95 (1), qui concernait la destruction d(cid:146)une route nationale et d(cid:146)une ligne de chemin de fer (cid:224) la suite d(cid:146)un glissement de terrain en GrŁce, la Commission indiquait qu(cid:146)il serait prØmaturØ que la Commission se prononce dØj(cid:224) sur la question d(cid:146)un Øventuel cofinancement des travaux de rØtablissement des liaisons, avant que les expertises et Øtudes techniques nØcessaires pour Øtablir les raisons de l(cid:146)incident, les Øventuelles responsabilitØs ainsi que les mesures techniques recommandØes et leur coßt, ne soient achevØes. Trois ans aprŁs cette rØponse, la Commission peut-elle dire: 1. si elle dispose dØsormais d(cid:146)informations claires sur les raisons de l(cid:146)incident, les responsabilitØs, les mesures techniques proposØes et leurs coßts; et 2. si les travaux de rØtablissement des liaisons font l(cid:146)objet d(cid:146)un cofinancement? (1) JO C 270 du 16. 10. 1995, p. 10. RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (2 juillet 1998) L(cid:146)accident qui a eu lieu en fØvrier 1995 (cid:224) Malakasa, sur l(cid:146)axe routier Pathe, Øtait dß (cid:224) un affaissement du terrain que les Øtudes gØologiques et gØotechniques rØalisØes au cours des annØes 1980 n(cid:146)avaient pas pu prØvoir. Suite (cid:224) cet accident, de nouvelles Øtudes gØotechniques ont ØtØ rØalisØes, qui ont dØmontrØ la nØcessitØ de construire d(cid:146)abord un rØseau d(cid:146)Øvacuation des eaux souterraines couvrant le lieu de l(cid:146)affaissement et, par la suite, de construire (cid:224) nouveau l(cid:146)autoroute. Le coßt de ces travaux est estimØ (cid:224) 5 000 millions de drachmes par le ministŁre des Travaux Publics. Ce projet est cofinancØ par le programme opØrationnel «axes routiers» du cadre communautaire d(cid:146)appui 1994-1999. Selon les estimations du mŒme ministŁre, le contrat pour l(cid:146)exØcution de ces travaux devrait Œtre signØ incessamment. (1999/C 50/058) QUESTION (cid:201)CRITE E-1479/98 posØe par Bartho Pronk (PPE) et Ria Oomen-Ruijten (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Primes de congØs payØs et de ch(cid:244)mage pour intempØries (13 mai 1998) La Fondation germano-nØerlandaise des exportateurs du secteur de la construction s(cid:146)est plainte auprŁs des auteurs de la prØsente question que les entreprises de construction nØerlandaises occupant des travailleurs dØtachØs en Allemagne devaient payer des primes de congØs payØs (cid:224) la fois en Allemagne et aux Pays-Bas, ce qui reprØsente une charge particuliŁrement lourde › surtout pour les petites entreprises › et qui a donnØ lieu, dans certains cas, (cid:224) des faillites. 1. La Commission est-elle au courant de cette situation? ConsidŁre-t-elle que ce double paiement est incompatible avec la libre circulation des services, dŁs lors qu(cid:146)il en rØsulte des distorsions tant du marchØ que de la concurrence, et que les travailleurs concernØs ne tirent aucun profit de ces paiements?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1504/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Informationssamfundet og den økonomiske og sociale samhørighed

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
co-financing
exchange of information
information
information policy
research and development

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 998/98 of 13 May 1998 fixing the maximum export refund for white sugar for the 38th partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 14. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities L 142/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 998/98 of 13 May 1998 fixing the maximum export refund for white sugar for the 38th partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1408/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the markets in the sugar sector (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1599/96 (2), and in particular the second subparagraph of Article 17 (5) (b) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1408/97 of 22 July 1997 on a standing invitation to tender to determine refunds on exports of white sugar (3), levies and/or requires partial invitations to tender to be issued for the export of this sugar; Whereas, pursuant to Article 9 (1) of Regulation (EC) No 1408/97 a maximum export refund shall be fixed, as the case may be, account being taken in particular of the state and foreseeable development of the Community and world markets in sugar, for the partial invitation to tender in question; following an examination of the tenders Whereas, submitted in response to the 38th partial invitation to tender, the provisions set out in Article 1 should be adopted; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Sugar, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the 38th partial invitation to tender for white sugar to Regulation (EC) No 1408/97 the issued pursuant maximum amount of the export refund is fixed at ECU 46,082 per 100 kilograms. Article 2 This Regulation shall enter into force on 14 May 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 13 May 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) OJ L 194, 23. 7. 1997, p. 16


title: WRITTEN QUESTION No. 1461/98 by Honório NOVO to the Commission. Additional information concerning the EPAC restructuring and financial reorganization plan

eurovoc_concepts:
European Commission
Portugal
State aid
agro-industry
cereals
control of State aid
exchange of information
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: 5. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/41 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 juni 1998) Som ett svar p(cid:229) parlamentsledamotens fr(cid:229)ga b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att de tillf(cid:228)lliga s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r humlesektorn som r(cid:229)det antog den 25 maj 1998 och som g(cid:228)ller tillf(cid:228)llig tr(cid:228)da eller r(cid:246)jning av odlingar, (cid:228)r helt frivilliga i de humleproducerande medlemsstaterna som sj(cid:228)lva f(cid:229)r best(cid:228)mma om de vill tillgripa dem eller ej p(cid:229) sitt territorium. ¯r 1997 har valts som referens(cid:229)r f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder eftersom priserna p(cid:229) den fria marknaden, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r tysk humle (som utg(cid:246)r 80 % av gemenskapens produktion) har sjunkit till en mycket l(cid:229)g niv(cid:229) som klart ligger under genomsnittet f(cid:246)r de senaste 20 (cid:229)ren. (1999/C 31/051) SKRIFTLIG FR¯GA E-1461/98 fr(cid:229)n Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) till kommissionen (13 maj 1998) ˜mne: Kompletterande information om projektet f(cid:246)r omstrukturering och finansiell sanering av EPAC › Empresa de Agroalimenta(cid:231)ªo e Cereis, SA I december 1997 meddelade den portugisiska regeringen Europeiska kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle vidtas inom ett projektet f(cid:246)r omstrukturering och ekonomisk sanering av livsmedels- och spannm(cid:229)lsf(cid:246)retaget EPAC. Efter att kommissionen mottagit detta meddelande beg(cid:228)rde den 11 (elva) kompletterande uppgifter av den portugisiska regeringen. Dessa uppgifter ans(cid:229)gs vara n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra en analys av projektet och f(cid:246)ljaktligen bed(cid:246)ma om det st(cid:228)mmer (cid:246)verens med best(cid:228)mmelserna i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen. Mot denna bakgrund ber jag att kommissionen informerar mig om huruvida den ans(cid:229)g att dessa elva kompletterande uppgifter som den portugisiska regeringen tillhandah(cid:246)ll var tillr(cid:228)ckliga och jag (cid:246)nskar (cid:228)ven att kommissionen ger mig tillg(cid:229)ng till texten i denna kompletterande information. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (5 juni 1998) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga P-1423/98 fr(cid:229)n Novo (1). (1) EGT C 402, 22. 12. 1998. (1999/C 31/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-1471/98 fr(cid:229)n Susan Waddington (PSE) till kommissionen (13 maj 1998) ˜mne: EU-st(cid:246)d till icke-statliga organisationer som arbetar med gatubarn i Honduras M(cid:229)nga unionsmedborgare (cid:228)r bekymrade (cid:246)ver de sv(cid:229)ra f(cid:246)rh(cid:229)llanden som heml(cid:246)sa gatubarn i Honduras och andra l(cid:228)nder lever under. Vilka finansiella och politiska (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att st(cid:246)dja icke-statliga organisationer som arbetar i Honduras och andra l(cid:228)nder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen f(cid:246)r dessa gatubarn? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:237)n p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 juni 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om gatubarnens problem i Honduras, liksom i andra l(cid:228)nder d(cid:228)r detta problem (cid:228)r s(cid:228)rskilt allvarligt


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Regulation amending Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community customs code (transit) (COM(97) 0472 C4-0489/97 97/0242(COD))(Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
carriage of goods
customs regulations
fuel
legal code
transit


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1474/98 dell'on. Ursula STENZEL alla Commissione. Quarto programma quadro di ricerca

eurovoc_concepts:
Austria
EU programme
research programme

text: C 310/158 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 Puo‘ la Commissione far sapere per quale motivo, ad esempio, i cittadini di altri Stati membri dell(cid:146)Unione residenti in Francia non possono partecipare alle elezioni locali? L(cid:146)espressione utilizzata nel trattato («diritto di voto [. ] alle elezioni comunali») si riferisce esclusivamente alle elezioni comunali oppure tutti i cittadini dell(cid:146)Unione dovrebbero godere del diritto fondamentale di partecipare anche ad altre consultazioni elettorali a livello locale, quali in Francia le elezioni regionali e dipartimentali? Non sarebbe importante interpretare tali diritti, che promuovono la realizzazione dei principi dello Stato di diritto nell(cid:146)Unione europea, in modo conforme ai loro obiettivi, cos(cid:14)‘ che i cittadini dell(cid:146)Unione possano partecipare al processo decisionale per l(cid:146)elezione dei rappresentanti locali a livello comunitario, superando l(cid:146)ambito strettamente nazionale? Puo‘ la Commissione altres(cid:14)‘ far sapere in che modo viene garantito concretamente il diritto dei cittadini dell(cid:146)Unione di votare alle elezioni locali tenendo conto del fatto che, nella pratica, ad esempio in Francia, il diritto di voto alle elezioni comunali non e‘ garantito a tutti i cittadini dell(cid:146)Unione? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (10 giugno 1998) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlamentare alla risposta da essa data all(cid:146)interrogazione orale H-316/98 posta dall(cid:146)On. white nell(cid:146)ora delle interrogazioni della sessione di aprile 1998 (1) del Parlamento. (1) Discussioni del Parlamento (aprile 1998). (98/C 310/220) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1474/98 di Ursula Stenzel (PPE) alla Commissione (13 maggio 1998) Oggetto: Quarto programma quadro di ricerca Puo‘ la Commissione far sapere quante sono state le domande provenienti dall(cid:146)Austria relativamente al Quarto programma quadro di ricerca? Quante di esse sono state accolte dalla Commissione e quali progetti riguardavano concretamente? Qual e‘ l(cid:146)elenco degli stessi, escluse le fusioni? Quali erano i coordinatori dei progetti e quali i paesi associati? Qual e‘ l(cid:146)entita‘ dei fondi stanziati per ciascun progetto? Risposta data dalla sig. ra Cresson in nome della Commissione (5 giugno 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non manchera‘ di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1462/98 del Honório NOVO a la Comisión. Medidas de ayuda a SILOPOR - Empresa de Silos Portuarios, S. A.

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
aid to undertakings
cereals
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: C 13/36 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de julio de 1998) Las libertades de circulaci(cid:243)n de personas, bienes, servicios y capitales constituyen las libertades fundamentales establecidas en el Tratado CE. La actuaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n siempre ha estado encaminada a garantizar el cumplimiento de las cuatro libertades fundamentales y la supresion de los obstÆculos a la libre circulaci(cid:243)n. En la reuni(cid:243)n informal de los ministros de Econom(cid:237)a y Hacienda celebrada en York del 20 al 22 de marzo de 1998, diversos temas figuraban en el orden del d(cid:237)a y fueron debatidos por los participantes. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de que en York se hayan alcanzado acuerdos que establezcan que ya no podrÆn realizarse transferencias financieras entre Estados miembros. Por otro lado, la Comisi(cid:243)n ha reiterado su compromiso para garantizar la libertad de circulaci(cid:243)n del capital, as(cid:237) como su firme oposici(cid:243)n a cualquier medida que limite esta libertad fundamental del Tratado. (1999/C 13/050) PREGUNTA ESCRITA E-1460/98 de Umberto Bossi (NI) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Armonizaci(cid:243)n de los niveles mÆximos de DDT permitidos en algunas especies pesqueras En mis precedentes preguntas P-0385/97 (1) y P-0906/97 (2) planteaba el problema de los l(cid:237)mites admitidos para los contaminantes (como el DDT) encontrados en las especies pesqueras y de los niveles mÆximos establecidos por los Estados miembros. ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n si se han iniciado procedimientos con vistas a la armonizaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites permitidos en los distintos Estados miembros? ¿Puede actualizar la Comisi(cid:243)n la lista de Estados miembros que han regulado (y en quØ medida) los l(cid:237)mites mÆximos del antiparasitario clororgÆnico denominado DDT observados en algunas especies pesqueras? (1) DO C 217 de 17. 7. 1997, p. 170. (2) DO C 45 de 10. 2. 1998, p. 9. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de julio de 1998) La situaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n relativa a los niveles mÆximos de residuos de diclorodifeniltricloroetano (DDT) en los distintos Estados miembros continœa invariable. La Comisi(cid:243)n no ha iniciado procedimientos para la armonizaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites permitidos en cada Estado miembro. Se env(cid:237)a a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento un estudio detallado por Estados, basado en informaci(cid:243)n actualizada de los Estados miembros. (1999/C 13/051) PREGUNTA ESCRITA E-1462/98 de Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de mayo de 1998) Asunto: Medidas de ayuda a SILOPOR › Empresa de Silos Portuarios, S. A. A finales de 1997, el Gobierno portuguØs notific(cid:243) a la Comisi(cid:243)n Europea las «medidas de ayuda a SILOPOR › Empresa de Silos Portuarios, S. A. »


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1493/98 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Mochovce - Walkdown 2

eurovoc_concepts:
Slovakia
committee report
health risk
nuclear power station
nuclear safety

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/103 (98/C 354/165) Ue·ma: Mochovce GRAPTH ERVTHSH E-1492/98 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Gnvri·zei h Epitroph· o·ti ta sygkroth·mata toy pyrhnikoy· ergostasi·oy toy Mochovce e·xoyn kataskeyasuei· me ba·sh palia· sobietikh· texnologi·a thw dekaeti·aw toy (cid:146)70 xvri·w containment kai o·ti epiple·on h kataskeyh· tvn egkatasta·sevn pragmatopoih·uhke vw ergota·jio makroy· xro·noy me polyetei·w diakope·w se apodedeigme·na seismogene·w kai tektonikv· w akata·llhlo xv· ro, gegono·w to opoi·o odhgei· sthn y·parjh seira· w a·llvn epi·shw anypolo·gistvn parago·ntvn kindy·noy stiw egkatasta·seiw; (98/C 354/166) GRAPTH ERVTHSH E-1493/98 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Mochovce › Walkdown 2 Ua la·bei a·rage ypo·ch thw h Epitroph· ta apotele·smata thw dieunoy·w epitroph·w gia to Mochovce (Walkdown 2) vw ba·sh tvn peraite·rvn sxedi·vn thw o·son afora· tiw pyrhnike·w egkatasta· seiw toy Mochovce; (98/C 354/167) Ue·ma: Mochovce GRAPTH ERVTHSH E-1494/98 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (13 Mai(cid:143)oy 1998) Gnvri·zei h Epitroph· o·ti h problepo·menh metatroph· eno·w antidrasth·ra WWER 440/213 se e·na to·so metagene·stero sta·dio den e·xei e·vw sh·mera dokimasuei· poyuena· kai o·ti oi germanike·w arxe·w ta·xuhkan kata· miaw te·toiaw metatroph·w sthn peri·ptvsh tvn pyrhnikv· n egkatasta· sevn toy Greifswald, dio·ti o ki·ndynow ua h·tan ype·rmetra mega·low kai h xrhmatodo·thsh ua epiba·ryne mo·no toyw forologoyme·noyw; Oi oikonomikv· w anuoy·ntew energeiakoi· o·miloi sth Germani·a den h·tan diateueime·noi na xrhmatodoth·soyn thn eja·leich tvn 201 ellei·cevn vw prow thn asfa·leia, uevrv· ntaw to egxei·rhma vw li·an epiki·ndyno kai oikonomikv· w apro·sforo. Eno·cei thw eleyue·rvshw thw eyrvpai¤kh·w agora·w hlektrikh·w ene·rgeiaw poie·w ua ei·nai oi syne·peiew thw promh·ueiaw rey·matow apo· to pyrhniko· ergosta·sio toy Mochovce (panomoio·typo me to pyrhniko· ergosta·sio toy Greifswald) sthn eyrvpai¤kh· agora· hlektrikh·w ene·rgeiaw; Koinh· apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw P-1465/98, E-1487/98, E-1488/98, E-1489/98, E-1490/98, E-1491/98, E-1492/98, E-1493/98 kai E-1494/98 (5 Ioyni·oy 1998) Ta texnika· zhth·mata o·son afora· thn pyrhnikh· asfa·leia toy progra· mmatow eksygxronismoy· toy pyrhnikoy· staumoy· Mochovce ei·xan ejetastei· apo· thn aneja·rthth etairei·a symboy·lvn Riskaudit, koinh· epixei·rhsh tvn organismv· n asfa·leiaw GRS (Gesellschaft fo·r Reaktorsicherheit, Germani·a) kai IPSN (Institoy·to pyrhnikh·w prostasi·aw kai asfa·leiaw, Galli·a) to 1994, kato·pin sxetikoy· aith·matow sto plai·sio toy danei·oy Euratom › Eyrvpai¤kh· Tra·peza anasygkro·thshw kai ana·ptyjhw (BERD). H eje·tash poy pragmatopoih·uhke apo· thn etairei·a Riskaudit parei·xe th diabebai·vsh o·ti h kataskeyh·, h diaxei·rish kai h leitoyrgi·a toy pyrhnikoy· staumoy· Mochovce antapokri·nontan stoyw kano·new asfa·leiaw kai thn isxy·oysa praktikh· sth Germani·a kai th Galli·a, ypo· ton o·ro o·ti efarmo·zontai me oruo· kai plh·rh tro·po oi diatypvuei·sew systa·seiw. H e·kuesh Riskaudit kate·lhge sto sympe·rasma o·ti «dedome·nhw thw ypa·rxoysaw kata·stashw sto Mochovce kai thw efarmogh·w tvn proteino·menvn me·trvn (. ) mporoy·me na sympera· noyme o·ti h kataskeyh·, h diaxei·rish kai h leitoyrgi·a thw egkata·stashw ua antapokri·nontai stiw (. ) apaith·seiw asfa·leiaw kai thn isxy·oysa praktikh· stiw xv· rew thw Dy·shw, ypo· ton o·ro o·ti lamba·nontai ypo·ch oi systa·seiw tvn IPSN-GRS kata· tro·po oruo· kai plh·rh»