eurovoc_concepts:
EU policy
dual-use good
export licence
export monitoring
export policy

formats: html pdf print

text: 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/1 II (Valmistavat säädökset) KOMISSIO Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän käyttöönottamisesta (98/C 399/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 257 lopull. — 98/0162 (ACC) (Komission esittämä 18 päivänä toukokuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että 1. kaksikäyttötuotteita ja teknologiaa (kaksikäyttötuot- teita) olisi valvottava tehokkaasti vietäessä niitä yhteisöstä, 2. tarvitaan tehokas yhteinen kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestelmä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kansainvälisiä, leviämisen estämistä koskevia erityisesti aseiden sitoumuksia noudatetaan, 4. neuvoston asetuksella (EY) N:o 3381/94 (1), sellai- sena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 837/95 (2), ja neuvoston päätöksellä 94/942/ YUTP (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 98/232/YUTP (4), käyttöön otettua ny- kyistä kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestel- mää on edelleen yhdenmukaistettava kyseisen val- vonnan tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi, 5. yhteiset kaksikäyttötuotteiden, määräpaikkojen ja suuntaviivojen luettelot ovat tehokkaan vientival- vontajärjestelmän olennaisia tekijöitä; tällaiset luette- lot on otettu käyttöön päätöksellä 94/942/YUTP, ja ne olisi otettava osaksi tätä asetusta, 6. kansalliset viranomaiset vastaavat pääasiassa vienti- lupien myöntämisestä; kaksikäyttötuotteiden vientiin liittyvät kansalliset säännökset on annettava ja pää- tökset tehtävä yhteisen kauppapolitiikan puitteissa, 7. jäsenvaltioiden asiantuntemus on korvaamatonta sen varmistamiseksi, että valvonnanalaisten tuotteiden luettelo ajantasaistetaan säännöllisesti; tämän vuoksi 3. yhteinen valvontajärjestelmä on edellytyksenä kaksi- käyttötuotteiden vapaan liikkuvuuden toteuttami- selle yhteisön sisällä, (1) EYVL L 367, 31. 12. 1994, s. 1. (2) EYVL L 90, 21. 4. 1995, s. 1. (3) EYVL L 367, 31. 12. 1994, s. 8. (4) EYVL L 92, 25. 3. 1998, s. 1. C 399/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 luettelon ajantasaistaminen olisi annettava jäsenval- tioiden asiantuntijoista ja komission edustajasta muodostetun luettelotyöryhmän tehtäväksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 8. tällaiset ajantasaistetut luettelot olisi välittömästi otettava osaksi tätä asetusta komission asetuksella, I LUKU Aihe ja määritelmät 9. olisi myös valvottava teknologian vientiä sähköisillä viestimillä, telekopioitse ja puhelimitse, 1 artikla 10. jäsenvaltioiden ulkoasiainministerit antoivat 20 päi- vänä marraskuuta 1984 yhteistä politiikkaa koske- van julistuksen, jonka myös Espanja, Portugali, Itä- valta, Suomi ja Ruotsi myöhemmin hyväksyivät ja joka koskee erityisesti erotetun plutoniumin ja yli 20-prosenttiseksi rikastetun uraanin yhteisön sisäi- siin kuljetuksiin liittyviä järjestelyjä sekä jälleenkäsit- telyyn, rikastukseen ja raskaan veden tuotantoon liittyviä laitoksia, keskeisiä pääkomponentteja ja tek- niikkaa, 11. yhteisö on neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2913/ 92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 82/97 (2) (yhteisön tullikoodeksi) ja komission asetuksella (ETY) N:o 2454/93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1677/ 98 (4), antanut tullisäännöt, joissa on muun muassa tavaroiden vientiä ja jälleenvientiä koskevat sään- nökset; mikään tässä asetuksessa ei rajoita koodek- sissa ja sen soveltamissäännöksissä säädettyjä ja niis- tä johtuvia valtuuksia, 12. jäsenvaltioiden on kaksikäyttötuotteiden jälleenvien- nin tai käytön edellytyksiä harkitessaan otettava huomioon asiaa koskevat kansainvälisen oikeuden periaatteet, 13. tämän asetuksen oikean soveltamisen varmistami- seksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteet asianmukaisten valtuuksien antamiseksi toimivaltai- sille viranomaisille, 14. jokaisen jäsenvaltion olisi vahvistettava tämän ase- tuksen säännösten rikkomisesta määrättävät seuraa- mukset, ja 15. sen vuoksi olisi kumottava asetus (EY) N:o 3381/ 94, (1) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EYVL L 17, 21. 1. 1997, s. 1. (3) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (4) EYVL L 212, 30. 7. 1998, s. 18. Tällä asetuksella otetaan käyttöön yhteisön kaksikäyttö- tuotteiden ja -teknologian vientivalvontajärjestelmä. 2 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) b) c) ’kaksikäyttötuotteilla’ tuotteita tai teknologiaa, joita voidaan käyttää sekä siviilitarkoituksiin että sotilaalli- siin tarkoituksiin; ’viennillä’ yhteisön tullikoodeksin 161 artiklassa tar- koitettua menettelyä, jossa yhteisötavara viedään lopullisesti yhteisön tullialueelta. väliaikaisesti tai Käsitteeseen sisältyy myös jälleenvienti eli yhteisön tullikoodeksin 182 artiklassa tarkoitetun kaltainen toimitus, jolla muu kuin yhteisötavara viedään yhtei- sön tullialueelta. Käsitteeseen sisältyy myös tekno- logian siirto sähköisillä viestimillä, telekopiolaitteella ja puhelimella; ’viejällä’ jokaista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka puolesta vienti-ilmoitus tehdään ja jolla on määräämi- soikeus kaksikäyttötuotteeseen vienti-ilmoituksen vas- taanottohetkellä. Jos viennin perusteena olevan sopi- muksen mukaan määräämisoikeus kuuluu yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneelle henkilölle, viejää pide- tään yhteisöön sijoittautuneena sopimuspuolena. Vie- jälla tarkoitetaan myös luonnollista tai oikeushenkilöä, joka siirtää teknologiaa sähköisillä viestimillä, telekopiolaitteella ja puhelimella; jokaista d) ’vienti-ilmoituksella’ asiakirjaa, jossa henkilö määräy- sten mukaisesti ilmoittaa haluavansa asettaa kaksi- käyttötuotteen vienti- tai jälleenvientimenettelyyn. II LUKU Soveltamisala 3 artikla Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden vienti 1. on luvanvaraista. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/3 Luvanvaraista on paitsi tuotteiden ja teknologian 2. fyysinen vienti myös teknologian siirto sähköisillä viesti- millä, puhelimella ja telekopiolaitteella. Tätä asetusta ei kuitenkaan sovelleta sellaiseen palveluiden tarjontaan tai teknologian siirtoon, joka edellyttää luonnollisten henki- löiden liikkumista rajojen yli. 3. Lupa voidaan vaatia 4 tai 5 artiklan mukaisesti tiettyjen liitteessä I luettelemattomien kaksikäyttötuottei- den viennissä kaikkiin tai tiettyihin määräpaikkoihin. 4. Tätä asetusta ei sovelleta kaksikäyttötuotteisiin, jotka ainoastaan kulkevat yhteisön alueen kautta eli tuot- teet, joille ei ole osoitettu muuta tulliselvitysmuotoa kuin ulkoinen passitusmenettely tai jotka ainoastaan sijoite- taan vapaa-alueelle tai vapaavarastoon niin, ettei niistä tarvitse tehdä merkintää hyväksyttyyn varastokirjanpi- toon. 5. Jäsenvaltioiden hallitusten taikka niiden nimissä toi- mivien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden viemiin kaksikäyttötuotteisiin ei sovelleta 1 kohdassa säädettyä lupavaatimusta. 4 artikla dassa tarkoitetuille viranomaisille, jotka päättävät, onko aiheellista määrätä kyseinen vienti luvanvaraiseksi. Jäsenvaltiot voivat antaa tai ylläpitää kansallista 4. lainsäädäntöä, jossa säädetään, että viejän on ilmoitettava maansa viranomaisille, jos viejän on syytä epäillä, että kaksikäyttötuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuun käyttöön, ja että vientitapahtuma voidaan tällöin määrätä luvanvaraiseksi. 5. Jäsenvaltion, joka 1—4 kohtaa soveltaessaan vaatii luetteloimattomalta kaksikäyttötuotteelta lupaa on ilmoi- tettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Mui- den jäsenvaltioiden on otettava nämä tiedot asianmukai- sesti huomioon ja ilmoitettava niistä mahdollisimman laajasti maansa tulliviranomaisille ja muille asianomaisille kansallisille viranomaisille. 6. Jos jäsenvaltio epää luetteloimattomalta kaksikäyt- tötuotteelta vientiluvan, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Jos jäsenvältio myöntää luvan luetteloimattoman 7. kaksikäyttötuotteen viennille, joka on olennaisesti saman- lainen kuin tuote, jolta toinen jäsenvaltio on evännyt luvan, sen on ilmoitettava päätöksestään muille jäsenval- tioille ja komissiolle sekä toimitettava kaikki asiaa koske- vat tiedot päätöksen perusteista. 1. Liitteessä I luetteloimattomien kaksikäyttötuottei- den vienti on luvanvaraista, jos viejä on saanut maansa viranomaisilta tiedon siitä, että kyseiset tuotteet ovat tai voivat olla kokonaan tai osittain tarkoitetut käyttöön, joka liittyy kemiallisten tai biologisten aseiden tai ydin- aseiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden leviämisen estä- mistä koskevien järjestelyjen alaan kuuluvien aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin. 2. Liitteessä I luetteloimattomien kaksikäyttötuottei- den vienti on luvanvaraista myös, jos viejä on saanut maansa viranomaisilta tiedon siitä, että kyseiset tuotteet ovat tai voivat olla kokonaan tai osittain tarkoitetut sotilaskäyttöön maassa, johon kohdistuu Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kauppasaarto. 5 artikla 1. Jäsenvaltio saa poikkeuksellisesti kieltää tai määrätä luvanvaraiseksi myös liitteessä I luetteloimattoman kaksi- käyttötuotteen viennin kansallisista turvallisuussyistä. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdan mukaisista toimenpiteistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle välittö- mästi toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen ja ilmoitetta- va tarkat perusteet toimenpiteille sekä niiden suunniteltu kesto. Jäsenvaltioiden on myös välittömästi ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikki muutokset 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin. 3. Jos viejä tietää, että kyseiset tuotteet on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 tai 2 kohdassa tarkoi- tettuun käyttöön, viejän on ilmoitettava asiasta 1 koh- 3. Komissio julkaisee 2 kohdan mukaisesti sille ilmoi- tetut toimenpiteet Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. C 399/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 III LUKU Vientilupa 6 artikla 1. Lupa vaaditaan kaikelta tämän asetuksen sovelta- misalaan kuuluvalta vienniltä. Luvan myöntävät sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon viejä on sijoittautunut, paitsi sellaisen viennin osalta, joka kuuluu tämän asetuksen liitteessä II esitetyn yhteisön yleisluvan soveltamisalaan. Lupa voi olla yksittäislupa, koontilupa tai yleis- 2. lupa. Kansallisia yleislupia voidaan kuitenkin myöntää ainoas- taan sellaisten kaksikäyttötuotteiden lajille tai ryhmälle, joita viedään muihin määräpaikkoihin kuin liitteessä II olevassa luettelossa B mainittuihin määräpaikkoihin. 3. Jäsenvaltioiden on säilytettävä tai otettava kansalli- sessa lainsäädännössään käyttöön mahdollisuus myöntää tietylle viejälle kaksikäyttötuotteiden lajia tai ryhmää var- ten koontilupa, joka voi olla voimassa yhteen tai useam- paan yksilöityyn maahan suuntautuvassa viennissä. 4. Luvan edellytykseksi voidaan tarvittaessa asettaa tiettyjä vaatimuksia ja edellytyksiä. Jäsenvaltioiden toimi- valtaisten viranomaisten on erityisesti vaadittava selvitys lopullisesta käytöstä sellaisten tuotteiden ja teknologian viennissä a) joilta vaaditaan yksittäislupa, ja b) joita viedään liitteessä II olevassa luettelossa B luette- loimattomiin määräpaikkoihin. 5. Vientilupa on voimassa kaikkialla yhteisössä. 7 artikla 1. Jos kaksikäyttötuotteet, joiden viennille haetaan yksittäislupaa määräpaikkaan, jota ei nimenomaisesti mainita liitteessä II, tai kaikkiin määräpaikkoihin liit- teessä IV tarkoitettujen erittäin arkojen kaksikäyttötuot- teiden osalta, sijaitsevat hakemusta tehtäessä tai tulevai- suudessa tai ovat viimeisen yhdeksän kuukauden aikana sijainneet eri jäsenvaltiossa, asiasta on mainittava hake- muksessa. Sen jäsenvaltion lupaviranomaisten, jossa lupa- hakemus on tehty, on välittömästi neuvoteltava asiasta kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion lupaviran- omaisten kanssa ja annettava näille tarvittavat tiedot. Jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden, jonka kanssa neuvotel- laan, on 10 työpäivän kuluessa esitettävä mahdolliset väitteensä luvan myöntämistä vastaan, jotka sitovat sitä jäsenvaltiota, jossa hakemus on tehty. Jos 10 työpäivän kuluessa ei ole jätetty väitettä, sen jäsenvaltion, jonka kanssa neuvotellaan, lausuntoa pide- tään myönteisenä. Poikkeustapauksissa se jäsenvaltio, jonka kanssa neuvo- tellaan, voi pyytää 10 päivän määräajan pidentämistä. Määräaikaa ei kuitenkaan saa pidentää yli 30 työpäi- vän. 2. Jos vienti voi haitata jäsenvaltion keskeisiä turvalli- suusetuja, se voi pyytää toista jäsenvaltiota jättämään vientiluvan myöntämättä, tai jos lupa on jo myönnetty, sen peruuttamista, soveltamisen keskeyttämistä, muutta- mista tai kumoamista. Pyynnön saavan jäsenvaltion on välittömästi aloitettava pyynnön esittäneen jäsenvaltion kanssa neuvottelut, jotka eivät ole sitovia, ja saatettava ne päätökseen 10 työpäivän kuluessa. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo niistä toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet myöntää vientilupia kaksikäyttötuotteille. 4. Komissio julkaisee 3 kohdassa tarkoitetun viran- omaisten luettelon Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. 8 artikla Tehdessään päätöksen vientiluvan myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä jäsenvaltioiden on otettava huomioon: a) aseiden leviämisen estämistä ja arkojen tavaroiden valvontaa koskevien kansainvälisten sopimusten mu- kaiset velvoitteensa; b) YK:n turvallisuusneuvoston asettamien tai muilla kansainvälisillä foorumeilla sovittujen pakotteiden mukaiset velvoitteensa; c) kansallisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan näkökoh- dat, mukaan lukien tarvittaessa tavanomaisten asei- den viennistä Luxemburgissa vuoden 1991 kesä- kuussa ja Lissabonissa vuoden 1992 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston perusteisiin liitty- vät näkökohdat; d) aiottuun loppukäyttötarkoitukseen ja tuotteen väärin- käytön vaaraan liittyvät näkökohdat. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/5 9 artikla Viejien on annettava toimivaltaisille viranomaisille 1. kaikki lupahakemustensa osalta tarvittavat tiedot. 2. Tämän asetuksen mukaisesti toimiessaan jäsenval- tion toimivaltaiset viranomaiset voivat evätä vientiluvan sekä mitätöidä, keskeyttää, muuttaa tai peruuttaa jo myöntämänsä vientiluvan. Jos toimivaltaiset viranomaiset ovat evänneet, mitätöineet, keskeyttäneet tai peruuttaneet luvan taikka olennaisesti rajoittaneet sitä, niiden on ilmoitettava tästä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle ja vaihdettava tarvittavia tietoja muiden jäsenvaltioiden ja komission kanssa nou- dattaen 16 artiklan 3 kohdan säännöksiä tällaisten tieto- jen luottamuksellisuudesta. Ennen kuin jäenvaltio hyväksyy sellaisen olennaises- 3. ti samanlaisen tuotteen viennin, jonka viennin toinen jäsenvaltio on kieltänyt, sen on neuvoteltava kyseisen jäsenvaltion kanssa. Jos ensin mainittu jäsenvaltio päättää näiden neuvottelujen jälkeen myöntää vientiluvan, sen on välittömästi ilmoitettava päätöksestään muille jäsenval- tioille ja komissiolle ja toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot päätöksen perusteista. 10 artikla 1. Kaikki kansalliset vientiä koskevat yksittäisluvat on annettava tämän asetuksen liitteessä III esitetyn mallin mukaisilla lomakkeilla. Viejien pyynnöstä kansalliset yleis- ja koontiluvat 2. myönnetään 1 kohdassa tarkoitetuilla lomakkeilla. Viejien pyynnöstä koontiluvat, joihin sisältyy mää- 3. rällisiä rajoituksia, voidaan jakaa. 4. Viejille annetaan oikeudellisesti päteviä jäljennöksiä luvista jäljennösten oikeaksi todistamista koskevien kan- sallisten säännösten mukaisesti. Jäsenvaltiot sitoutuvat ainoastaan siihen, että kyseisiä tavaroita ”ei jälleenviedä ilman sen jäsenvaltion viran- omaisten suostumusta, johon viejä on sijoittautunut”. V LUKU Kaksikäyttötuotteiden luettelon ajantasaistaminen 12 artikla 1. Liitteessä I olevan luettelon ajantasaistaa kunkin jäsenvaltion sekä komission edustajista muodostuva luet- telotyöryhmä. 2. Luettelotyöryhmän puheenjohtajana toimii neuvos- ton puheenjohtajana toimiva jäsenvaltio, ja sitä avustaa yhden jäsenvaltion tekninen sihteeristö. Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion on kutsut- 3. tava koolle kokoukset ja esitettävä aiheelliset ehdotukset liitteen I ajantasaistamiseksi erityisesti kansainvälisten aseiden järjestelmien kokousten jälkeen. Kokouksia voidaan pitää myös muun jäsenvaltion tai komission pyynnöstä. Jäsenvaltiot ja komissio voivat esittää ehdotuksia liitteen I laatimisesta ja ajantasaistamisesta. leviämisen estämistä koskevien Jäsenvaltioiden edustajat tekevät päätökset liitteen I 4. ajantasaistamisesta yksimielisesti; päätökset toteutetaan kyseisen liitteen muutoksina komission asetuksella. VI LUKU Tullimenettelyt 13 artikla IV LUKU Tuonti ja jälleenvienti 11 artikla 1. Suorittaessaan vientimuodollisuuksia vienti-ilmoi- tuksen käsittelevässä tullitoimipaikassa viejän on todis- tettava, että vientiä varten on asianmukaisesti myönnetty lupa. 2. Viejältä voidaan vaatia todisteeksi esitettyjen asia- kirjojen käännös sen jäsenvaltion, jossa ilmoitus esite- tään, viralliselle kielelle tai jollekin sen virallisista kielis- tä. Kansainvälisiä tuontitodistuksia tai vastaavia todistuksia lopullisesta käyttötarkoituksesta käytetään ainoastaan sen todistamiseksi, että on olemassa lupa yhteisöstä jälleen- vientiä varten. 3. Rajoittamatta jäsenvaltioille yhteisön tullikoodek- sissa ja sen mukaisesti annettuja valtuuksia jäsenvaltio voi myös enintään 10 työpäivän ajaksi keskeyttää tuotteiden luovutuksen vietäviksi alueeltaan tai tarvittaessa muutoin estää liitteessä I mainittujen kaksikäyttötuotteiden, joilla C 399/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 on voimassa oleva vientilupa, viennin yhteisöstä alueensa kautta, jos sillä on syytä epäillä, että a) vientilupaa myönnettäessä ei ole otettu huomioon tarvittavia tietoja tai b) olosuhteet ovat olennaisesti muuttuneet luvan myön- tämisen jälkeen. Tällöin on viipymättä neuvoteltava vientiluvan myöntä- neen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta nämä voivat toimia 9 artiklan 2 kohdan mukaises- ti. Jos nämä viranomaiset päättävät pitää luvan voimassa tai jos vastausta ei ole saatu 10 työpäivän kuluessa, kaksi- käyttötuotteet on välittömästi luovutettava vietäviksi. 14 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat säätää, että kaksikäyttötuottei- den vientiin liittyvät tullimuodollisuudet voidaan suorit- taa vain tähän tarkoitukseen määrätyissä tullitoimipai- koissa. Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät 1 kohdan mukaista 2. mahdollisuutta, on ilmoitettava komissiolle asianmukai- sesti valtuutetut tullitoimipaikat. Komissio julkaisee nämä tiedot Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. suorat yhteistyö- ja tietojenvaihtoyhteydet toimivaltaisten viranomaisten välille samantasoisen opastuksen antami- seksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville viejille. 3. Neuvoston asetusta (EY) N:o 515/97 (1) ja erityisesti sen säännöksiä tietojen luottamuksellisuudesta sovelle- taan soveltuvin osin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 19 artiklan soveltamista. VIII LUKU Valvontatoimenpiteet 17 artikla 1. Viejien on pidettävä yksityiskohtaisia rekistereitä tai luetteloita toimituksistaan kussakin jäsenvaltiossa voi- massa olevan käytännön mukaisesti. Näihin rekistereihin tai luetteloihin on sisällyttävä erityisesti kaupalliset asia- kirjat, kuten kauppalaskut, tavaraluettelot sekä kuljetus- asiakirjat ja muut toimitusasiakirjat, jotka sisältävät riit- tävät tiedot seuraavien seikkojen toteamiseksi: a) kaksikäyttötuotteiden kuvaus, b) kaksikäyttötuotteiden määrä, 15 artikla c) viejän ja vastaanottajan nimi ja osoite, Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 II osan II osaston 11 lu- vun säännöksiä sovelletaan myös tämän asetuksen sovel- tamisalaan kuuluvien kaksikäyttötuotteiden jälleenvientiä koskeviin rajoituksiin. VII LUKU Hallinnollinen yhteistyö 16 artikla 1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet luodakseen suorat yhteistyö- ja tietojenvaihtoyhteydet toimivaltaisten viranomaisten välille erityisesti sen vaaran poistamiseksi, että mahdolliset erot vientivalvonnan soveltamisessa voi- vat johtaa kaupan vääristymiseen, mikä puolestaan voi aiheuttaa vaikeuksia yhdelle tai useammalle jäsenval- tiolle. d) kaksikäyttötuotteiden lopullinen käyttötarkoitus ja loppukäyttäjä, jos tiedossa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rekisterit ja luettelot on säilytettävä vähintään kolmen vuoden ajan sen kalen- terivuoden päättymisestä, jona vienti tapahtui. Ne on pyynnöstä esitettävä toimivaltaisille viranomaisille. 18 artikla Tämän asetuksen oikean soveltamisen varmistamiseksi jokaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat a) koota tietoja kaikista kaksikäyttötuotteita sisältävistä tilauksista ja toimituksista; b) todeta, että valvontatoimenpiteitä sovelletaan asian- mukaisesti, mikä voi erityisesti edellyttää valtuuksia päästä sellaisten henkilöiden tiloihin, joita vientitoimi- tus koskee. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet luodakseen arkoja loppukäyttäjiä koskevat (1) EYVL L 82, 22. 3. 1997, s. 1. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/7 IX LUKU Yleiset säännökset ja loppusäännökset 19 artikla tavaroita toimittavan luonnollisen henkilön tai oikeus- henkilön tekemä ilmoitus toimituksesta sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa tuotteet sijaitsevat. Ilmoituksessa on toimitettava samat tiedot, jotka kyseis- ten kaksikäyttötuotteiden vientiin tarvittavaa yksittäislu- paa hakeva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö toimit- taa kansallisille viranomaisille. 1. Perustetaan koordinointiryhmä, jonka puheenjohta- jana on komission edustaja. Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä edustaja koordinointiryhmään. Ilmoitusmenettely ja annettavat tiedot eivät saa aiheuttaa tai pitää yllä perusteettomia ja epäsuhtaisia rajoituksia tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle yhteisössä. Koordinointiryhmä tutkii kaikki tämän asetuksen sovelta- mista koskevat asiat, jotka puheenjohtaja tai jäsenvaltion edustaja voi saattaa sen käsiteltäviksi, ja erityisesti toi- menpiteet, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava tiedon antamiseksi viejille näiden tämän asetuksen mukaisista velvoitteista. 2. Koordinointiryhmä voi katsoessaan sen tarpeelli- seksi kuulla tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia viejiä edustavia organisaatioita. 20 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän asetuksen soveltamiseksi annettu- jen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Erityisesti 4 artiklan 3 kohdan soveltamisen osalta jäsen- valtioiden on määrättävä ja eriteltävä kansallisen lain rikkomisen laatu sekä vahvistettava siitä määrättävän seuraamuksen laatu. 21 artikla Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi tämän asetuksen, mukaan lukien 20 artiklassa tarkoitetut toi- menpiteet, soveltamiseksi annetut lait, asetukset ja hal- linnolliset määräykset. Komissio toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille. Joka kolmas vuosi komissio antaa kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jäsenvaltioiden on toimitet- tava komissiolle kaikki komission tämän kertomuksen laatimisessa tarvitsemat tiedot. 22 artikla Jäsenvaltioiden välisiin toimituksiin sovelletetaan 1. 2—5 kohtaa: 3. Jos aiemmin jäsenvaltiosta toiseen toimitettu liit- teessä IV lueteltu kaksikäyttötuote on tarkoitettu vietä- väksi myöhemmin, asiasta on ilmoitettava vientilupaa koskevassa hakemuksessa. Jäsenvaltion tai jäsenvaltioi- den, jossa tuote sijaitsi alunperin, on neuvoteltava sen jäsenvaltion kanssa, johon mahdollinen viejä on sijoittau- tunut. Jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden viranomaisten, joi- den kanssa neuvotellaan, on 10 työpäivän kuluessa ilmoi- jos ne vastustavat vientiluvan myöntämistä. tettava, Jäsenvaltion, jonka kanssa neuvotellaan, kanta on sitova. Jos 10 työpäivän kuluessa ei ole esitetty väitteitä, pide- tään sen jäsenvaltion, jonka kanssa neuvotellaan, lausun- toa myönteisenä. Jäsenvaltio, jonka kanssa neuvotellan, voi pyytää 10 päivän määräajan pidentämistä. 4. Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden toimi- tuksia koskevat asiakirjat ja luettelot on säilytettävä vähintään kolmen vuoden ajan toimitusvuoden päättymi- sestä, ja ne on pyydettäessä esitettävä toimivaltaisille viranomaisille. 5. Yhteisön sisäisessä liitteessä I mainittuihin toimituk- siin liittyvissä asianmukaisissa kaupallisissa asiakirjoissa on ilmoitettava selkeästi, valvotaanko kyseistä vientiä yhteisöstä. Asianmukaisia kaupallisia asiakirjoja ovat eri- tyisesti kauppasopimus, tilauksen varmistus, kappalasku tai lähetysluettelo. 23 artikla 1. Lupa vaaditaan yhteisön sisäisille toimituksille, jotka koskevat erotettua plutoniumia ja yli 20-prosentti- seksi rikastettua uraania sekä jälleenkäsittelyyn, rikastuk- seen ja raskaan veden tuotantoon liittyviä laitoksia, kes- keisiä pääkomponentteja ja tekniikkaa 20 päivänä mar- raskuuta 1984 annetun yhteistä politiikkaa koskevan julistuksen mukaisesti. 2. Kaikkien jäsenvaltioiden on vaadittava liitteessä IV olevassa B osassa lueteltujen kaksikäyttötuotteiden osalta Asianomaiset tuotteet luetellaan liitteessä IV olevassa A osassa. C 399/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 Edellä 1 kohdan mukaiseen lupamenettelyyn ei saa 2. sisältyä rajatarkastuksia yhteisön sisällä vaan yksinomaan valvontaa, joka kuuluu osana tavanomaisiin kaikkialla yhteisön alueella syrjimättömästi harjoitettaviin valvonta- menettelyihin. 25 artikla Kumotaan asetus (EY) N:o 3381/94. Ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää tehtyihin vientilisenssihakemuksiin sovelletaan kuitenkin edelleen asetuksen (EY) N:o 3381/94 asiaa koskevia säännöksiä. 24 artikla 26 artikla Tämä asetus ei rajoita Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamista. Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/9 LIITE I VIENTILUPIA EDELLYTTÄVIEN TUOTTEIDEN LUETTELO YLEISET HUOMAUTUKSET LIITTEESEEN I 1. Sotilaskäyttöön suunniteltujen tai muunnettujen tuotteiden valvonnan osalta katso asiaankuuluvaa yksittäisen jäsenmaan ylläpitämää valvontalistaa (-listoja) sotatarvikkeista. Tässä liitteessä viittaukset, jotka toteavat ”KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA”, viittaavat samoihin listoihin. 2. Tähän liitteeseen sisältyvän valvonnan tarkoitusta ei pidä kumota sellaisten ei-valvonnanalaisten tuotteiden (tuotantolaitos mukaan lukien) viennillä, jotka sisältävät yhden tai useampia valvonnanalaisia komponentteja, kun tuo valvonnanalainen komponentti tai ne komponentit ovat tuotteiden olennaisia osia ja voidaan järkevästi irrottaa tai käyttää toisiin tarkoituksiin. Huom. : Arvioitaessa sitä onko valvonnanalaista komponenttia tai komponentteja pidettävä olennaisina osina, on välttämätöntä punnita määrän, arvon ja sisältyvän teknologisen tietotaidon tekijöitä sekä muita erikoisolosuhteita, jotka voisivat osoittaa valvonnanalaisen komponentin tai komponenttien olevan toimitettavien tuotteiden olennaisia osia. 3. Tässä liitteessä määriteltyihin tuotteisiin kuuluvat sekä uudet että käytetyt tuotteet. Ydinteknologiahuomautus (Ydth) (Sovelletaan 0 ryhmän E osan yhteydessä. ) 0 ryhmän kaikkiin tuotteisiin suoraan liittyvän ”teknologian” siirto on saman tasoisen tarkkailun ja valvonnan alainen kuin tuotteetkin. ”Teknologia” valvonnanalaisten tuotteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” ja ”käyttöä” varten on valvonnanalaista myös silloin, kun se on sovellettavissa ei-valvonnanalaisiin tuotteisiin. Tuotteiden hyväksyminen vientiin oikeuttaa myös tuotteiden käyttöönottoa, toimintaa, ylläpitoa ja korjausta varten tarvittavan vähimmäis”teknologian” viennin samalle loppukäyttäjälle. ”Teknologian” siirron valvonta ei koske ”julkista” tietoa tai ”tieteellistä perustutkimusta”. Yleinen teknologiahuomautus (Ylth) (Sovelletaan 1—9 ryhmien E osan yhteydessä. ) 1—9 ryhmissä valvonnanalaisten tuotteiden ”kehitystä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten ”tarvittavan” ”teknologian” vienti on valvonnanalaista 1—9 ryhmien säännösten mukaisesti. Valvonnanalaisten tuotteiden ”kehitystä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten ”tarvittava” ”teknologia” on valvonnanalaista myös silloin, kun se on sovellettavissa ei-valvonnanalaisiin tuotteisiin. Valvonta ei koske sitä vähimmäis”teknologiaa”, joka on välttämätön käyttöönottoa, toimintaa, ylläpitoa ja huoltoa varten tuotteille, jotka eivät ole valvonnanalaisia tai joiden vienti on saatettu luvalliseksi. Huom. : Tämä ei vapauta 1E002. e, 1E002. f, 8E002. a ja 8E002. b kohdassa määriteltyä vastaavaa ”teknologiaa”. ”Teknologian” siirron valvonta ei koske ”julkista” tietoa, ”tieteellistä perustutkimusta” tai välttämätöntä vähimmäistietoa patenttihake- muksiin. Yleinen ohjelmistohuomautus (Yloh) (Tämä huomautus kumoaa kaiken 0—9 ryhmien D osan asettaman valvonnanalaisuuden. ) Tämän listan 0—9 ryhmät eivät aseta valvonnanalaiseksi ohjelmistoja, jotka: A. Ovat yleisesti yleisön saatavissa: 1. Myydään vähittäismyyntipisteissä varastosta ja rajoituksetta: a. Käsikaupassa; b. Postimyynnissä; tai c. Puhelinmyynnissä; ja 2. On suunniteltu käyttäjän käyttöönotettaviksi ilman merkittävää toimittajan tukea; tai B. Ovat ”julkisia”. C 399/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 TÄMÄN LIITTEEN TERMIEN MÄÄRITELMÄT Viittaukset ryhmiin ovat suluissa termin määrittelyn jälkeen. ’Adaptiivinen säätö’ (Adaptive control) (2) tarkoittaa säätöjärjestelmää, joka mukauttaa vastetta toiminnan aikana havaittujen olosuhteiden mukaan (viite ISO 2806-1980). ’Aiemmin erotettu’ (Previously separated) (0, 1) tarkoittaa minkä tahansa sellaisen prosessin käyttöä, jolla halutaan lisätä kontrolloidun isotoopin konsentraatiota. ’Aikavakio’ (Time constant) (6) on aika, joka kuluu valoärsytyksen antamisesta siihen kun virran lisäys saavuttaa arvon, joka on 1 − 1/e kertaa lopullinen arvo (so. 63 % lopullisesta arvosta). ’Aksiaalisiirtymä’ (Camming, axial displacement) (2) tarkoittaa pääkaran aksiaalisiirtymää yhden kierroksen aikana, mitattuna karan tasolaikkaa vastaan kohtisuorassa olevassa tasossa, pisteessä, joka on lähinnä tasolaikan kehää (viite ISO 230/14-1986, 5. 63 kohta). ’Aktiivinen pikseli’ (Active pixel) (6, 8) on solid-state-matriisin pienin (yksittäinen) elementti, jolla on valosähköinen siirtofunktio, kun se altistetaan valolle (sähkömagneettiselle säteilylle). ’Aktiiviset lennonohjausjärjestelmät’ (Active flight control systems) (7) ovat järjestelmiä, jotka toimivat ’ilma-aluksen’ tai ohjuksen ei-toivottujen liikkeiden tai rakenteellisten kuormitusten estämiseksi käsittelemällä itsenäisesti useilta antureilta tulevia tietoja ja antamalla tarvittavia automaattiohjaukseen vaikuttavia ennalta ehkäiseviä komentoja. ’Asettumisaika’ (Settling time) (3) tarkoittaa aikaa, joka tarvitaan jotta ulostulo saavuttaa puolen bitin tarkkuudella lopullisen arvon, kun muunnin vaihtaa tilaa minkä tahansa kahden arvon välillä. ’Asiantuntijajärjestelmät’ (Expert systems) (4, 7) tarkoittaa järjestelmiä, jotka tuottavat tuloksia soveltamalla käsittelysääntöjä tietoihin, jotka on tallennettu ’ohjelmasta’ riippumattomasti, ja jotka kykenevät johonkin sueraavista: a. Muokkaamaan automaattisesti käyttäjän antamaa ’lähdekoodia’; b. Tuottamaan johonkin ongelma-alueeseen liittyvää tietoa luonnollista muistuttavalla kielellä; tai c. Keräämään tietoa itsensä kehittämiseksi (symbolinen harjaannuttaminen). ’Asynkroninen siirtomuoto’ (’ATM’)(Asynchronous transfer mode) (5) tarkoittaa tiedonsiirtomuotoa, jossa tieto on järjestetty soluiksi; siirto on asynkronista siinä mielessä, että näiden solujen siirtotaajuus riippuu vaadittavasta tai hetkellisestä bittinopeudesta (CCITT:n suositus L. 113). ’ATM’ vastaa ’Asynkronista siirtomuotoa’. ’Automaattinen maalin seuranta’ (Automatic target tracking) (6) tarkoittaa tietojenkäsittelytekniikkaa, joka automaattisesti määrittää ja tulostaa tosiaikaisesti maalin todennäköisimmän sijainnin extrapoloidun arvon. ’Avaruusalus’ (Spacecraft) (7, 9) tarkoittaa aktiivisia ja passiivisia satelliitteja sekä avaruusluotaimia. ’Avaruuskelpoinen’ (Space qualified) (3, 6) viittaa tuotteisiin, jotka on suunniteltu, valmistettu ja testattu kestämään avaruuden erityisiä sähköisiä, mekaanisia tai ympäristövaatimuksia, jotta niitä voidaan laukaista ja käyttää satelliiteissa tai 100 km tai sitä korkeammalla toimivissa lentojärjestelmissä. ’Bias’ (kiihtyvyysmittari) (7) tarkoittaa ulostulon arvoa kiihtyvyysmittarissa, kun siihen ei kohdistu mitään kiihtyvyyttä. ’Booriekvivalentti’ (BE) (Boron equivalent) määritellään: BE = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm yksiköinä, jossa CF on muunnoskerroin = gammaZ × AB gammaB × AZ gammaB ja gammaZ ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä); ja AB ja AZ ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z atomipainot. ’CE’ vastaa ’laskentaelementtiä’. ’CEP’ (yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä) (circle of equal probability) (7) on tarkkuuden mitta; tietyllä etäisyydellä sen ympyrän säde, jonka keskipisteessä on maali ja johon 50 % hyötykuormasta iskeytyy. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/11 ’CTP’ vastaa ’yhdistettyä teoreettista tehokkuutta’. ’Diffuusioliittäminen’ (Diffusion bonding) (1, 2, 9) tarkoittaa vähintään kahden eri metallin molekyylitasoista jähmeliittämistä yhdeksi kappaleeksi siten, että liitoslujuus vastaa heikoimman materiaalin lujuutta. ’Digitaalinen kokonaissiirtonopeus’ (Total digital transfer rate) (5) tarkoittaa toistensa kanssa yhteydessä olevien digitaalisen siirtojärjes- telmän laitteiden välillä kulkevien bittien lukumäärää aikayksikössä, mukaan lukien linjan koodaukseen tarvittavat sekä muut lisäbitit. Huom. : Katso myös ’digitaalinen siirtonopeus’. ’Digitaalinen siirtonopeus’ (Ditigal transfer rate) (5) tarkoittaa minkä tahansa tyyppistä siirtotietä käyttäen suoraan siirretyn informaa- tion kokonaisbittinopeutta. Huom. : Katso myös ’digitaalinen kokonaissiirtonopeus’. ’Digitaalinen tietokone’ (Digital computer) (4, 5) tarkoittaa laitetta, joka voi suorittaa kaikkia seuraavia toimintoja yhden tai useamman erillisen muuttujan muodossa: a. Vastaanottaa tietoa; b. Tallettaa tietoa tai käskyjä kiinteille tai muutettaville (kirjoitus-) muistilaitteille; c. Käsitellä tietoa tallennetun käskyjonon avulla, joka on muokattavissa; ja d. Tulostaa tietoa. Huom. : Tallennetun käskyjonon muokkaus sisältää pysyväismuistiyksiköiden vaihdon, mutta ei langoituksen tai kytkentöjen fyysistä muuttamista. ’Dynaamisesti adaptiivinen reititys’ (Dynamic adaptive routing) (5) tarkoittaa automaattista liikenteen uudelleenreititystä, joka perustuu verkon senhetkisen todellisen tilanteen anturointiin ja analyysiin. Huom. : Tähän eivät sisälly reitityksen päätöstilanteet, jotka tehdään ennalta annetun informaation pohjalta. ’Dynaamiset signaalianalysaattorit’ (Dynamic signal analyzers) (3) tarkoittaa ’Signaalianalysaattoreita’, jotka käyttävät digitaalista näytteenotto- ja muunnostekniikkaa muodostaakseen annetulle amplitudi- ja vaiheinformaation sisältävälle aaltomuodolle Fourierin spektrinäytön. Huom. : Katso myös ’signaalianalysaattorit’. ’Ekvivalenttitiheys’ (Equivalent density) (6) tarkoittaa optiikan yksikkömassaa optiselle pinnalle projisoitua optisen pinta-alan yksikköä kohti. ’Elektroninen kokoonpano’ (Electronic assembly) (3, 4, 5) tarkoittaa elektronisten komponenttien (so. ”piirielementtien”, ”erilliskompo- nenttien”, integroitujen piirien jne. ) joukkoa, joka on kytketty tietyn tehtävän (tai tietyt tehtävät) suorittavaksi kokonaisuudeksi, joka voidaan yksikkönä vaihtaa ja on tavallisesti purettavissa. Huom. : 1. ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne. 2. ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä. ’Elektronisesti ohjattavat vaiheistetut ryhmäantennit’ (Electronically steerable phased array antennas) (5, 6) tarkoittaa antennia, joka muodostaa keilan vaihekytkennän avulla, so. keilan suuntausta ohjataan säteilevien elementtien yhdistetyillä virityskertoimilla ja säteen suuntaa voidaan sähköisin signaalein muutella pysty- tai vaakasuunnassa tai molemmissa suunnissa, niin lähetyksessä kuin vastaanotos- sakin. ’Eristetyt elävät viljelmät’ (Isolated live cultures) (1) tarkoittaa uinuvassa tilassa ja kuivatuissa preparaateissa olevia eläviä viljelmiä. ’Eristystä’ (Insulation) (9) käytetään rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puoli-vulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina. ’Erityinen halkeamiskelpoinen materiaali’ (Special fissile material) (0) tarkoittaa plutonium-239:ää, ’isotoopeilla 235 tai 233 rikastettua uraania’ ja mitä tahansa edellämainittuja sisältävää materiaalia. C 399/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Esilanka’ (Roving) (1) on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti 12—120) ”säikeistä” muodostuva kimppu. Huom. : ”Säie” on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti useammasta kuin 200) ’monofilamentista’ muodostuva kimppu. ’FADEC’ vastaa ’täyden auktoriteetin digitaalista moottorin ohjausta’. ’Fokusoiva tasojärjestelmä’ (Focal plane array) (6) tarkoittaa fokusoivassa tasossa toimivista, lukema-elektroniikalla varustetuista tai ilman sitä olevista yksittäisistä ilmaisinelementeistä koostuvaa lineaarista tai kaksiulotteista tasopintaa tai tasopintojen yhdistelmää. Huom. : Tällä ei ole tarkoitus kattaa yksittäisten ilmaisinelementtien pinoa eikä kaksi-, kolme-tai neljäelementtisiä ilmaisimia, edellyttäen että aikaviivästystä ja integrointia ei suoriteta elementeissä. ’Hajaspektri’ (Spread spectrum) (5) tarkoittaa tekniikkaa, jolla suhteellisen kapeakaistaisen tietoliikennekanavan energia levitetään huomattavasti laajemman energiaspektrin yli. ’Hajaspektritutka’ (Spred spectrum radar) (6) — katso ’Tutkan hajaspektri’. ’Henkilökohtainen älykortti’ (5) tarkoittaa mikropiirin sisältävää älykorttia, joka on ohjelmoitu erityistä käyttöä varten ja jota käyttäjä ei voi ohjelmoida uudelleen mitään muuta käyttöä varten. ’Hermoverkkotietokone’ (Neural computer) (4) tarkoittaa tietokonelaitetta, joka on suunniteltu tai muunnettu jäljittelemään neuronin tai neuroniryhmän käyttäytymistä, so. tietokonetta, jolle on ominaista se, että sen laitteisto kykenee aiempaan tietoon perustuen muuttamaan suurta joukkoa laskennallisten komponenttien välisten kytkentöjen painotusta ja määrää. ’Hetkellinen kaistanleveys’ (Instantaneous bandwidth) (3, 7) tarkoittaa kaistanleveyttä, jolla lähtöteho pysyy 3 dB:n tarkkuudella vakiona, ilman että muita toimintaparametrejä säädetään. ’Hiilikuitujen preformit’ (1) tarkoittaa pinnoittamattomien tai pinnoitettujen kuitujen rakennetta, joka on perustana ennen kuin ’matriisi’ otetaan käyttöön ’komposiittia’ muodostettaessa. ’Huipputeho’ (Peak power) (6) tarkoittaa pulssin energiaa jouleina jaettuna pulssin kestolla sekunteina. ’Hybridipiiri’ (Hybrid integrated circuit) (3) tarkoittaa integroitujen piirien yhdistelmää, joka käsittää integroidun piirin (tai piirejä) tai integroitua piiriä ”piirielementtien” tai ”erilliskomponenttien” yhteydessä, jotka on kytketty toisiinsa tietyn toiminnon (tai toimintojen) suorittamiseksi, ja jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a. Sisältää vähintään yhden koteloimattoman komponentin; b. Kytkennät on suoritettu tyypillisiä integroitujen piirien tuotantomenetelmiä käyttäen; c. On vaihdettavissa yhtenä kokonaisuutena; ja d. Ei yleensä ole purettavissa osiinsa. Huom. : 1. ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne. 2. ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä. ’Hybriditietokone’ (Hybrid computer) (4) tarkoittaa laitetta, joka voi suorittaa kaikkea seuraavaa: a. Vastaanottaa tietoa; b. Käsitellä tietoa sekä analogisessa että digitaalisessa muodossa; ja c. Tulostaa tietoa. ’Ilma-alus’ (Aircraft) (1, 7, 9) tarkoittaa kiinteäsiipistä, kääntyväsiipistä, pyöriväsiipistä (helikopteri) tai kallistuvalla roottorilla tai siivillä varustettua ilmakulkuneuvoa. Huom. : Katso myös ’siviililentokone’. ’Ilmavirran avulla säädelty vastamomenttijärjestelmä tai suunnanohjausjärjestelmä’ (Circulation controlled anti-torque or circulation controlled direction control system) (7) ovat järjestelmiä, jotka käyttävät ilma-aluksen aerodynaamisten pintojen ohi virtaavaa ilmaa lisäämään tai säätämään näiden pintojen synnyttämiä voimia. ’Immunotoksiini’ (Immunotoxin) (1) on yhden soluspesifisen monoklonaalisen vasta-aineen ja ’toksiinin’ tai ’toksiinialayksikön’ muodostama konjugaatti, joka vaikuttaa selktiivisesti sairaisiin soluihin. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/13 ’Integroitu kalvopiiri’ (Film type integrated circuit) (3) tarkoittaa eristävälle ’substraatille’ pinnoittamalla muodostettujen ohut- tai paksukalvo”piirielementtien” ja niiden välisten kytkentöjen muodostamaa kokonaisuutta. Huom. : ”Piirielementti” on yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa, kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne. ’Integroitu monipalapiiri’ (Multichip integrated circuit) (3) tarkoittaa yhteiselle ’substraatille’ liitettyä kahta tai useampaa ’monoliittista integroitua piiriä’. ’Integroitu monipalveluverkko’ (’ISDN’) (Integrated Services Digital Network) (5) tarkoittaa yhtenäistä (päätelaitteelta päätelaitteelle ulottuvaa) digitaalista verkkoa, jossa kaiken tyyppinen viestintätieto (esim. ääni, teksti, tieto, liikkumattomat ja liikkuvat kuvat) siirretään keskuksen yhdestä (päätelaitteen) portista yhtä yhteyslinjaa pitkin tilaajalle tai tilaajalta. ’ISDN’ vastaa ’Integroitua monipalveluverkkoa’. ’Isostaattiset puristimet’ (Isostatic presses) (2) tarkoittaa laitteita, jotka kykenevät eri väliaineiden avulla (kaasu, neste, kiinteät partikkelit jne. ) paineistamaan suljetun tilan, niin että suljetussa tilassa olevaan työkappaleeseen kohdistuu kaikissa suunnissa samansuuruinen paine. ’Isotoopilla 235 tai 233 rikastettu uraani’ (Uranium enriched in the isotopes) (0) tarkoittaa uraania, joka sisältää isotooppia 235 tai 233 tai molempia siinä määrin, että näiden isotooppien ylimääräsumman suhde isotooppiin 238 nähden on enemmän kuin luonnossa esiintyvän isotoopin 235 suhde isotooppiin 238 (isotooppisuhde 0,72 %). ’Itseisjohtavuuteen perustuva magneettikentän gradiometri’ (Intrinsic Magnetic Gradiometer) (6) on yksittäinen magneettikentän gradienttia ilmaiseva elementti ja siihen liittyvä elektroniikka, jonka tuloste on magneettikentän gradientin mitta. Huom. : Katso myös ’magneettikentän gradiometri’. ’Jauhaminen’ (Comminution) (1) tarkoittaa prosessia, jossa materiaali hajotetaan hiukkasiksi murskaamalla tai jauhamalla. ’Julkinen’ (In the public domain) (Ylth, Ydth, Yloh) tarkoittaa tässä yhteydessä ’teknologiaa’ ja ’ohjelmistoja’, jotka ovat saatavilla ilman edelleenlevitystä koskevia rajoituksia (kustannusoikeudelliset rajoitukset eivät estä ’teknologiaa’ tai ’ohjelmistoa’ olemasta ’julkisia’). ’Kaasuatomisointi’ (Gas atomization) (1) tarkoittaa prosessia, jossa korkeapaineisella kaasuvirtauksella sula metalliseosvirta hajotetaan pisaroiksi, joiden halkaisija on 500 mikrometriä tai vähemmän. ’Kehitys’ (Development) (Ylth, Ydth, Kaikki) liittyy kaikkiin sarjatuotantantoa edeltäviin vaiheisiin kuten: suunnitteluun, suunnittelun tutkimukseen, suunnittelun analysointiin, suunnittelukäsitteisiin, prototyyppien kokoonpanoon ja testaukseen, pilottituotantohankkeisiin, suunnittelutietoihin, suunnittelutietojen muuntamiseen tuotteeksi, konfigurointisuunnitteluun, integrointisuunnitteluun ja piirustuksiin. ’Kemiallinen laser’ (Chemical laser) (6) tarkoittaa ’laseria’, jossa virittymisen aiheuttaa kemiallisen reaktion antama energia. ’Keskusmuisti’ (Main storage) (4) tarkoittaa tietoa tai käskyjä varten tarkoitettua ensisijaista muistia, johon keskusyksiköllä on nopea pääsy. Se koostuu ’digitaalisen tietokoneen’ sisäisestä muistista ja sen hierarkkisista laajennuksista, kuten välimuistista tai ei- peräkkäissaantisesta laajennusmuistista. ’Kieppikara’ (Tilting spindle) (2) tarkoittaa työkalunkäsittelykaraa, joka koneistusprosessin aikana muuttaa keskilinjansa kulma-asentoa mihin tahansa muuhun akseliin nähden. ’Kiertymiskulman poikkeama’ (Angular position deviation) (2) tarkoittaa kiertymiskulman ja todellisen, erittäin tarkasti mitatun kiertymiskulman välistä maksimieroa, kun pöydän työkappaleen alustaa on käännetty alkuperäisestä asennostaan (viite: VDI/VDE 2617, luonnos: ’Rotary tables on coordinate measuring machines’). ’Kiinteä’ (Fixed) (5) tarkoittaa, ettei koodaus- tai pakkausalgoritmi voi ottaa vastaan ulkopuolelta syötettyjä parametrejä (esim. salaus- tai avainmuuttujia) eikä käyttäjä voi sitä muuttaa. ’Kohdekoodi’ (Object code) (9) tarkoittaa yhden tai useamman prosessin tarkoituksenmukaisen esitystavan (’lähdekoodi’ (lähdekieli)) laitteessa toteutettavaa muotoa, joka on muunnettu ohjelmointijärjestelmällä. ’Kohinataso’ (Noise level) (6) tarkoittaa sähköistä signaalia, joka ilmoitetaan tehon spektritiheytenä. ’Kohinatason’, joka määriteltynä huipusta-huippuun on S2 pp = 8N0(f2−f1), jossa Spp on signaalin arvo huipusta-huippuun (esim. nanotesloina), N0 on tehon spektritiheys (esim. (nanotesla)2/Hz) ja (f2−f1) suhde määrittelee tarkasteltavan kaistanleveyden. C 399/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Kokonaisvirtatiheys’ (Overall current density) (3) tarkoittaa kelan ampeerikierrosten kokonaismäärää (ts. kierrosten lukumäärä kerrottuna kunkin kierroksen kuljettaman maksimivirran arvolla) jaettuna kelan kokonaispoikkipinnalla (sisältäen suprajohtavat säikeet, metallimatriisin, johon säikeet on upotettu, suojaavan materiaalin, kaikki jäähdyttävät elementit jne. ). ’Kolmiulotteinen vektorinopeus’ (4) (Three dimensional vector rate) tarkoittaa sekunnissa tuotettavien leikkaustestattujen ja satunnaisesti orientoituvien vektorien lukumäärää, joilla on 10 pikselin moniviivavektorit ja kokonaisluku- tai liukuvan pilkun X-Y-Z koordinaatti- arvot (ne, jotka antavat maksiminopeuden). ’Komposiitti’ (Composite) (1, 2, 6, 8, 9) tarkoittaa ’matriisia’ ja siihen tiettyä tarkoitusta tai tarkoituksia varten lisättyä faasia tai faaseja, jotka koostuvat hiukkasista, whiskerseistä, kuiduista tai mistä tahansa näiden yhdistelmästä. ’Kriittinen lämpötila’ (Critical temperature) (1, 3, 6) (kutsutaan myös joskus transitiolämpötilaksi) tarkoittaa tietyn ’suprajohtavan’ materiaalin sitä lämpötilaa, jossa materiaali menettää täysin tasavirtavastusarvonsa. ’Kuitu- tai säiemateriaalit’ (Fibrous or filamentary materials) (0, 1, 8) sisältävät: a. Jatkuvat monofilamentit; b. Jatkuvat langat ja rovingit (esilangat); c. Teipit, kudokset, matot ja punokset; d. Katkeet, tapulikuidut ja yhtenäiset kuituhuovat; e. Erilliskuitukiteet (whiskersit), yksi- tai monikiteisinä ja kaiken pituisina; f. Aromaattisen polyamidimassan. ’Kuumaisostaattinen puristus’ (Hot isostatic densification) (2) tarkoittaa prosessia, jossa valosta paineistetaan yli 375 K (102 °C) asteen lämpötilassa suljetussa tilassa eri väliaineiden avulla (kaasu, neste, kiinteät partikkelit jne. ), jotta aikaansaadaan kaikissa suunnissa samansuuruinen voima valoksen sisäisten onteloiden vähentämiseksi tai estämiseksi. ’Kuvan parantaminen’ (Image enhancement) (4) tarkoittaa ulkopuolelta saatujen informaatiota sisältävien kuvien käsittelyä algoritmeilla kuten aikakompressio, suodatus, poiminto, valinta, korrelaatio, konvoluutio tai muunnokset eri tasoihin (kuten nopea Fourier-muunnos tai Walsh-muunnos). Tämä ei sisällä algoritmeja, jotka käyttävät vain yksittäisen kuvan lineaarisia tai toisen asteen muunnoksia kuten kääntäminen, kuvionerotus, kohdistaminen tai vääräväritys. ’Kytkentäkenttä’ (Switch fabric) (5) tarkoittaa niitä laitteita ja niihin liittyvää ’ohjelmistoa’, jotka huolehtivat välitettävän sanomaliiken- teen fysikaalisesta tai virtuaalisesta kytkentätiestä. ’Käyttäjän ohjelmointimahdollisuus’ (User-accessible programmability) (4, 5, 6) tarkoittaa ominaisuutta, joka sallii käyttäjän sisällyttää, muuntaa tai vaihtaa ’ohjelmia’ muulla tavoin kuin: a. Langoitusta tai kytkentöjä muuttamalla; tai b. Toimintonäppäimistä asettelemalla, parametrien syöttö mukaan lukien. ’Käyttö’ (Use) (Ylth, Ydth, Kaikki) tarkoittaa käyttöä, asennusta (paikalla suoritettava asennus mukaan lukien), ylläpitoa (tarkastusta), korjausta, huoltoa ja kunnostusta. ’Köyhdytetty uraani’ (Depleted uranium) (0) tarkoittaa uraania, joka on köyhdytetty alle luonnossa esiintyvän isotooppi 235:n tason. ’Lanka’ (Yarn) (1) on kerratuista ”säikeistä” muodostuva kimppu. Huom. : ”Säie” on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti useammasta kuin 200) ’monofilamentista’ muodostuva kimppu. ’Laser’ (0, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9) on komponenttien muodostama kokonaisuus, joka tuottaa sekä avaruudellisesti että ajallisesti koherenttia valoa, jota vahvistetaan stimuloidulla säteilyemissiolla. Huom. : Katso myös: ’Kemiallinen laser’ ’Q-kytkin-laser’ ’Suurteholaser’ ’Siirtolaser’. ’Laskentaelementti’ (’CE’) (Computing element) (4) tarkoittaa pienintä laskentayksikköä, joka tuottaa aritmeettisia tai loogisia tuloksia. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/15 ’Lennon kokonaisohjaus’ (Total control of flight) (7) tarkoittaa ’ilma-aluksen’ tilamuuttujien ja lentoradan automaattista ohjausta vastaamalla lentotehtävän tavoitteiden täyttämiseksi tosiaikaisiin muutoksiin tavoitteiden, uhkien tai muiden ’ilma-alusten’ tiedoissa. ’Lennonohjauksen optinen anturijärjestelmä’ (Flight control optical sensor array) (7) on hajautettujen optisten anturien verkko, joka ’laser’säteitä käyttäen tuottaa tosiaikaista lennonohjaustietoa ilma-aluksessa tapahtuvaa prosessointia varten. ’Lentoradan optimointi’ (Flight path optimization) (7) on proseduuri, jolla neljässä ulottuvuudessa (avaruus ja aika) minimoidaan poikkeamia lentotehtävien suorittamiseen tai tehokkuuteen perustuvasta halutusta lentoradasta. ’Lineaarisuus’ (Linearity) (2) (mitataan normaalisti epälineaarisuutena) tarkoittaa varsinaisen ominaisuuden (keskimääräisen lukeman) positiivista tai negatiivista maksimipoikkeamaa suorasta, joka on asetettu siten, että se tasoittaa tai minimoi maksimipoikkeamat. ’Luonnonuraani’ (Natural uranium) (0) tarkoittaa uraania, joka sisältää luonnossa tavattavia isotooppiseosmääriä. ’Lähdekoodi’ (tai lähdekieli) (Source code or source language) (4, 5, 6, 7, 9) on sopiva yhden tai useamman prosessin esitystapa, joka voidaan ohjelmointijärjestelmässä muuntaa laitteessa toteutettavaan muotoon (’kohdekoodiksi’ tai kohdekielelle). ’Läimäyssammutus’ (Splat Quenching) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” jäähdytetyn telan päälle sulaa metallivirtaa, joka muodostaa hiutalemaisen tuotteen. Huom. : ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla. ’Maantieteellisesti hajallaan’ (Geographically dispersed) (6) tarkoittaa, että jokainen sijainti on missä tahansa suunnassa yli 1 500 m:n päässä kaikista muista. Liikkuvia antureita pidetään aina ’maantieteellisesti hajallaan’ olevina. ’Magneettikentän gradiometrit’ (Magnetic gradiometers) (6) ovat laitteita, jotka on suunniteltu havaitsemaan instrumentin ulkopuolisten lähteiden magneettikenttien avaruudellista vaihtelua. Ne koostuvat useista ’magnetometreistä’ ja niihin liittyvästä elektroniikasta, joiden tuloste on magneettikentän gradientin mitta. Huom. : Katso myös ’itseisjohtavuuteen perustuva magneettikentän gradiometri’. ’Magnetometrit’ (Magnetometers) (6) ovat laitteita, jotka on suunniteltu havaitsemaan instrumentin ulkopuolisten lähteiden magneetti- kenttiä. Ne koostuvat yhdestä magneettikenttää havaitsevasta elementistä ja siihen liittyvästä elektroniikasta, joiden tuloste on magneettikentän mitta. ’Matriisi’ (Matrix) (1, 2, 8, 9) tarkoittaa huomattavan jatkuvaa aineen faasia, joka täyttää hiukkasten, whiskersien tai kuitujen välisen tilan. ’Mekaaninen seostaminen’ (Mechanical alloying) (1) tarkoittaa seostamisprosessia, jossa alkuaineiden ja perusmetalliseosten jauheet sidostuvat, hajoavat ja sidostuvat uudelleen mekaanisen törmäyksen voimasta. Ei-metallisia hiukkasia voidaan sisällyttää seokseen tarvittavia jauheita lisäämällä. ’Mikro-organismit’ (Microorganisms) (1, 2) tarkoittaa bakteereita, viruksia, mykoplasmoja, riketsejä, klamydioita tai sieniä, sekä luonnontilaisia, kehitettyjä että muunneltuja, joko ’eristettyinä elävinä viljelminä’ tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on tarkoituksella istutettu näitä viljelmiä tai joka on saastutettu niillä. ’Mikroprosessoripiiri’ (Microprocessor microcircuit) (3) tarkoittaa ’monoliittista integroitua piiriä’ tai ’monipalapiiriä’, joka sisältää ulkoisen muistin yleisluonteisia käskyjä suorittamaan kykenevän aritmetiikkayksikön (ALU). Huom. : 1. ’Mikroprosessoripiiri’ ei yleensä sisällä sisäistä muistia, johon käyttäjällä olisi pääsy, vaikka se saattaa käyttää samalla lastulla olevaa muistia suorittaessaan loogista toimintaansa. 2. Tämä määritelmä sisältää lastuyhdistelmät, jotka on suunniteltu yhdessä toimien huolehtimaan ’mikroprosessoripiiri’- toiminnasta. ’Mikrotietokonepiiri’ (Microcomputer microcircuit) (3) tarkoittaa ’monoliittista integroitua piiriä’ tai ’monipalapiiriä’, joka sisältää sisäisessä muistissa olevia tietoja koskevia sisäisen muistin yleisluonteisten käskyjen sarjoja suorittamaan kykenevän aritmetiikkayksikön (ALU). Huom. : Sisäistä muistia voidaan laajentaa ulkoisen muistin avulla. ’Mittakerroin’ (Scale factor) (gyroskoopissa tai kiihtyvyysmittarissa) (7) tarkoittaa ulostulon muutoksen suhdetta mitattavaksi aiotun syötteen muutokseen nähden. Mittakerroin ilmaistaan yleisesti sen suoran kaltevuutena, joka voidaan piirtää pienimmän neliösumman menetelmällä syöte- ja tulostearvojen kautta, jotka on saatu vaihtelemalla syötteen arvoa jaksottaisesti syötearvojen alueen yli. ’Mittauksen epävarmuus’ (Measurement uncertainty) (2) on ominaisparametri, joka 95 %:n luotettavuustasolla määrittelee, millä alueella saadun tuloksen molemmin puolin mitattavan suureen oikea arvo sijaitsee. Se sisältää korjaamattomat systemaattiset poikkeamat, korjaamattoman väljyyden ja satunnaiset poikkeamat (viite ISO 10360-2, tai VDI/VDE 2617). C 399/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Monispektriset kuvannusanturit’ (Multispectral imaging sensors) (6) ovat kykeneviä hankkimaan kuvatietoa samanaikaisesti tai peräkkäin kahdesta tai useammasta erillisestä spektrikaistasta. Antureita, joilla on enemmän kuin kaksikymmentä spektrikaistaa, kutsutaan toisinaan hyperspektrisiksi kuvannusantureiksi. ’Monitasoinen tiedon suojaus’ (Multilevel security) (5) tarkoittaa arkuudeltaan erilaista tietoa sisältävää järjestelmätyyppiä, jota samanaikaisesti voivat käyttää useat erilaiset turvallisuustasot ja tiedontarpeet omaavat käyttäjät, mutta joka estää käyttäjiltä pääsyn tietoihin, joihin heillä ei ole oikeutta. Huom. : ’Monitasoinen tiedon suojaus’ koskee tietokoneturvallisuutta eikä tietokoneen luotettavuutta, joka käsittelee laitehäiriöiden estämistä tai inhimillisten erehdysten estämistä yleensä. ’Monitietovirtakäsittely” (Multi-data-stream processing) (4) tarkoittaa ”mikro-ohjelmien” tai laitearkkitehtuurin tekniikkaa, joka mahdollistaa kahden tai useamman tietojonon samanaikaisen käsittelyn yhden tai useamman käskyjonon ohjaamana käyttäen sellaisia keinoja kuten: a. Yksi käsky — monta tietoa (SIMD) -arkkitehtuurit, kuten vektori- ja matriisiprosessoreissa; b. Monta yksittäistä käskyä — monta tietoa (MSIMD) -arkkitehtuurit; c. Monta käskyä — monta tietoa (MIMD) -arkkitehtuurit, tiiviisti kytketyt, läheisesti kytketyt ja väljästi kytketyt mukaan lukien; tai d. Strukturoidut tiedonkäsittelyelementtien ryhmät, systoliset ryhmät mukaan lukien. Huom. : ”Mikro-ohjelma” tarkoittaa peruskäskyjen sarjaa, jota säilytetään erillisessä muistissa, ja jonka suoritus käynnistyy, kun sen viitekäsky tulee käskyrekisteriin. ’Monofilamentti’ (Monofilament) (1) tai filamentti on säikeen pienin inkrementti, jonka halkaisija on tavallisesti joitakin mikromet- rejä. ’Monoliittinen integroitu piiri’ (Monolithic integrated circuit) (3) tarkoittaa passiivisten tai aktiivisten ”piirielementtien” tai molempien yhdistelmää, joka: a. On muodostettu diffuusio-, istutus- tai pinnoitusprosesseilla yhden puolijohdepalan (ns. lastun) pintaan tai pinnalle; b. Voidaan katsoa erottamattomasti yhteen liitetyksi; ja c. Suorittaa piirin tietyn toiminnon (tai toimintoja). Huom. : ”Piirielementti” (Circuit element) on yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori jne. ’Muotoaan muuttavat peilit’ (Deformable mirrors) (6) (joita kutsutaan myös adaptiivisiksi optisiksi peileiksi) tarkoittaa peilejä, joissa: a. Yhtä jatkuvaa optisesti heijastavaa pinnanmuotoa voidaan dynaamisesti muotoilla yksittäisillä momenteilla tai voimilla kompensoi- maan peilin kohtaavan optisen aaltomuodon vääristymiä; tai b. Useita optisesti heijastavia elementtejä voidaan yksittäin ja dynaamisesti, momentteja tai voimia käyttäen uudelleenasetella kompensoimaan peilin kohtaavan optisen aaltomuodon vääristymiä. ’Muut halkeamiskelpoiset materiaalit’ (Other fissile materials) (0) tarkoittaa aiemmin erotettuja amerikium-242m, curium-245 ja -247, kalifornium-249 ja -251, plutoniumin muut kuin plutonium-238 ja -239 isotooppeja, sekä mitä tahansa edellämainittuja sisältäviä materiaaleja. ’Muuttuvan geometrian kantopinnat’ (Variable geometry airfoils) (7) tarkoittaa takareunan siivekkeitä tai laippoja tai johtoreunan solasiivekkeitä tai alaspainuvaa nokkaa, joiden asentoa voidaan lennon aikana ohjata. ’Numeerinen ohjaus’ (Numerical control) (2) tarkoittaa prosessin automaattista ohjausta, jossa ohjauslaite käyttää numeerista tietoa, jota se tavallisesti saa toiminnan edetessä (viite: ISO 2382). ’Näyttöalue’ (Instrumented range) (6) tarkoittaa tutkan määriteltyä, yksikäsitteistä näyttöaluetta. ’Ohjautusjärjestelmä’ (Guidance set) (7) tarkoittaa järjestelmiä, jotka yhdistävät kulkuvälineen paikan ja nopeuden mittaus- ja laskentaprosessin (so. navigoinnin) kulkuvälineen lennonohjausjärjestelmien lentoradan korjauskomentojen laskenta- ja välitysproses- siin. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/17 ’Ohjelma’ (Programme) (2) tarkoittaa käskyjonoa, joka voidaan suorittaa tietokoneella tai muuntaa sen suoritettavaksi. ’Ohjelmallisesti ohjattu’ (Stored program controlled) (2, 3, 5) tarkoittaa ohjausta, joka käyttää elektroniseen muistiin tallennettuja käskyjä, jotka suoritin voi toteuttaa ohjaamaan määriteltyjä toimintoja. Huom. : Laite voi olla ’ohjelmallisesti ohjattu’, riippumatta siitä onko elektroninen muisti sisäinen vai ulkoinen. ’Ohjelmisto’ (Software) (Yloh, Kaikki) Yhden tai useamman ohjelman tai ”mikro-ohjelman” muodostama kokonaisuus missä tahansa käsitettävässä muodossa. Huom. : ”Mikro-ohjelma” tarkoittaa peruskäskyjen sarjaa, jota säilytetään erityisessä muistissa, ja jonka suoritus käynnistyy, kun sen viitekäsky tulee käskyrekisteriin. ’Ohjukset’ (Missiles) (1, 3, 5, 6, 7, 9) tarkoittaa täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä lentolaitejärjestelmiä, jotka pystyvät kuljettamaan vähintään 500 kg hyötykuorman vähintään 300 km:n etäisyydelle. ’Olennaisin osa’ (Principal element) (4) on ryhmää 4 koskien sellainen osa, jonka vaihtoarvo on enemmän kuin 35 % sen järjestelmän kokonaishinnasta, jonka osa se on. Osan arvo on se arvo, jonka järjestelmän valmistaja tai järjestelmän kokoonpanija siitä maksaa. Kokonaisarvo on normaali kansainvälinen myyntihinta vieraille osapuolille valmistuspaikassa tai kuljetuspisteessä. ’Ominaiskimmokerroin’ (Specific modulus) (0, 1) on Youngin kerroin pascaleina ja on yhtä kuin N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 – 2) K (23 – 2 °C) asteen lämpötilassa sekä (50 – 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. ’Ominaismurtovetolujuus’ (Specific tensile strength) (0, 1) on lopullinen murtovoima pascaleina, joka on yhtä kuin N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 – 2) K (23 – 2 °C) asteen lämpötilassa sekä (50 – 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. ’Optinen integroitu piiri’ (Optical integrated circuit) (3) tarkoittaa ’monoliittista integroitua piiriä’ tai ’hybridipiiriä, joka sisältää yhden tai useampia osia, jotka on suunniteltu toimimaan valoanturina tai valolähteenä tai suorittamaan optista tai sähköoptista toimintoa (toimintoja). ’Optinen kytkentä’ (Optical switching) (5) tarkoittaa signaalien reititystä tai kytkentää optisessa muodossa muuntamatta niitä sähköisiksi signaaleiksi. ’Optinen tietokone’ (Optical computer) (4) tarkoittaa tietokonetta, joka on suunniteltu tai muunnettu käyttämään valoa tiedon esittämiseen ja jonka laskenta- tai loogiset tiedonkäsittelyelementit perustuvat suoraan toisiinsa kytkettyihin optisiin komponentteihin. ’Optinen vahvistus’ (Optical amplification) (5) tarkoittaa optisen tietoliikenteen vahvistustekniikkaa, jossa erillisen optisen lähteen tuottamia signaaleja vahvistetaan muuntamatta niitä sähköisiksi signaaleiksi, ts. käyttäen optisia puolijohdevahvistimia tai valokuitulumi- nesenssivahvistimia. ’Optisten kuitujen preformit’ (Optical fibre preforms) (5, 6) tarkoittaa lasista, muovista tai muista materiaaleista valmistettuja tankoja, harkkoja tai sauvoja, jotka on erityisesti käsitelty käytettäviksi optisten kuitujen valmistuksessa. Preformien ominaisuudet määräävät vedettävien kuitujen perusparametrit. ’Osallistujavaltio’ (Participating state) (7, 9) tarkoittaa Wassenaarin järjestelyn jäsenmaata. ’Paikallisverkko’ (Local area network) (4) on tiedonvälitysjärjestelmä, joka: a. Sallii määrittelemättömän määrän yksittäisiä ”tietolaitteita” kommunikoida suoraan toistensa kanssa; ja b. Rajoittuu maantieteellisesti kohtuullisen kokoiselle alueelle (kuten toimistorakennus, tehdas, korkeakoulu, varasto). Huom. : ”Tietolaite”: laite, joka pystyy lähettämään tai vastaanottamaan digitaalista informaatiota sisältäviä sekvenssejä. ’Painelähettimet’ (Pressure transducers) (2) ovat laitteita, jotka muuntavat paineen mittaustulokset sähköisiksi signaaleiksi. ’Perhe’ (Family) (3) tarkoittaa mikroprosessorien tai mikrotietokoneiden piirejä, joilla on: a. Sama arkkitehtuuri; b. Sama peruskäskyvalikoima; ja c. Sama perusteknologia (esim. vain NMOS- tai vain CMOS-teknologia). C 399/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Perusportin etenemisviive’ (Basic gate propagation delay time) (3) tarkoittaa etenemisviiveen arvoa, joka vastaa ’monoliittisten integroitujen piirien’ ’perheessä’ käytetyn perusportin viivettä. Tämä voidaan määritellä tietylle ’perheelle’ joko etenemisviiveenä tyypillistä porttia kohti tai tyypillisenä etenemisviiveenä porttia kohti. Huom. : Perusportin etenemisviivettä ei pidä sekoittaa kompleksisen ’monoliittisen intergroidun piirin’ kokonaisviiveeseen sisäänmenon ja ulostulon välillä. ’Poikkeama’ (Run out, out-of-true-running) (2) tarkoittaa pääkaran säteittäistä poikkeamaa yhden kierroksen aikana mitattuna karan akselia vasten suorassa kulmassa olevalla tasolla pisteessä, joka on pyörivän testattavan kappaleen sisä- tai ulkopinnalla (viite ISO 230/1-1986, 5. 61 kohta). ’Primäärinen lennon ohjaus’ (Primary flight control) (7) tarkoittaa ’ilma-aluksen’ stabiilisuuden ja liikkeiden ohjausta, joka käyttää voima-/momenttilähteitä, so. aerodynaamisia ohjauspintoja tai propulsiokäyttöistä vektorivastavoimaa. ’Pulssin kesto’ (Pulse duration) (6) on ’laserin’ pulssin aika, FWHI-tasoilla (Full Width Half Intensity) mitattuna. ’Pulssin kompressointi’ (Pulse compression) (6) tarkoittaa pitkäaikaisten tutkasignaalien koodausta ja käsittelyä lyhytaikaisina, korkean pulssienergian suomat edut säilyttäen. ’Pyörivä atomisointi’ (Rotary atomisation) (1) tarkoittaa prosessia, jossa keskipakovoimalla sulan metallin virrasta tai lähteestä aikaansaadaan läpimitaltaan korkeintaan 500 mikrometrin pisaroita. ’Päätelaitteiden liitäntälaitteet’ (Terminal interface equipment) (4) tarkoittaa laitteita, joissa informaatio tulee sisään tai poistuu tietoliikennejärjestelmästä, esim. puhelin, tietolaite, tietokone, telekopiolaite. ’Päätetyövälineet’ (End-effectors) (2) sisältävät tarraimet, ”aktiiviset työkaluyksiköt” ja kaikki muut työkalut, jotka kiinnitetään ’robotin’ tai manipulaattorin käsivarren kiinnityslaippaan. Huom. : ”Aktiivinen työkaluyksikkö”: laite, joka kohdistaa työkappaleeseen liikevoimaa tai prosessienergiaa tai anturoi sitä. ’Q-kytkin-laser’ (Q-switched laser) (6) tarkoittaa ’laseria’, jossa energia varastoidaan populaatio inversiossa tai optisessa resonaattorissa ja sitten emittoidaan pulssina. ’Reitit’ (System tracks) (6) tarkoittaa käsiteltyjä, korreloituja (kohteen tutkatiedot yhdistelty lentosuunnitelman mukaiseen sijaintiin) ja ajantasalle saatettuja lentokoneen sijanintiraportteja, joka on lennonjohtokeskuksen valvojien käytettävissä. ’Resoluutio’ (Resolution) (2) tarkoittaa mittalaitteen pienintä inkrementtiä; digitaalisissa mittalaitteissa vähiten merkitsevää bittiä (viite ANSI B-89. 1. 12). ’Robotti’ (Robot) (2, 8) tarkoittaa manipulointimekanismia, joka voi olla jatkuvaa rataa tai pisteestä-pisteeseen kulkevaa tyyppiä, voi käyttää antureita ja jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a. On monitoiminen; b. Pystyy muuttuvin liikkein asemoimaan tai suuntaamaan materiaaleja, osia, työkaluja tai erikoislaitteita kolmessa ulottuvuudessa; c. Sisältää kolme tai useampia suljetun tai avoimen piirin servolaitteita, jotka voivat sisältää askelmoottoreita; ja d. On ’käyttäjän ohjelmoitavissa’ opetusajo/toistomenetelmällä tai tietokoneella, joka voi olla ohjelmoitava logiikkaohjain, ts. ilman mekaanista väliintuloa. Huom. : Ylläoleva määritelmä ei sisällä seuraavia laitteita: 1. Manipulaatiomekanismit, jotka ovat ohjattavissa vain manuaalisesti tai kaukokäyttölaitteella; 2. Kiinteän sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. Ohjelma on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeradat tai liikekulmat eivät ole muuttuvia tai muutettavissa mekaanisin, elektronisin tai sähköisin keinoin; 3. Mekaanisesti ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja noudattavat kiinteitä mekaanisesti ohjelmoituja ratoja. Ohjelma on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä, mutta aseteltavilla pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeratojen tai liikekulmien valinta on muuteltavissa kiinteän ohjelmamallin rajoissa. Yhden tai useamman akselin ohjelman muutokset (esim. tapeilla tai toimikäyrillä) ovat suoritettavissa vain mekaanisilla operaatioilla; 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/19 4. Muut kuin servo-ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteiden ohjelmaliikkeiden mukaisesti. Ohjelma on muunneltavissa, mutta liikejakso etenee vain mekaanisesti kiinnitettyjen sähköisten binaarilaitteiden tai aseteltavien pysäyttimien antamien binaarisignaalien mukaan; 5. Pinoamislaitteet, joita kutsutaan karteesi-manipulaatiojärjestelmiksi ja jotka on valmistettu korkeavaraston kiinteiksi osiksi ja joiden avulla lokeroiden sisältöä käsitellään (lisätään tai poistetaan). ’Rohdin’ (Tow) (1) on tavallisesti suunnilleen samansuuntaisten ’monofilamenttien’ kimppu. ’Rokote’ (Vaccine) (1) on lääketieteellinen tuote, jonka on tarkoitus herättää suojaavan immunologisen reaktion muodostuminen ihmisissä tai eläimissä sairauden ehkäisemiseksi. ’Ryömintänopeus’ (gyroskooppi) (Drift rate) (7) tarkoittaa ulostulon ajasta riippuvaa poikkeamaa toivotusta arvosta. Se koostuu satunnaisista ja systemaattisista osista ja ilmaistaan vastaavana sisääntulon kulmapoikkeamana aikayksikköä kohti suhteessa inertia- avaruuteen. ’Salaus’ (Cryptography) (5) ilmentää periaatteita, välineitä ja menetelmiä, joilla tietoa muunnetaan sen tietosisällön piilottamiseksi, huomaamatta tapahtuvien muutosten estämiseksi tai luvattoman käytön estämiseksi. Salaus rajoittuu tiedon muuntamiseen yhtä tai useampaa ”salaista parametria” (esim. salausmuuttujia) tai siihen liittyvää avainta käyttäen. Huom. : ”Salainen parametri”: vakio tai avain, jota ei anneta muiden tiedoksi tai pidetään vain tietyn ryhmän tietona. ’SDH’ vastaa ’synkronista digitaalista hierarkiaa’. ’Sekoitettu’ (Commingled) (1) tarkoittaa termoplastisten kuitujen ja lujitekuitujen filamenttien sekoittamista kokonaan kuitumuodossa olevan lujitekuitu/’matriisi’-sekoituksen tuottamiseksi. ’SHPL’ vastaa ’suurteholaseria’. ’Signaalianalysaattorit’ (Signal analysers) (3) tarkoittaa laitteita, jotka kykenevät mittaamaan ja näyttämään monitaajuisten signaalien yksitaajuisten komponenttien perusominaisuuksia. ’Signaalin käsittely’ (Signal processing) (3, 4, 5, 6) tarkoittaa ulkoisesta lähteestä tulevien signaalien käsittelyä algoritmeilla kuten kompressio, suodatus, erottelu, valinta, korrelaatio, konvoluutio tai tasomuunnokset (esim. nopea Fourier- tai Walsh-muunnos). ’Siirtolaser’ (Transfer laser) (6) tarkoittaa ’laseria’, jossa laseroivat aineslajit viritetään siirtämällä energiaa ei-laseroivan atomin tai molekyylin ja laseroivan atomin tai molekyylin aineslajien yhteentörmäyksellä. ’Siirtotieliityntäyksikkö’ (Media access unit) (4, 5) tarkoittaa laitetta, joka sisältää yhden tai useampia tietoliikenneliitäntöjä (’verkkolii- tyntäohjain’, ’tietolikennekanavan ohjain’, modeemi tai tietokoneen väylä), jolla päätelaite voidaan kytkeä verkkoon. ’Sisäpinnanvuoraus’ (Interior lining) (9) tarkoittaa kiinteän polttoaineen ja rungon tai eristävän vuorauksen välisenä sidoksena käytettävää vuorausta. Tavallisesti se on tulenkestävien tai eristävien materiaalien nestemäiseen polymeeriin, kuten hiilitäytteinen HTPB tai muu polymeeri, perustuva dispersio, johon on lisätty vulkanoivia aineita ja joka suihkutetaan tai levitetään rungon sisäpinnalle. ’Siviililentokone’ (Civil aircraft) (1, 7, 9) tarkoittaa ’ilma-aluksia’, jotka siviili-ilmailuviranomaisten julkaisemien lentokelpoisuuden vahvistavien listojen mukaan on tarkoitettu lentämään kaupallisilla sisäisillä sekä ulkomaan siviililentoreiteillä tai niitä saadaan käyttää lainmukaiseen siviili-, yksityis- tai kaupalliseen käyttöön. Huom. : Katso myös ’ilma-alus’. ’SONET’ vastaa ’synkronista digitaalista hierarkiaa’. ’Sotilaskäyttöön sovitettu’ (Adapted for use in war) (1) tarkoittaa mitä tahansa muuntelua tai valintaa (kuten puhtauden, varastointi-iän, myrkyllisyyden, levittämisominaisuuksien tai UV-säteilyn kestävyyden muuttamista), jolla on tarkoitus lisätä tehokkuutta aiheuttaa tappioita ihmisille tai eläimille, turmella laitteita tai vahingoittaa satoa tai ympäristöä. ’Spektrinen tehokkuus’ (Spectral efficiency) (5) on parametroitu tehokkuutta kuvaava hyvyysluku siirtojärjestelmälle, joka käyttää jotain kompleksista modulaatiomenetelmää kuten kvadratuuriamplitudimodulaatiota (QAM), trelliskoodausta, QPSK:ta (Q-vaiheensiirto- avainnus) jne. Se määritellään seuraavasti: ’Spektrinen tehokkuus’ = ’Digitaalinen siirtonopeus’ (bittiä/sekunnissa) 6 dB:n spektrin kaistanleveys (Hz) ’Stabiilisuus’ (Stability) (7) tarkoittaa tietyn parametrin variaation (1 sigman) standardipoikkeamaa kalibroidusta arvosta vakiolämpötila- olosuhteissa mitattuna. Se voidaan esittää ajan funktiona. C 399/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Substraatti’ (Substrate) (3) tarkoittaa pohjamateriaalin ohutta levyä, jossa on tai ei ole kytkentäkuviota ja jonka päälle tai sisään voidaan sijoittaa ”erilliskomponentteja” tai integroituja piirejä tai molempia. Huom. : 1. ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori jne. 2. ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä. ’Substraattiaihio’ (Substrate blanks) (6) tarkoittaa monoliittisia yhdisteitä, joiden mitat sopivat optisten elementtien (kuten optiset peilit tai ikkunat) tuontantoon. ’Sulaerotus’ (Melt extraction) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” ja erotetaan nauhamaisia metalliseostuotteita upottamalla pyörivän jäähdytetyn kappaleen lyhyt segmentti sulaan metalliseoskylpyyn. Huom. : ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla. ’Sulakehräys’ (Melt spinning) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” sulaa metallivirtaa antamalla sen törmätä pyörivään jäähdytettyyn kappaleeseen, niin että muodostuu hiutalemainen, nauhamainen tai sauvamainen tuote. Huom. : ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla. ’Suoravaikutteinen hydraulipuristus’ (Direct-acting hydraulic pressing) (2) tarkoittaa muovausprosessia, jossa käytetään nesteellä täytettyä joustavaa paljetta suorassa kontaktissa työstettävään kappaleeseen. ’Superplastinen muovaus’ (Superplastic forming) (1, 2) tarkoittaa muovausprosessia, jossa metalleille, joilla normaalisti huoneen lämpötilassa on alhainen venymä (vähemmän kuin 20 %) tavanomaisessa murtovetolujuuskokeessa, saavutetaan lämpöä käyttämällä prosessin aikana vähintään kaksinkertainen venymä. ’Superseokset’ (Superalloys) (2, 9) tarkoittaa nikkeli-, koboltti- tai rautapohjaisia seoksia, joiden lujuus yli 922 K (649 °C) asteen lämpötiloissa ja ankarissa ympäristö- ja toimintaolosuhteissa on parempi kuin minkään muun AISI 300 -sarjan metalliseoksen. ’Suprajohtava’ (Superconductive) (1, 3, 6, 8) tarkoittaa materiaaleja, esim. metallit, metalliseokset tai yhdisteet, jotka voivat menettää kokonaan sähköisen vastusarvonsa, ts. jotka voivat saavuttaa äärettömän suuren sähköisen johtavuuden ja kuljettaa hyvin suuria sähkövirtoja ilman Joule-lämpenemistä. Huom. : Materiaalin ’suprajohtavalle’ tilalle on yksilöllisesti tunnusomaista ’kriittinen lämpötila’, kriittinen magneettinen kenttä, joka on lämpötilan funktio, sekä kriittinen virrantiheys, joka on sekä magneettisen kentän että lämpötilan funktio. ’Suurteholaser’ (Super High Power Laser) (6) tarkoittaa ’laseria’, joka pystyy lähettämään ulostuloenergiaa, joka (kokonaisuutena tai minä tahansa annoksena) ylittää 1 kJ 50 millisekunnissa tai jonka keskimääräinen tai CW-teho ylittää 20 kW. ’Synkroninen digitaalinen hierarkia’ (’SDH’) (Synchronous Digital Hierarchy) (5) tarkoittaa digitaalista hierarkiaa, joka mahdollistaa tavan ohjata ja kanavoida erimuotoisia digitaalisia liikennemuotoja erilaisilla siirtoteillä synkronista siirtomuotoa käyttäen. Siirtomuoto perustuu Synkroniseen Siirtomoduliin (STM = Synchronous Transport Module), joka on määritelty CCITT G. 703, G. 707, G. 708, G. 709 ja muissa, toistaiseksi julkaisemattomissa suosituksissa. Ensimmäisen ’SDH’-tason nopeus on 155,52 Mbit/s. ’Synkroninen optinen verkko’ (’SONET’) (Synchronous Optical Network) (5) tarkoittaa verkkoa, joka mahdollistaa tavan ohjata ja kanavoida, sekä pääsyn erimuotoisille digitaalisille liikennemuodoille synkronista siirtomuotoa kuituoptiikassa käyttäen. Siirtomuoto on amerikkalainen versio ’SDH’:sta ja myös se käyttää STM-modulia. Se käyttää kuitenkin STS-signaalia (Synchronous Tranport Signal) perussiirtomodulina, jonka ensimmäisen tason nopeus on 51,81 Mbit/s. ’SONET’-standardeja ollaan integroimassa ’SDH’-standardei- hin. ’Systolinen matriisitietokone’ (Systolic array computer) (4) tarkoittaa tietokonetta, jossa käyttäjä voi ohjata tiedon virtausta ja muuttamista dynaamisesti loogisten porttien tasolla. ’Taajuuden vaihtoaika’ (Frequency switching time) (3, 5) tarkoittaa maksimiaikaa (so. viivettä), jonka signaali tarvitsee, kun sen valittua lähtötaajuutta vaihdetaan toiselle valitulle lähtötaajuudelle, saavuttaakseen: a. Taajuuden, joka on 100 Hz:n sisällä lopullisesta halutusta taajuudesta; tai b. Ulostulon tason, joka on 1 dB:n sisällä lopullisesta ulostulon tasosta. ’Taajuushyppely’ (Frequency agility, frequency hopping) (5) tarkoittaa ’hajaspektri’ominaisuuden muotoa, jossa yksittäisen tiedonsiirto- kanavan lähetystaajuutta vaihdellaan epäjatkuvasti, askelittain. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/21 ’Taajuussyntesoija’ (Frequency synthesiser) (3) tarkoittaa käytetystä tekniikasta riippumatta mitä tahansa taajuuslähdettä tai signaali- generaattoria, joka tuottaa yhden tai useamman ulostulon kautta useita samanaikaisia tai vuorottelevia lähtötaajuuksia, joita ohjaavat tai jotka on johdettu tai määräytyvät pienemmästä joukosta normi- (tai perus-) taajuuksia. ’Tarkkuus’ (Accuracy) (2, 6) tarkoittaa (tavallisesti epätarkkuutena mitattua) näyttöarvon positiivista tai negatiivista maksimipoikkeamaa standardi- tai tosiarvosta. ’Tarvittava’ (Required) (Ylth, 1—9) viittaa, ’teknologiaa’ tai ’ohjelmistoja’ koskien, vain siihen osaan ’teknologiaa’ tai ’ohjelmistoja’, jotka nimenomaisesti aikaansaavat valvottuja ominaisuuksia tai toimintoja, tai lisäävät niitä. ’Tarvittava’ ’teknologia’ tai ’ohjelmisto’ voivat olla yhteisiä eri tuotteille. ’Efektiivinen gramma’, ’Erityisen halkeamiskelpoisen materiaalin’ tai ’muun halkeamiskelpoisen materiaalin’ (Effective gramme of special fissile material or other fissile material) (0, 1) tarkoittaa: a. Plutoniumin isotoopeilla ja uraani-233:lla, isotoopin painoa grammoina; b. Uraanilla, joka on rikastettu yhteen prosenttiin tai enemmän isotoopilla U-235, alkuaineen painoa grammoina kerrottuna sen desimaalisina paino-osina ilmaistun rikastusmäärän neliöllä; c. Uraanilla, joka on rikastettu alle yhteen prosenttiin isotoopilla U-235, alkuaineen painoa grammoina kerrottuna luvulla 0,0001; d. Amerikium-242m:llä, curium-245:llä ja -247:llä, kalifornium-249:llä ja -251:llä, isotoopin painoa grammoina kerrottuna luvulla 10. ’Tehonhallinta’ (Power management) (7) tarkoittaa korkeusmittarin lähettämän signaalin tehon muuttamista siten, että ’ilma-aluksen’ korkeudella vastaanotettu teho on aina pienin mahdollinen korkeuden määrittämiseen. ’Teippi’ (Tape) (1) on punotuista tai yhdensuuntaisista ’monofilamenteista’, ”säikeistä”, ’esilangoista’, ’touveista’ tai ’langoista’ jne. muodostuva tavallisesti hartsilla esikyllästetty materiaali. Huom. : ”Säie” on suunnilleen samansuuntaisista (tyypillisesti useammasta kuin 200) ’monofilamenteista’ muodostuva kimppu. ’Teknologia’ (Technology) (Ylth, Ydth, Kaikki) tarkoittaa erityistä kirjallista tai muussa muodossa olevaa teknistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ’kehittämistä’, ’tuotantoa’ tai ’käyttöä’ varten. Tämä tieto on ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. Huom. : 1. ”Tekninen apu” voi olla muodoltaan ohjeita, taitoja, opetusta, työnsuoritustietoutta tai konsultointipalveluja ja saattaa sisältää ”teknisen tiedon” siirtoa. 2. ”Tekninen tieto” voi olla muodoltaan piirustuksia, suunnitelmia, kaavioita, malleja, kaavoja, taulukoita, suunnittelu- konstruktioita tai määritelmiä, kirjallisia tai muulle medialle tai laitteille, kuten levylle, nauhalle tai lukumuistiin, talletettuja käsikirjoja ja ohjeita. ’Tiedonsiirtonopeus’ (Data signalling rate) (5) tarkoittaa nopeutta niin kuin ITU Suositus 53—36 sen määrittelee, ottaen huomioon, että ei-binaarisessa modulaatiossa baudimäärä ja bittiä sekunnissa eivät ole samoja. Koodausta, tarkistusta tai synkronointia varten käytetyt bitit tulee huomioida. Huom. : 1. ’Tiedonsiirtonopeutta’ määritettäessä huolto- ja ylläpitokanavia ei huomioida. 2. Se on maksiminopeus yhteen suuntaan, ts. maksimaalinen lähetys- tai vastaanottonopeus. ’Tiedon suojaus’ (Information security) (4, 5) tarkoittaa kaikkia menetelmiä ja toimintoja, jotka takaavat tiedon tai tiedonvälityksen saatavuuden, luottamuksellisuuden tai eheyden, poislukien menetelmät tai toiminnot, joilla suojaudutaan virhetoiminnoilta. Siihen kuuluu ’salaus’, ”salauksen analyysi”, suojautuminen paljastavia vuotoja vastaan ja tietokoneturvallisuus. Huom. : ”Salauksen analyysi”: salausjärjestelmän tai sen syötteiden tai tulosteiden analysointi, jonka tarkoituksena on selvittää luottamuksellisia muuttujia tai sensitiivistä tietoa, selväkielinen teksti mukaan lukien. ’Tieteellinen perustutkimus’ (Basic scientific research) (Ylth, Ydth) tarkoittaa kokeellista tai teoreettista työtä, jota tehdään pääasiassa uuden tiedon saamiseksi ilmiöiden tai havaittavien faktojen perusperiaatteista, ja joilla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn käytännön päämäärään tai tavoitteeseen. ’Tietoliikennekanavan ohjain’ (Communications channel controller) (5) tarkoittaa fyysistä liitäntää, joka ohjaa synkronisen tai asynkronisen digitaalisen tiedon kulkua. Se on kokoonpano, joka voidaan asentaa tietokone- tai tietoliikennelaitteisiin tietoliikenneyhtey- den luomiseksi. ’Toksiinialayksiköllä’ (Sub-unit toxin) (1) tarkoitetaan kokonaisen ’toksiinin’ rakenteellisesti ja toiminnallisesti erillistä osaa. C 399/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ’Toksiinit’ (Toxins) (1, 2) tarkoittaa valmistustavasta riippumatta tarkoituksellisesti eristettyjen preparaattien tai seosten muodossa olevia myrkyllisiä aineita, lukuun ottamatta toksiineja, joita on saasteina muissa materiaaleissa, kuten patologisissa näytteissä, viljassa, ruokatavaroissa tai ’mikro-organismien’ kylvöksissä. ’Tosiaikainen kaistanleveys’ (Real-time bandwidth) (3) on ’dynaamisten signaalianalysaattorien’ laajin taajuuksien alue, jonka analysaat- tori voi tulostaa näytölle tai muistiin aiheuttamatta katkoja sisääntulevan tiedon analysoinnissa. Analysaattoreissa, joissa on enemmän kuin yksi kanava, laskelmaa varten tulee käyttää sitä kanavien konfiguraatiota, joka antaa laajimman ’tosiaikaisen kaistanleveyden’. ’Tosiaikainen käsittely’ (Real time processing) (2, 4, 6, 7) tarkoittaa tietokonejärjestelmän tiedonkäsittelykykyä, joka käytettävissä olevin resurssein ja järjestelmän kuormituksesta riippumatta turvaa tarvittavan palvelutason taatun vasteajan sisällä, kun ulkoinen tapahtuma käynnistää palvelun. ’Tuotanto’ (Production) (Ylth, Ydth, Kaikki) tarkoittaa kaikkia tuotantovaiheita, kuten rakentaminen, tuotanto, suunnittelu, valmistus, integrointi, kokoonpano, asennus, tarkastus, testaus, laadunvalvonta. ’Tuotantolaitteet’ (Production equipment) (9) tarkoittaa ’kehitystä’ tai yhtä tai useampaa ’tuotannon’ vaihetta varten erikoisesti suunniteltuja tai muunnettuja työkaluja, mallineita, asettimia, tuurnia, muotteja, suulakkeita, kiinnittimiä, suuntausmekanismeja, testilaitteita sekä muita koneita ja niiden osia. ’Tuotantoympäristö’ (Production facilities) (9) tarkoittaa laitteita ja niitä varten erityisesti suunniteltuja ohjelmistoja, jotka on yhdistetty kokonaisuudeksi ’kehitystä’ tai yhtä tai useampaa ’tuotannon’ vaihetta varten. ’Tutkan hajaspektri’ (Radar spread spectrum) (6) tarkoittaa kaikkia modulointitekniikoita, jotka hajauttavat suhteellisen kapean taajuuskaistan signaalien energian laajemman taajuuskaistan yli käyttäen satunnaista tai puolisatunnaista koodausta. ’Tutkan taajuushyppely’ (Radar frequency agility) (6) tarkoittaa kaikkia tekniikoita, jotka vaihtavat puolisatunnaisessa järjestyksessä pulssitutkan lähettimen kantoaaltotaajuutta pulssien välillä tai pulssiryhmien välillä enemmän kuin mitä on pulssin kaistanleveys. ’Tyhjöatomisointi’ (Vacuum atomization) (1) tarkoittaa prosessia, jossa sulasta metallivirrasta aikaansaadaan tyhjössä nopeasti kehittyvän kaasun avulla läpimitaltaan noin 500 mikrometriä tai sitä pienempiä pisaroita. ’Täyden auktoriteetin digitaalinen moottorin ohjaus’ (’FADEC’) (Full Authority Digital Engine Control) (7, 9) tarkoittaa kaasuturbiini- tai yhdistelmätahtimoottorien elektronista ohjausjärjestelmää, joka käyttää digitaalista tietokonetta ohjaamaan moottorin työntövoiman tai akselin ulostulotehon säätämiseen tarvittavia muuttujia koko moottorin toiminta-alueella polttoaineen syötön aloittamisesta sen sulkemiseen. ’Verkkoliityntäohjain’ (Network access controller) (4, 5) tarkoittaa fyysistä liitäntää hajautettuun tietoliikenneverkkoon. Se käyttää yhteistä siirtotietä, joka toimii kauttaaltaan samalla ’digitaalisella siirtonopeudella’ ja jakaa päätteille siirtovuoroja (esim. vuoromerkkien tai kuulostelun avulla). Muista riippumatta se valitsee tietopaketit tai tietoryhmät (esim. IEEE 802), jotka sille on osoitettu. Se on kokoonpano, joka voi olla liitettynä tietokone- tai tietoliikennelaitteeseen viestintäyhteyden luomiseksi. ’Vikasietoisuus’ (Fault tolerance) (4) on tietokonejärjestelmän kyky minkä tahansa laitteisto- tai ’ohjelmisto’komponenttinsa minkä tahansa häiriön jälkeen jatkaa toimintaansa ilman ihmisen väliintuloa tietyllä suoritustasolla, joka takaa toiminnan jatkumisen, tietojen säilymisen ja toiminnan palautumisen ennalleen tietyn ajan kuluessa. ’Viritettävä’ (Tunable) (6) tarkoittaa ’laserin’ kykyä tuottaa jatkuvaa lähtötehoa kaikilla aallonpituuksilla usean ’laser’transition alueella. Viiva ’laser’ tuottaa diskreettejä aallonpituuksia yhdellä ’laser’transitiolla eikä sitä katsota ’viritettäväksi’. ’Ydinreaktori’ (Nuclear reactor) (0) tarkoittaa laitteita, jotka ovat reaktoriastian sisällä tai jotka on liitetty suoraan siihen, laitteita, jotka kontrolloivat sydämen tehotasoa sekä komponentteja, jotka normaalisti sisältävät reaktorin sydämen primäärijäähdytettä tai joutuvat suoraan kosketukseen sen kanssa tai ohjaavat sen kulkua. ’Yhdistelmäpyöröpöytä’ (Compound rotary table) (2) tarkoittaa pöytää, jolla työkappaletta voidaan pyörittää tai kallistaa kahden ei-yhdensuuntaisen akselin suhteen, ja joita voidaan ohjata samanaikaisesti ’ääriviivaohjausta’ varten. ’Yhdistetty teoreettinen tehokkuus’ (’CTP’) (Composite theoretical performance) (3, 4) on laskentatehokkuuden mitta, joka ilmoitetaan miljoonina teoreettisina operaatioina sekunnissa (Mtops) ja joka on saatu ’laskentaelementtien’ (’CE’) laskentatehokkuuksien yhdistämis- tä käyttäen. Huom. : Katso ryhmä 4 Tekninen Huomautus. ’Yhdyskäytävä’ (Gateway) (5) tarkoittaa minkä tahansa laitteiden ja ’ohjelmistojen’ yhdistelmän toteuttamaa toimintoa, joka muuntaa yhden järjestelmän käyttämän tiedon esittämisen, käsittelyn ja siirron tavat vastaaviksi mutta erilaisiksi tavoiksi, jotka ovat käytössä toisessa järjestelmässä. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/23 ’Yhteen kytketyt tutka-anturit’ (Interconnected radar sensors) (6) tarkoittaa, että kaksi tai useampi tutka-anturi on kytketty yhteen, kun ne vaihtavat keskenään tietoa tosiaikaisesti. ’Yhteiskanavamerkinanto’ (Common channel signalling) (5) on merkinantomenetelmä, jossa puhelinkeskusten välillä yhdellä kanavalla välitetään tunnuksella varustettujen viestien avulla merkinantotietoa, joka koskee useita piirejä tai puheluja, sekä muuta esim. verkonhallintaan liittyvää tietoa. ’Yksispektriset kuva-anturit’ (Monospectral imaging sensors) (6) ovat kykeneviä hankkimaan kuvatietoa yhdestä erillisestä spektrikais- tasta. ’Yleinen keskeytysviive’ (Global interrupt latency time) (4) tarkoittaa aikaa, joka tietokonejärjestelmältä kuluu siihen, että se havaitsee jonkin tapahtuman aiheuttaman keskeytyksen, käsittelee sen ja siirtyy suorittamaan toista muistissa olevaa tehtävää, joka palvelee keskeytystä. ’Ääriviivaohjaus’ (Contouring control) (2) tarkoittaa kahden tai useamman liikkeen ’numeerista ohjausta’ käskyillä, jotka määrittävät seuraavan vaadittavan aseman sekä tarvittavat syöttönopeudet tähän asemaan siirtymiseksi. Syöttönopeuksia vaihdellaan toistensa suhteen halutun ääriviivan aikaansaamiseksi (viite ISO/DIS 2806-1980). NÄISSÄ LISTOISSA KÄYTETYT AKRONYYMIT JA LYHENTEET Akronyymi tai lyhenne, jota käytetään määritellyistä termeistä löytyy ”tämän liitteen termien määritelmistä”. AKRONYYMI TAI LYHENNE MERKITYS ABEC AGMA AHRS AISI ALU ANSI ASTM ATC CAD CCITT CDU CEP CNTD CVD CW Annular Bearing Engineers Committee American Gear Manufacturers’ Association attitude and heading reference systems (asennon ja suunnan referenssijärjestelmät American Iron and Steel Institute arithmetic logic unit (aritmetiikkayksikkö) American National Standards Institute the American Society for Testing and Materials air traffic control (lennonjohto) computer-aided-design (tietokoneavusteinen suunnittelu) International Telegraph and Telephone Consultative Committee (kansainvälinen neuvoa-antava lennätin- ja puhelinkomitea) control and display unit (ohjaus- ja näyttöyksikkö) circular error probable (yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä) controlled nucleation thermal deposition (säädeltävä ydintymislämpöhajoaminen) chemical vapour deposition (kemiallinen kaasufaasipinnoitus) chemical warfare (kemiallinen sodankäynti) CW (for lasers) continuous wave (jatkuva aalto (laserit)) DME DS EB-PVD ECM ECR EDM distance measuring equipment (etäisyydenmittauslaite) directionally solidified (suunnatusti kiinteytetty) electron beam physical vapour deposition (elektronisuihkun avulla tapahtuva fysikaalinen kaasufaasipinnoi- tus) electro-chemical machining (sähkökemiallinen työstö) electron cyclotron resonance (elektroni-syklotroni-resonanssi) electrical discharge machines (kipinätyöstökoneet) EEPROMS electrically erasable programmable read only memory (elektronisesti pyyhittävä ohjelmoitava lukumuisti) EIA EMC FFT Electronic Industries Association electromagnetic compatibility (sähkömagneettinen mukautuvuus) Fast Fourier Transform (Nopea Fourier-muunnos) GLONASS global navigation satellite system (globaali navigointisatelliittijärjestelmä) GPS HBT HDDR HEMT global positioning systems (globaali paikannusjärjestelmä) hetero-bipolar transistors (heterobipolaaritransistori) high density digital recording (suurtiheyksinen digitaalitallennus) high electron mobility transistors (korkean elektroniliikkuvuuden transistorit) C 399/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 ICAO IEEE IFOV ILS IRIG ISAR ISO ITU JIS JT LIDAR LRU MAC Mach MLS International Civil Aviation Organisation (Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö) Institute of Electrical and Electronic Engineers instantaneous-field-of-view (hetkellinen näkökenttä) instrument landing system (mittarilaskeutumisjärjestelmä) inter-range instrumentation group (monialueinstrumentointiryhmä) inverse synthetic aperture radar (käänteinen synteettinen apertuuritutka) International Organization for Standardization (Kansainvälinen standardisoimisjärjestö) International Telecommunication Union (Kansainvälinen televiestintäliitto) Japanese Industrial Standard Joule-Thomson light detecting and ranging (valoon perustuva havainnointi ja etäisyyden mittaus) line replaceable unit (linjahuollossa vaihdettava yksikkö) message authentication code (sanoman autentikointikoodi) ratio of speed of an object to speed of sound (after Ernst Mach) (kohteen nopeuden suhde äänen nopeuteen (Ernst Machin mukaan)) microwave landing systems (mikroaaltolaskeutumisjärjestelmät) MOCVD metal organic chemical vapour deposition (metalliorgaaninen kemiallinen kaasufaasipinnoitus) MRI MTBF Mtops MTTF NBC NDT PAR PIN ppm PSD QAM RF magnetic resonance imaging (magneettiresonanssikuvaus) mean-time-between-failures (keskimääräinen vikaväli) million theoretical operations per socond (miljoonaa teoreettista operaatiota sekunnissa) mean-time-to-failure (keskimääräinen vioittumisaika) Nuclear, Biological and Chemical (ydin-, biologinen tai kemiallinen) non-destructive test (ainetta rikkomaton testi) precision approach radar (tarkkuuslähestymistutka) personal identification number (henkilökohtainen tunnusnumero) parts per million (miljoonasosa) power spectral density (tehon spektritiheys) quadrature-amplitude-modulation (kvadratuuri-amplitudi-modulaatio) radio frequency (radiotaajuus) SACMA Suppliers of Advanced Composite Materials Association SAR SC SLAR SRA SRAM SRM SSB SSR TCSEC TIR UTS UV VOR YAG synthetic aperture radar (synteettinen apertuuritutka) single crystal (yksikide-) sidelooking airborne radar (sivukulmatutka) shop replaceable assembly (korjaamolla vaihdettava kokoonpano) static random access memory (staattinen luku-/kirjoitusmuisti) SACMA Recommended Methods (SACMA:n suosittelemat menetelmät) single sideband (yksisivukaista) secondary surveillance radar (toisiovalvontatutka) trusted computer system evaluation criteria (luotettavien tietokonejärjestelmien varmennuskriteerit) total indicated reading (koko näyttöalue) ultimate tensile strength (murtovetolujuus) ultraviolet (ultravioletti) very high frequency omni-directional range (VHF-monisuuntamajakka) yttrium/aluminium garnet (yttrium/alumiinigranaatti) 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/25 RYHMÄ 0 — YDINMATERIAALIT, LAITTEISTOT JA LAITTEET 0A — JÄRJESTELMÄT, LAITTEET JA KOMPONENTIT 0A001 ”Ydinreaktorit” ja niitä varten erityisesti suunnitellut ja valmistetut komponentit seuraavasti: a) ”Ydinreaktorit”, jotka voivat ylläpitää säädettävää jatkuvaa ytimien halkeamisketjureaktiota b) Sellaiset metalliset astiat tai niiden merkittävät rakenne-elementit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” sydän, mukaan lukien reaktoriastian kansi c) Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu polttoaineen viemiseksi ”ydinreaktoriin” tai polttoaineen poistamiseksi sieltä d) Säätösauvat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu halkeamisprosession säätämiseksi ”ydinreaktorissa”, sauvojen tuki- ja ripustusrakenteet, säätösauvojen käyttökoneistot ja ohjausputket e) Paineputket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” polttoaine-elementtejä ja primääri- jäähdytettä yli 5,1 MPa:n käyttöpaineessa f) Putket tai putkisarjat, jotka on valmistettu zirkoniummetallista tai seoksesta, jossa hafniumin painosuhde zirkoniumiin on pienempi kuin 1:500, ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi ”ydinreaktorissa” g) Jäähdytepumput, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” primäärijäähdytteen kierrättämiseksi h) ”Ydinreaktorin sisäosat”, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ”ydinreaktorissa”, mukaan lukien sydämen tuet, polttoainekanavat, termiset suojat, verholevyt, sydänritilät ja diffuuserilevyt Huom. : 0A001. h kohdassa ’ydinreaktorin sisäosat’ tarkoittaa mitä tahansa reaktoriastiassa olevaa merkittävää raken- netta, jolla on yksi tai useampi seuraavanlaisista tehtävistä: sydämen tukeminen reaktoriastian säteilysuojana ja sydämessä olevien instrumentointilaitteiden ohjaaminen. i) Lämmönvaihtimet (höyrystimet), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ”ydinreaktorin” primäärijääh- dytyspiirissä j) Neutronien ilmaisin- ja mittauslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” sydämessä vallitsevan neutronivuon määrittämiseen 0B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 0B001 Laitokset ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” ja ”erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien” isotooppien erotusta varten ja niitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti: a) Laitokset, jotka on erityisesti suunniteltu ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” ja ”erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien” isotooppien erotusta varten, seuraavasti: 1. Kaasusentrifugierotuslaitos 2. Kaasudiffuusioerotuslaitos 3. Aerodynaaminen erotuslaitos 4. Kemialliseen vaihtoon perustuva erotuslaitos 5. Ionivaihtoon perustuva erotuslaitos 6. Atomihöyryn ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos (AVLIS) 7. Molekyylien ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos (MLIS) 8. Plasmaerotuslaitos 9. Sähkömagneettinen erotuslaitos b) Kaasusentrifugit sekä rakenteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifu- gierotusprosessissa, seuraavasti: Huom. : 0B001. b kohdassa ’korkean lujuus/tiheys -suhteen aineella’ tarkoitetaan jotakin seuraavista: a) Maraging-teräs, jonka murtovetolujuus on 2 050 MPa tai suurempi b) Alumiiniseokset, joiden murtovetolujuus on 460 MPa tai suurempi tai c) ”Kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden ”ominaiskimmomoduuli” on suurempi kuin 3,18 × 106 m ja ”ominais- vetolujuus” suurempi kuin 76,2 × 103 m. C 399/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1. Kaasusentrifugit 2. Täydelliset roottorikokoonpanot 3. Roottoriputkisylinterit, joiden seinien paksuus on 12 mm tai pienempi ja halkaisija 75 mm:n ja 400 mm:n välillä ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys -suhteen aineista’ 4. Renkaat tai palkeet, joiden seinämän paksuus on 3 mm tai pienempi sekä halkaisija 75 mm:n ja 400 mm:n välillä ja jotka on suunniteltu tukemaan paikallisesti roottoriputkea tai liittämään useita putkia yhteen ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys -suhteen aineista’ 5. Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 400 mm:n välillä olevat ohjauslevyt, jotka on tarkoitettu asennettavaksi roottoriputken sisään ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys -suhteen aineista’ 6. Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 400 mm:n välillä olevat roottoriputken ylä- tai alalaipat, jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys -suhteen aineista’ 7. ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistettuun tai sellaisella suojattuun koteloon ripustetut magneettiset ripustuslaakerit, jotka koostuvat rengasmaisesta magneetista ja jotka sisältävät vaimentavan väliaineen ja joissa magneetti kytkeytyy napakappaleeseen tai toiseen roottorin yläkanteen kiinnitettyyn magneettiin 8. Erityisvalmisteiset laakerit, jotka koostuvat vaimentimelle asennetusta laakeritappi-kuppi-kokoonpanosta 9. Sylintereistä koostuvat molekylaariset pumput, joihin on sisäisesti koneistettu tai puristettu kierrerihlaus ja sisäisesti koneistettu porausreikiä 10. Monivaiheisten vaihtovirralla toimivien hystereesi- (tai reluktanssi-) moottorien renkaan muotoiset moottoristaattorit tahtikäyttöön tyhjössä taajuusalueella 600—2 000 Hz ja tehoalueella 50—1 000 VA 11. Kaasusentrifugin roottoriputkikokoonpanon sentrifugikotelo, joka koostuu jäykästä sylinteristä, jonka seinämän paksuus on enintään 30 mm ja jonka päädyt on tarkkuuskoneistettu ja valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä 12. Sisähalkaisijaltaan enintään 12 mm:n putkista koostuvat kauhakerääjät, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, UF6-kaasun poistamiseksi sentrifugiroottoriputken sisältä Pitot’n putken toimintaperiaatteella 13. Taajuusmuuntimet (konvertterit tai invertterit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu syöttämään kaasusen- trifugirikastukseen tarkoitettuja moottorin staattoreita ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja tällaisia muuntimia varten erityisesti suunnitellut komponentit: a) monivaiheinen ulostulo 600—2 000 Hz b) taajuuden hallinta parempi kuin 0,1 % c) harmoninen kokonaissärö pienempi kuin 2 % ja d) hyötysuhde yli 80 % c) Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kaasudiffuusioerotusprosessia varten, seuraavasti: 1. Huokoisista metallisista, polymeerisista tai keraamisista ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut kaasudiffuu- siosulut, joiden huokosten koko on 10 nm:n ja 100 nm:n välillä ja paksuus 5 mm tai vähemmän sekä putkimaisten muotojen halkaisija 25 mm tai pienempi 2. Kaasudiffuusioyksikön kotelot, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä 3. Kompressorit (pakkosyöttö-, keskipakois- ja aksiaalivirtaustyyppiset) tai kaasupuhaltimet, joiden UF6-imuteho on 1 m3/min tai suurempi ja poistopaine enintään 666,7 kPa ja jotka on tehty ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä 4. Pyörivien akselien tiivisteet kompressoreihin ja puhaltimiin, jotka on määritelty 0B001. c. 3 kohdassa ja suunniteltu salpakaasun sisäänvuotonopeudelle, joka on pienempi kuin 1 000 cm3/min 5. Lämmönvaihtimet, jotka on valmistettu alumiinista, kuparista, nikkelistä tai yli 60 painoprosenttia nikkeliä sisältävistä seoksista taikka näiden metallien kombinaatioista verhoiltuina putkina ja jotka on suunniteltu toimimaan normaalin ilmanpaineen alapuolella vuotonopeudella, joka rajoittaa paineen nousun pienemmäksi kuin 10 Pa tunnissa 100 kPa:n paine-eron vallitessa 6. Paljetiivisteillä varustetut venttiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on 40 mm:n ja 1 500 mm:n välillä d) Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu aerodynaamista erotusprosessia varten, seuraa- vasti: 1. Raonmuotoisista kaarevista kanavista tehdyt erotussuuttimet, joiden kaarevuussäde on pienempi kuin 1 mm ja jotka ovat UF6-korroosiokestoisia sekä joissa on veitsenterä, joka erottaa suuttimen läpi virtaavan kaasun kahdeksi virraksi 2. Tangentiaalisen sisäänmenovirtauksen pyrörittämät sylinterimäiset tai kartiomaiset putket (pyörreputket), jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on 0,5 cm:n ja 4 cm:n välillä, pituus/halkaisija-suhde pienempi kuin 20:1 ja joilla on yksi tai useampi tangentiaalinen sisäänmenoaukko 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/27 3. Kompressorit (pakkosyöttö-, keskipakois- ja aksiaalivirtaustyyppiset) tai kaasupuhaltimet, joiden UF6-imuteho on 1 m3/min tai suurempi ja poistopaine enintään 666,7 kPa ja jotka on tehty ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä 4. ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut lämmönvaihtimet 5. ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut aerodynaamisten erotuselementtien kotelot pyörre- putkia tai erotussuuttimia varten 6. Paljeventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on 40 mm:n ja 1 500 mm:n välillä 7. Prosessijärjestelmät UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta (vety tai helium) 1 ppm:n tai alhaisempaan UF6- pitoisuuteen, mukaan lukien a) kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K (− 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa b) kryogeeniset jäähdytysyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K (− 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa c) erotussuutin- tai pyörreputkiyksiköt UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta d) UF6-kylmäloukut, jotka pystyvät toimimaan 253 K (− 20 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa e) Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kemialliseen vaihtoon perustuvaa erotusprosessia varten, seuraavasti: 1. Nopeavaihtoiset neste-neste-pulssikolonnit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluorihiilipolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut) 2. Nopeavaihtoiset neste-neste-keskipakokontaktorit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluorihiilipolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut) 3. Vahvoja suolahappoliuoksia kestävät sähkökemialliset pelkistyskennot, jotka soveltuvat yhden valenssitilan uraanin pelkistämiseen toiseen valenssitilaan 4. Sähkökemialliset pelkistyskennojen syöttölaitteet U+4-ionien erottamiseksi orgaanisesta virrasta ja ne prosessivirran kanssa kosketuksissa olevat laitteet, jotka on valmistettu sopivista aineista (esim. lasi, fluorihiilipolymeerit, polyfenyy- lisufaatti, polyeettrisulfoni ja hartsikyllästetty grafiitti) tai suojattu niillä 5. Hyvin puhdistetun uraanikloridiliuoksen tuottamiseen tarkoitetut syötön valmistelujärjestelmät, jotka koostuvat puhdistukseen tarkoitetuista liuotus-, uutin- ja/tai ioninvaihtolaitteista sekä U+6- tai U+4-uraanin pelkistämiseen U+3-uraaniksi soveltuvista elektrolyyttisistä kennoista 6. Uraanin hapettamisjärjestelmät U+3-uraanin hapettamiseksi U+4-uraaniksi f) Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ioninvaihtoon perustuvaa erotusprosessia varten, seuraavasti: 1. Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit, kalvomaiset tai huokoiset makroverkkomaiset hartsit, joissa aktiiviset kemialli- set vaihtoryhmät on rajoitettu ei-aktiivisen huokoisen tukirakenteen pinnoitteeksi, ja muut komposiittirakenteet missä tahansa sopivassa muodossa, mukaan lukien partikkelit ja kuidut, joiden halkaisija on 0,2 mm tai pienempi ja suunniteltu vaihtopuoliintumisaika on alle 10 sekuntia ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa ja kykenevät toimimaan 373 K—473 K (100 °C—200 °C) asteen lämpötila-alueella 2. (Sylinterinmuotoiset) ioninvaihtokolonnit, joiden halkaisija on suurempi kuin 1 000 mm ja jotka on valmistettu vahvaa suolahappoa kestävistä aineista (esim. titaani tai fluorihiilimuovit) tai suojattu niillä ja jotka kykenevät toimimaan 373 K—473 K (100 °C—200 °C) asteen lämpötila-alueella ja yli 0,7 MPa:n paineessa 3. Ioninvaihtotakaisinvirtausjärjestelmät (kemialliset tai sähkökemialliset hapetus- tai pelkistysjärjestelmät) kemiallisten pelkistys- tai hapetusaineiden talteenottamiseksi ioninvaihtoon perustuvissa rikastuskaskadeissa g) Atomihöyryn ”laser”viritykseen perustuvaa isotooppierotusmenetelmää (AVLIS) varten erityisesti suunnitellut tai valmiste- tut laitteet ja komponentit seuraavasti: 1. Uraanin höyrystämiseen soveltuvat suuritehoiset kaista- tai pyyhkäisyelektronisuihkutykit, joiden tuottama teho on enemmän kuin 2,5 kW/cm 2. Sulan uraanin tai uraaniseosten käsittelyyn soveltuvat sulan uraanimetallin käsittelyjärjestelmät, jotka koostuvat sopivista korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista (esim. tantaalista, yttriumoksidilla päällystetystä grafiitista, muiden harvinaisten maametallien oksideilla päällystetystä grafiitista tai niiden seoksista) valmistetuista tai suojatuista upokkaista ja upokkaiden jäähdytyslaitteista HUOM. KATSO MYÖS 2A225 KOHTA. 3. Tuote- ja jätekerääjäjärjestelmät, jotka on valmistettu uraanimetallihöyryn tai nestemäisen uraanin korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumoksidilla päällystetystä grafiitista tai tantaalista, tai pinnoitettu niillä C 399/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 4. Erotusyksikön kotelot (sylinterinmuotoiset tai suorakulmaiset astiat), joihin voidaan sijoittaa uraanimetallin höyrystin, elektronisuihkutykki ja tuote- ja jätekerääjät 5. Uraani-isotooppien erottamiseen soveltuvat ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilaattori mahdollistaa pitkäaikaisen käytön HUOM. : KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA. h) Molekyylien ”laser”viritykseen perustuvaa isotooppien erotusprosessia (MLIS) tai isotooppiselektiivisellä laserilla aktivoi- tua kemiallista reaktiota (CRISLA) varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti: 1. Ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet, joilla voidaan jäähdyttää UF6:n ja kantokaasun seokset 150 K (− 123 °C) asteeseen tai sitä alhaisempaan lämpötilaan ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” 2. Uraanipentafluoridin (UF5) kerääjät, jotka koostuvat suodatin-, törmäys- tai syklonityyppisistä kerääjistä tai niiden yhdistelmistä ja jotka on valmistettu ”UF5-/UF6-korroosiota kestävistä aineista” 3. Kompressorit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, ja niihin soveltuvat pyörimisakselien tiivisteet 4. Laitteet UF5:n (kiinteä aine) fluoraamiseksi UF6:ksi (kaasu) 5. Prosessijärjestelmät UF6:n erottamiseksi kantokaasusta (esim. typestä tai argonista) mukaan lukien: a) Kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryogeeniset erottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K (− 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa b) Kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K (− 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa c) UF6-kylmäloukut, jotka kykenevät toimimaan 253 K (− 20 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa 6. Uraani-isotooppien erottamiseen soveltuvat ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilaattori mahdollistaa pitkäaikaisen käytön HUOM. : KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA. i) Plasmaerotusmenetelmää varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti: 1. Ionien tuottamiseen tai kiihdyttämiseen soveltuvat mikroaaltoteholähteet ja antennit, joiden ulostulotaajuus on enemmän kuin 30 GHz ja keskimääräinen ulostuloteho suurempi kuin 50 kW 2. Radiotaajuusioninvirityskelat, jotka toimivat yli 100 kHz:n taajuuksilla ja kykenevät käsittelemään yli 40 kW:n keskimääräisen tehon 3. Uraaniplasman synnyttämiseen soveltuvat järjestelmät 4. Sulan uraanin tai uraaniseosten käsittelyyn soveltuvat sulan metallin käsittelyjärjestelmät, jotka koostuvat sopivista korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista (esim. tantaalista, yttriumoksidilla päällystetystä grafiitista, muiden harvinais- ten maametallien oksideilla päällystetystä grafiitista tai niiden seoksista) valmistetuista tai suojatuista upokkaista ja upokkaiden jäähdytyslaitteista HUOM. : KATSO MYÖS 2A225 KOHTA. 5. Tuote- ja jätekerääjät, jotka on valmistettu uraanihöyryn korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumok- sidilla päällystetystä grafiitista tai tantaalista, tai suojattu niillä 6. Erotusyksikön (sylinterimäinen) kotelo, johon voidaan sijoittaa uraaniplasmalähde, radiotaajuinen ajokela ja tuote- ja jätekerääjät, ja joka on tehty sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. ruostumattomasta teräksestä) j) Sähkömagneettista isotooppierotusmenetelmää varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti: 1. Joko yhden tai useita ionisuihkuja synnyttävät ionilähteet, jotka koostuvat höyrylähteestä, ionisaattorista ja suihkun kiihdyttimestä, jotka on valmistettu sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. grafiitista, ruostumattomasta teräksestä tai kuparista) ja jotka kykenevät tuottamaan 50 mA:n tai suuremman kokonaisionivirran 2. Rikastetun tai köyhdytetyn uraani-ionisuihkun keräyslevyt, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta raosta ja keräystaskusta ja jotka on valmistettu sopivista ei-magneettisista aineista (esim. grafiitista tai ruostumattomasta teräksestä) 3. Uraanin sähkömagneettisten erotusyksiköiden tyhjökotelot, jotka on valmistettu eimagneettisista aineista (esim. ruostumattomasta teräksestä) ja suunniteltu toimimaan 0,1 Pa:n tai sitä alhaisemmissa paineissa 4. Magneettinapakappaleet, joiden läpimitta on suurempi kuin 2 m 5. Ionilähteisiin tarvittavat suurjänniteteholähteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) kykenevät toimimaan jatkuvasti b) ulostulojännite 20 000 V tai suurempi c) ulostulovirta 1 A tai suurempi d) jännitteen stabiilisuus parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana HUOM. : KATSO MYÖS 3A227 KOHTA. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/29 6. Magneettien teholähteet (suuritehoiset, tasavirta-), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) kykenevät toimimaan jatkuvasti siten, että ulostulovirta on 500 A tai suurempi jännitteen ollessa 100 V tai suurempi b) virran tai jännitteen stabiilisuus parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana HUOM. : KATSO MYÖS 3A226 KOHTA. 0B002 Kohdassa 0B001 määriteltyjä isotooppierotuslaitoksia varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut, ”UF6-korroosiota kestävis- tä aineista” tehdyt tai niillä suojatut apujärjestelmät, laitteet ja komponentit seuraavasti: a) Autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin b) Kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten c) Tuote- ja jäteasemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin d) Nesteytys- tai kiinteytysasemat, joita käytetään poistamaan UF6 väkevöintiprosessista puristamalla ja jäähdyttämällä UF6 nestemäiseen tai kiinteään olomuotoon e) Putkisto- ja kokoojajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu UF6:n käsittelyyn kaasudiffuusio-, sentrifugi- ja aerodynaa- misen erotuslaitoksen kaskadissa f) 1. Tyhjöjakoputket tai tyhjökokoojat, joiden imukyky on 5 m3/min tai suurempi tai 2. Tyhjöpumput, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä g) UF6-massaspektrometrit/ionilähteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun syötteestä, tuotteesta tai jätteestä ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Yhden atomimassayksikön erotuskyky, kun mitattava massa on suurempi kuin 320 atomimassayksikköä 2. Ionilähteet, jotka on valmistettu nichrome- tai monel-metallista tai vuorattu niillä taikka päällystetty nikkelillä 3. Elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde ja 4. Isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. 0B003 Uraanin konversiolaitos ja erityisesti sitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet seuraavasti: a) Järjestelmät, joilla uraanimalmikonsentraatit voidaan muuttaa UO3:ksi b) Järjestelmät, joilla UO3 voidaan muuttaa UF6:ksi c) Järjestelmät, joilla UO3 voidaan muuttaa UO2:ksi d) Järjestelmät, joilla UO2 voidaan muuttaa UF4:ksi e) f) g) Järjestelmät, joilla UF4 voidaan muuttaa UF6:ksi Järjestelmät, joilla UF4 voidaan muuttaa uraanimetalliksi Järjestelmät, joilla UF6 voidaan muuttaa UO2:ksi h) Järjestelmät, joilla UF6 voidaan muuttaa UF4:ksi B004 Raskaan veden, deuteriumin ja deuteriumyhdisteen tuotanto- tai konsentrointilaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti: a) Raskaan veden, deuteriumin tai deuteriumyhdisteen tuotantolaitos seuraavasti: 1. Vesi-rikkivety-erotuslaitokset 2. Ammoniakki-vety-erotuslaitokset b) Laitteet ja komponentit seuraavasti: 1. Hienohiiliteräksestä (esim. ASTM A516) valmistetut vesi-rikkivety-erotustornit, joiden läpimitta on 6 m:n ja 9 m:n välillä ja jotka voivat toimia 2 MPa:n tai sitä suuremmassa paineessa sekä joiden korroosiovara on 6 mm tai enemmän 2. Rikkivetykaasun (yli 70 prosenttia H2S:ää sisältävän kaasun) kierrätykseen soveltuvat yksivaiheiset pienipaineiset (0,2 MPa) keskipakopuhaltimet tai kompressorit, joiden tilavuusvirta on 56 m3/s tai suurempi niiden toimiessa 1,8 MPa:n imua vastaavassa tai suuremmassa paineessa ja jotka on varustettu H2S-märkäkäyttöön suunnitelluilla tiivisteillä 3. Ammoniakki-vety-erotustornit, joiden korkeus on 35 m tai suurempi ja läpimitta 1,5 m:n ja 2,5 m:n välillä ja jotka voivat toimia suuremmissa paineissa kuin 15 MPa 4. Tornien sisäiset osat, mukaan lukien kosketuspinnat, ja vaihepumput, mukaan lukien upotettavat pumput, jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla 5. Ammoniakkikrakkerit, joiden käyttöpaine on yhtä suuri tai suurempi kuin 3 MPa ja jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla C 399/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 6. Infrapuna-absorptioanalysaattorit, jotka kykenevät jatkuvaan vety-deuterium-suhteen mittaamiseen, kun deuterium- pitoisuus on 90 prosenttia tai enemmän 7. Katalyyttipolttimet, joilla väkevöity deuterium muutetaan raskaaksi vedeksi ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla 8. Täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit, joilla parannetaan raskaan veden laatua, raskaan veden deuteriumpitoisuu- den konsentroimiseksi reaktoriluokkaan 0B005 ”Ydinreaktorin” polttoaine-elementtien valmistukseen erityisesti suunniteltu laitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet Huom. : ”Ydinreaktorin” polttoaine-elementtien valmistukseen erityisesti suunniteltu laitos sisältää laitteet, jotka: a) tavallisesti ovat suoraan yhteydessä ydinmateriaalien tuotantovirtaan tai suoraan prosessoivat tai valvovat sitä b) sulkevat ydinmateriaalit ilmattiiviisti suojakuoren sisään c) tarkistavat suojakuoren eheyden tai sulkemisen ilmatiiviyden tai d) tarkistavat kiinteän polttoaineen viimeistelyn. 0B006 ”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit Huom. : 0B006 kohtaan kuuluvat: a) ”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos sekä laitteet ja komponentit, jotka tavallisesti ovat suoraan yhteydessä säteilytettyyn polttoaineeseen ja pääasiallisiin ydinmateriaalien ja fissiotuot- teiden prosessivirtoihin ja suoraan ohjaavat niitä. b) Polttoaine-elementtien paloittelu- tai pilkkomiskoneet, ts. kauko-ohjatut laitteet, jotka leikkaavat, paloittelevat, pilkkovat tai katkovat ”ydinreaktorien” säteilytettyjä polttoainekokoonpanoja, -nippuja tai -sauvoja. c) Liuotinastiat, kriittisyysturvalliset tankit (esim. pieniläpimittaiset tankit, rengasmaiset tai laattatankit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorien” säteilytetyn polttoaineen liuottamiseen ja jotka kykenevät kestämään kuumia, voimakkaasti syövyttäviä nesteitä ja joita voidaan täyttää ja huoltaa kauko-ohjatusti. d) Vastavirtauuttimet ja ioninvaihtoprosessilaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi säteilytetyn ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” tai ”erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien” jälleen- käsittelylaitoksissa. e) Säilytys- tai varastoastiat, jotka on erityisesti suunniteltu kriittisyysturvallisiksi ja kestämään typpihapon syövyttäviä vaikutuksia. Huom. : Säilytys- tai varastoastioilla voi olla seuraavat ominaisuudet: 1. 2. 3. seinämien tai sisärakenteiden booriekvivalenttipitoisuus (laskettuna 0C004:ää koskevassa huomau- tuksessa olevan kaavan mukaisesti kaikkien olennaisten elementtien osalta) vähintään kaksi prosent- tia sylinterimäisen astian halkaisija korkeintaan 175 mm tai joko laatta- tai rengasmaisen astian leveys korkeintaan 75 mm. f) Täydelliset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu muuttamaan plutoniumnitraatti pluto- niumoksidiksi. g) Täydelliset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu. h) Prosessin valvontainstrumentointi, joka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu säteilytetyn ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” tai ”erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien” jälleenkäsittelyn valvontaan tai ohjaami- seen. OC — MATERIAALIT 0C001 ”Luonnonuraani” tai ”köyhdytetty uraani” tai torium metallina, seoksena, kemiallisena yhdisteenä tai konsentraattina ja mikä tahansa muu aine, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainituista Huom. : 0C001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia: a) 4 grammaa tai vähemmän ”luonnonuraania” tai ”köyhdytettyä uraania”, kun se on instrumenttien anturoivassa osassa. b) Erityisesti seuraaviin rauhanomaisiin, ei-ydinteknisiin sovellutuksiin käytetty ”köyhdytetty uraani”: 1. Suojaus 2. Pakkaus 3. Painolastit, joiden massa on pienempi kuin 100 kg. 4. Vastapainot, joiden massa on pienempi kuin 100 kg. c) Vähemmän kuin viisi prosenttia toriumia sisältävät seokset. d) Toriumia sisältävät keraamiset tuotteet, jotka on valmistettu muuta kuin ydinteknistä käyttöä varten. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/31 0C002 ”Erityinen halkeamiskelpoinen materiaali” Huom. : 0C002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi määrää, joka on 4 ”tehollista grammaa” tai vähemmän kyseistä ainetta, kun se on instrumenttien anturoivassa osassa. 0C003 Deuterium, raskas vesi (deuteriumoksidi) ja muut deuteriumyhdisteet sekä deuteriumia sisältävät seokset ja liuokset, joissa deuterium-vety-isotooppisuhde ylittää arvon 1:5 000 0C004 Reaktoriluokan grafiitti, jonka puhtaustaso on vähemmän kuin 5 miljoonasosaa ”booriekvivalenttia” ja jonka tiheys on suurempi kuin 1,5 g/cm3. Huom 1: 0C004 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi: a) grafiittivalmisteita, joiden massa on vähemmän kuin 1 kg, muita kuin sellaisia, jotka on crityisesti valmistettu tai suunniteltu käytettäväksi ydinreaktorissa; b) grafiittijauhetta. Huom 2: 0C004 kohdassa ”booriekvivalentti” (BE) (Boron equivalent) määritellään epäpuhtauksille summana BEz:sta (lukuun ottamatta BEhiili:ia, koska hiiltä ei lasketa epäpuhtaudeksi) mukaan lukien boori, jolloin BEz(ppm) = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm-yksiköinä, jossa CF on muunnoskerroin = (cid:243) (cid:243) Z AB B AZ B ja (cid:243) (cid:243) Z ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä); AB ja AZ ovat boorin ja alkuaineen Z atomipainot. 0C005 Kaasudiffuusiokalvojen valmistukseen erityisesti valmistetut UF6-korroosiota kestävät yhdisteet tai jauheet (esim. nikkeli tai seos, joka sisältää 60 painoprosenttia tai enemmän nikkeliä, alumiinioksidi ja täysin fluoratut hiilivetypolymeerit), joiden puhtaus on 99,9 painoprosenttia tai enemmän ja joissa keskimääräinen partikkelikoko on vähemmän kuin 10 mikrometriä mitattuna ASTM (American Society for Testing and Materials) B 330 -standardin mukaisesti ja joissa partikkelit ovat hyvin samankokoisia 0D — OHJELMISTOT 0D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu tässä ryhmässä määriteltyjen tavaroiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten 0E — TEKNOLOGIA 0E001 ”Teknologia” ydinteknologiahuomautuksen mukaisesti tässä ryhmässä määriteltyjen tavaroiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten 1 RYHMÄ — MATERIAALIT, KEMIKAALIT, ”MIKRO-ORGANISMIT” JA ”TOKSIINIT” 1A — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT 1A001 Seuraavat fluoratuista yhdisteistä valmistetut osat: a) ”Ilma-aluksiin” tai avaruuskäyttöön erityisesti suunnitellut tiivisteet, tiivisterenkaat, tiivisteaineet tai polttoainekalvot, jotka on valmistettu yli 50 % painostaan 1C009. b tai 1C009. c kohdassa määritellyistä materiaaleista b) Pietsosähköiset polymeerit ja sekapolymeerit, jotka on valmistettu 1C009. a kohdassa määritellystä vinyylideenifluoridis- ta: 1. levyn tai kalvon muodossa ja 2. joiden paksuus on yli 200 mikrometriä c) ”Ilma-aluksiin”, ohjuksiin tai avaruuskäyttöön erityisesti suunnitellut tiivisteet, tiivisterenkaat, venttiilien istukat tai kalvot, jotka on valmistettu fluoroelastomeerista, joka sisältää ainakin yhtä vinyylieetterimonomeeria Huom. : 1A001. c kohdassa ’ohjus’ tarkoittaa täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä. C 399/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1A002 Seuraavat ”komposiitti”rakenteet tai -laminaatit: HUOM. : KATSO MYÖS 1A202, 9A010 JA 9A110 KOHTA. a) Joilla on orgaaninen ”matriisi” ja jotka on valmistettu 1C010. c, 1C010. d tai 1C010. e kohdassa määritellyistä materiaa- leista tai b) Joilla on metalli- tai hiilimatriisi ja jotka on valmistettu: 1. Hiili”kuitu- tai -säiemateriaaleista”, joiden: a) ”ominaiskimmomoduuli” ylittää 10,15 × 106 m ja b) ”ominaisvetolujuus” ylittää 17,7 × 104 m tai 2. 1C010. c kohdassa määritellyistä materiaaleista Huom. : 1. 1A002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi hartsilla kyllästetyistä hiili”kuitu- tai -säiemateriaaleista” valmistettuja komposiittirakenteita tai -laminaatteja, jotka on tarkoitettu lentokoneiden rakenteiden tai laminointien korjauk- seen edellyttäen, ettei niiden koko ylitä 1 m2. 2. 1A002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi seuraavia valmiita tai puolivalmiita tuotenimikkeitä, jotka on erityisesti suunniteltu seuraaviin puhtaasti siviilitarkoituksiin: a) urheilutarvikkeisiin b) autoteollisuuteen c) työstökoneteollisuuteen d) lääkinnällisiin käyttötarkoituksiin. 1A003 1C008. a. 3 kohdassa määritellyistä fluoraamattomista polymeereistä valmistetut kalvot, levyt, teipit tai nauhat: a) Joiden paksuus ylittää 0,254 mm tai b) Jotka on pinnoitettu tai laminoitu hiilellä, grafiitilla, metallilla tai magneettisilla aineilla Huom. : 1A003 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi valmisteita, jotka on pinnoitettu tai laminoitu kuparilla ja suunniteltu elektronisten piirilevyjen tuotantoon. 1A004 Muut kuin asetarvikelistassa määritellyt suojaus- ja ilmaisinlaitteet ja komponentit seuraavasti: HUOM. : KATSO MYÖS 2B351 JA 2B352 KOHTA. a) Kaasunaamarit, suodatinrasiat ja niiden puhdistuslaitteet, jotka on erityisesti suunnitteltu tai muunnettu suojaamaan biologisia vaikuteaineita tai ”sotilaskäyttöön muunneltuja” radioaktiivisia aineita tai kemiallisen sodankäynnin (CW) vaikuteaineita vastaan, ja niitä varten eirtyisesti suunnitellut komponentit b) Suojapuvut, käsineet ja jalkineet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suojaamaan biologisia vaikuteaineita tai ”sotilaskäyttöön muunneltuja” radioaktiivisia aineita tai kemiallisen sodankäynnin (CW) vaikuteaineita vastaan c) Ydinalan, biologisen ja kemian alan (ABC) ilmaisinjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ilmaisemaan tai tunnistamaan biologisia vaikuteaineita tai ”sotilaskäyttöön sovitettuja” radioaktiivisia aineita tai kemiallisen sodan- käynnin (CW) vaikuteaineita, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit Huom. : 1A004 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) Henkilökohtaisia säteilyannoksen valvontamittareita; b) Laitteita, joiden suunnittelu tai toiminta on rajoitettu suojaamaan niitä vaaroja vastaan, jotka ovat ominaisia siviiliteollisuudelle, kuten kaivos-, louhinta-, maatalous-, lääke-, lääkintä-, eläinlääkintä-, ympäristö-, jätteiden käsittelylle tai elintarviketeollisuudelle. 1A005 Vartalohaarniskat, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, muut kuin ne, jotka on valmistettu sotilasstandardien tai -laatuvaatimusten mukaisesti tai vastaavat suoritusarvoiltaan niitä HUOM. : KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA. Huom. : 1. 1A005 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi yksittäisiä vartalohaarniskoja ja niiden tarvikkeita, kun ne ovat käyttäjänsä mukana hänen henkilökohtaista suojautumistaan varten. 2. 1A005 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi vartalohaarniskoja, jotka on suunniteltu antamaan suojaa vain edestäpäin kohdistuvia ei-sotilasräjähteiden sirpaleita ja räjähdystä vastaan. 1A102 9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin tarkoitetut toistokyllästetyt pyrolisoidut hiili-hiilimateriaalit 1A202 Muut kuin 1A002 kohdassa määritellyt, 1C010. a tai b tai 1C210. a kohdassa määritellyistä ”kuitu- ja säiemateriaaleista” tai 1C210. c kohdassa määritellyistä hiiliprepregimateriaaleista valmistetut komposiitti-rakenteet putkina, joiden sisähalkaisija on 75 mm:n ja 400 mm:n välillä HUOM. : KATSO MYÖS 9A010 JA 9A110 KOHTA. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/33 1A225 Platinoidut katalyytit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu edistämään vedyn ja veden välistä isotooppien vaihtoreaktiota tritiumin ottamiseksi talteen raskaasta vedestä tai raskaan veden tuottamiseksi 1A226 Erotuskolonneissa käytettävät erikoisaineet, joita käytetään raskaan veden erottamiseen tavallisesta vedestä ja jotka on tehty fosforipronssiverkosta (kemiallisesti käsiteltyinä vettyvyyden parantamiseksi) ja suunniteltu käytettäväksi tyhjötislauskolon- neissa 1A227 Korkeatiheyksiset (lyijylasista tai muusta aineesta valmistetut) säteilysuojaikkunat, joiden kylmä (säteilyltä suojattu) ala on suurempi kuin 0,09 m2, tiheys suurempi kuin 3 g/cm3 ja paksuus 100 mm tai suurempi, sekä näitä varten erityisesti suunnitellut puitteet 1B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 1B001 Seuraavat 1A002 tai 1C010 kohdassa määriteltyjen kuitujen, prepregien, preformien tai ”komposiittien” tuotantolaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet: HUOM. : KATSO MYÖS 1B101 JA 1B201 KOHTA. a) Kuitujen käämintäkoneet, joissa käämittävien kuitujen asettelu-, kiedonta- ja käämintäliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti”rakenteiden tai -laminaattien valmistukseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista” b) Nauhapäällystys- tai rohdin-asettelukoneet, joissa teipin, rohtimien tai levyjen asemointi- ja asetteluliikkeet ovat koordi- noitavissa ja ohjelmoitavissa kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiittisten” lentokoneenrunko- tai ’ohjus’rakenteiden valmistukseen Huom. : 1B001. b kohdassa ’ohjus’ tarkoittaa täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämätömiä ilma-alusjärjestelmiä. c) ”Komposiitti”rakenteiden valmistukseen tarkoitetut monisuuntaiset ja monidimensioiset kutoma- tai punontakoneet kuitujen kudontaa, punontaa tai palmikointia varten sekä näiden koneiden adapterit ja muunnossarjat Huom. : 1B001. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi tekstiilikoneita, joita ei ole muunnettu yllä mainittuja loppukäyttöjä varten. d) Seuraavat lujitekuitujen tuotantoa varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut laitteet: 1. Laitteet, joilla polymeerikuituja (kuten polyakryylinitriili, raion, hartsi tai polykarbosilaani) muutetaan hiilikuiduiksi tai piikarbidikuiduiksi, mukaanlukien erikoislaitteet, joilla kuituja jännitetään kuumennuksen aikana 2. Laitteistot, joilla valmistetaan piikarbidikuituja pinnoittamalla kuumennettuja kuitusubstraatteja alkuaineilla tai yhdisteillä kemiallista kaasufaasipinnoitus-menetelmää (CVD) käyttäen 3. Laitteet, joilla märkäkehrätään tulenkestäviä keraameja (kuten alumiinioksidia) 4. Laitteet, joilla esikuituja sisältävä alumiini muutetaan lämpökäsittelyllä alumiinioksidikuiduiksi e) Laitteet, joilla tuotetaan kuumasulatusmenetelmällä 1C010. e kohdassa määriteltyjä prepregejä f) Ainetta rikkomattomat tarkastuslaitteet, joilla voidaan tarkastella valmistusvirheitä kolmessa ulottuvuudessa ultraääni- tai röntgentomografiaa käyttäen, ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti”materiaaleja varten 1B002 1C002. a. 2, 1C002. b tai 1C002. c kohdassa määriteltyjen metalliseosten, metalliseosjauheiden tai seostettujen materiaalien tuottamiseen erityisesti suunnitellut järjestelmät ja niiden komponentit 1B003 Titaanin tai alumiinin tai niiden seosten ”superplastista muovausta” tai ”diffuusioliittämistä” varten tarkoitetut työkalut, suuttimet, muotit tai kiinnikkeet, jotka on erityisesti suunniteltu: a) Lentokoneiden runko- tai avaruusalusten rakenteiden valmistamiseen b) ”Lentokoneiden” tai avaruusalusten moottorien valmistamiseen tai c) Näitä rakenteita tai moottoreita varten erityisesti suunniteltujen komponenttien valmistamiseen 1B101 Seuraavat, muut kuin 1B001 kohdassa määritellyt laitteet rakenteellisten komposiittien ”tuotantoa” varten sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet: HUOM. : KATSO MYÖS 1B201 KOHTA. Huom. : 1B101 kohdassa määriteltyihin komponentteihin ja varusteisiin sisältyvät muotit, tuurnat, suukappaleet, kiinnittimet ja työkalut komposiittirakenteiden, -laminaattien ja niiden valmisteiden preformien puristamista, kovettamista, valamista, sintraamista tai liittämistä varten. C 399/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 a) Kuidunkäämintäkoneet, joissa kuidun asemointi-, käärintä- ja käämintäliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu valmistamaan komposiittirakenteita tai -laminaatteja kuitu- tai säiemateriaaleista, sekä koordinoinnin ja ohjelmoinnin ohjaukset b) Nauhapäällystyskoneet, joissa nauhan tai levyn asettelu- ja asemointiliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu komposiittisten lentokoneiden ja ”ohjusten” runkorakenteiden valmistusta varten c) Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalien” ”tuotantoa” varten suunnitellut tai muunnetut laitteet: 1. Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen 2. Laitteet, joiden avulla kuumennettuja säiesubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä ja 3. Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia) d) Laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu kuitujen erityispintakäsittelyä varten tai 9A110 kohdassa määriteltyjen prepregien ja preformien tuottamista varten Huom. : 1B101. d kohdan määrittelemiin laitteisiin sisältyvät valssaimet, venytyslaitteet, päällystyslaitteet, leikkurit ja meistimuotit. 1B115 1C011. a, 1C011. b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikelistassa määriteltyjen ajoaineiden ja niiden ainesosien tuotantoa, käsittelyä ja vastaanottotestausta varten tarkoitetut laitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit Huom. : 1. 1B115 kohdassa on määritelty vain ne sekoittimet, joiden on pystyttävä sekoittamaan tyhjössä painealueella nollasta 13,326 kPa:iin ja joiden sekoituskammion lämpötilaa voidaan säätää: a) Eräsekoittimet, joiden kokonaistilavuuskapasiteetti on 110 litraa tai enemmän ja joissa on ainakin yksi keskustasta sivuun asennettu sekoitus-/vaivausvarsi; b) Jatkuvatoimiset sekoittimet, joissa on kaksi tai useampia sekoitus-/vaivausvarsia ja joiden sekoituskammio voidaan avata. 2. Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaallisten tuotteiden tuotantoa varten: katso asetarvikelista. 3. 1B115 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi boorikarbidin ”tuotantoon”, käsittelyyn ja vastaanottotestaukseen tarkoitettuja laitteita. 1B116 Erityisesti suunnitellut suuttimet, joilla tuotetaan pyrolyysimenetelmällä muodostuvia aineita muotille, tuurnalle tai muulle substraatille välituotekaasuista, jotka hajoavat 1 573 K (1 300 °C)—3 173 K (2 900 °C) asteen lämpötila-alueella ja 130 Pa:n—20 kPa:n paineessa 1B201 Muut kuin 1B001 tai 1B101 kohdassa määritellyt kuidunkäämintäkoneet, joissa kuitujen asemointi, käärintä ja käämintä on koordinoitu ja ohjelmoitu kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu komposiittirakenteiden tai -laminaattien valmistamiseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista” ja jotka pystyvät käämimään 75—400 mm:n läpimittaisia ja 600 mm:n pituisia tai suurempia lieriömäisiä roottoreita; niiden koordinoiti- ja ohjelmointilaitteet sekä tarkkuustuurnat niitä varten 1B225 Elektrolyysikennot fluorin tuotantoa varten, joiden tuotantokapasiteetti on suurempi kuin 250 g fluoria tunnissa 1B226 Sähkömagneettiset isotooppierottimet, jotka on suunniteltu toimimaan tai varustettu yhdellä tai useilla ionilähteillä, joilla voidaan saada aikaan 50 mA:n tai suurempi ionisuihkun kokonaisvirta Huom. : 1B226 kohta sisältää erottimet: a) jotka pystyvät rikastamaan pysyviä isotooppeja b) joissa ionilähteet ja -kerääjät ovat kummatkin magneettikentässä, sekä ne konfiguraatiot, joissa ne ovat kentän ulkopuolella. 1B227 Ammoniakin syntetisointikonvertterit, ammoniakin syntetisointiyksiköt, joissa synteesikaasu (typpi ja vety) saadaan korkea- paineisesta ammoniakki/vety-vaihtokolonnista ja syntetisoitu ammoniakki palautetaan samaan kolonniin 1B228 Kryogeeniset vetytislauskolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Ne on suunniteltu toimimaan 35 K (− 238 °C) asteen tai alhaisemmissa sisäisissä lämpötiloissa b) Ne on suunniteltu toimimaan 0,5—5 MPa:n (5—50 ilmakehän) sisäisessä paineessa c) Ne on valmistettu 300-sarjan vähärikkisistä ’hienorakeisista ruostumattomista teräksistä’ tai vastaavista kryogeenisistä ja vetyä (H2) kestävistä materiaaleista ja d) Sisähalkaisija on 1 m tai suurempi ja tehollinen pituus 5 m tai pitempi T e k n. h u o m. : ’Hienorakeisilla ruostumattomilla teräksillä’ tarkoitetaan 1B228 kohdassa hienorakeisia austeniittisia teräksiä, joiden ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/35 1B229 Hienohiiliteräksestä valmistetut vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit, joiden halkaisija on 1,8 m tai suurempi ja nimelliskäyttö- paine 2 MPa tai suurempi, sekä niiden sisäiset kontaktipinnat Huom. : 1. Erityisesti raskaan veden tuottamista varten suunnitellut tai valmistetut kolonnit: katso 0B004 kohta. 2. Kolonnien sisäkosketuspinnat ovat segmentoituja pohjia, joiden tehollinen halkaisija koottuna on 1,8 m tai enemmän; ne on suunniteltu helpottamaan vastavirtakosketusta ja ne on valmistettu rikkivety/vesiseosten aiheuttamaa korroosiota kestävistä aineista. Pohjat voivat olla seula-, venttiili-, kello-, ja ritiläpohjia. 3. 1B229 kohdassa tarkoitetaan ’hienohiiliteräksellä’ teräksiä, joiden austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standar- din) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi. 4. Aineilla, jotka kestävät rikkivety/vesiseosten aiheuttamaa korroosiota, tarkoitetaan 1B229 kohdassa ruostumat- tomia teräksiä, joiden hiilipitoisuus on 0,03 % tai vähemmän. 1B230 Nesteammoniakkiin liuotetun laimean tai väkevän kaliumamidikatalyytin (KNH2/NH3) kierrättämiseen tarkoitetut pumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Ne ovat ilmatiiviitä (so. hermeettisesti suljettuja) b) Ne on tarkoitettu väkevien (1 % tai suurempi pitoisuus) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 1,5—60 MPa:n (15—600 ilmakehän) käyttöpaineella; laimeiden (pitoisuus vähemmän kuin 1 %) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 20—60 MPa:n (200—600 ilmakehän) käyttöpaineella ja c) Pumppausteho on suurempi kuin 8,5 m3/h 1B231 Seuraavat tritiumlaitokset, -tehtaat tai laitteet: a) Laitokset tai tehtaat, joissa tuotetaan, otetaan talteen, uutetaan, rikastetaan tai käsitellään tritiumia b) Tritiumlaitosten tai -tehtaiden laitteet seuraavasti: 1. Vedyn tai heliumin jäähdytysyksiköt, joissa lämpötila saadaan lasketuksi 23 K (− 250 °C) asteeseen tai alhaisemmaksi ja joiden lämmönpoistokyky on suurempi kuin 150 wattia tai 2. Vetyisotooppien varatointi- ja puhdistusjärjestelmät, joissa varastointiin tai puhdistukseen käytetään metallihydridejä 1B232 Turbohöyrystimet tai turbohöyrystin-kompressoriyhdistelmät, jotka on tarkoitettu käytettäviksi alhaisemmissa kuin 35 K (− 238 °C) asteen lämpötiloissa ja tuottamaan vetykaasua 1 000 kg/h tai enemmän 1B233 Litiumisotooppien erotukseen käytettävät laitokset, tehtaat tai laitteet seuraavasti: a) Laitokset tai tehtaat litiumisotooppien erottamiseen b) Laitteet litiumisotooppien erottamiseen seuraavasti: 1. Erityisesti litiumamalgaameja varten suunnitellut pakatut neste-neste-erotuskolonnit 2. Elohopea- ja/tai litiumamalgaamipumput 3. Litiumamalgaamielektrolyysikennot 4. Haihduttimet väkeviä litiumhydroksidiliuoksia varten 1C — MATERIAALIT T e k n. h u o m. : Metallit ja metalliseokset: Ellei päinvastaista varausta ole tehty, 1C001—1C012 kohdassa sanat ’metalli’ ja ’metalliseos’ kattavat seuraavat raa’at ja puolivalmistemuodot: Raa’at muodot: Anodit, harkot, kanget (mukaanlukien lovetut kanget ja lankaharkot), valanteet, lohkareet, raakatangot, briketit, katodit, kiteet, kuutiot, rouheet, jyväset, valuharkot, kokkareet, pelletit, raakametalliharkot, pulveri, sulakuoret, valurakeet, valssausai- hiot, puristusharkot, sieni, sauvat; Puolivalmistemuodot (riippumatta siitä ovatko ne pinnoitettuja, päällystettyjä, porattuja tai lävistettyjä): a) Taotut tai työstetyt materiaalit, jotka on valmistettu valssaamalla, vetämällä, suulakepuristamalla, takomalla, kylmäpur- sottamalla, meistämällä, rouhimalla, hiventämällä ja jauhamalla, so. : kulmakiskot, kourut, pyörylät, kiekot, pöly, hiutaleet, foliot ja ohutlevy, taos, levy, pulveri, puristeet ja meistot, nauha, renkaat, tangot (mukaanlukien paljaat hitsauslangat, valssilangat ja valssivanungit), muotometallit, profiilit, levyt ja putket (mukaanlukien putkikehät, neliökan- get ja ontot palkit), vedetyt tai puristetut langat: C 399/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Valettu materiaali, joka on tuotettu valamalla hiekka-, suulake-, metalli-, kipsi- tai muun tyyppisellä muotilla, mukaanlu- kien korkeapainevalokset, sintratut muodot ja pulverimetallurgialla aikaansaadut muodot. Valvonnan tavoitetta ei tule kumota viemällä ei-listattuja muotoja, jotka todistettavasti ovat lopullisia tuotteita, vaikka ne käytännössä edustavat raakoja muotoja tai puolivalmistemuotoja. 1C001 Seuraavat sähkömagneettisia aaltoja absorboiviksi erityisesti suunnitellut materiaalit tai itseisjohtavat polymeerit: HUOM. : KATSO MYÖS 1C101 KOHTA. a) Materiaalit, jotka absorboivat yli 2 × 108, mutta alle 3 × 1012 hertsin taajuuksia Huom. : 1. 1C001. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) Luonnon- tai synteettisistä kuiduista rakentuvia hiustyyppisiä absorboivia materiaaleja, joiden absorptio- kyky on saatu aikaan ei-magneettisella täyteaineella. b) Absorboivia materiaaleja, joilla ei ole lainkaan magneettista häviötä, ja joiden kohtauspinta ei ole muodoltaan taso, mukaanlukien pyramidi-, kartio-, kiila- sekä poimuiset pinnat. c) Tasopintaisia absorboivia materiaaleja: 1. Jotka on valmistettu: a) Taipuisista tai jäykistä vaahtomuoveista, joissa täyteaineena on hiili, tai orgaanisista materiaaleis- ta, sideaineet mukaanlukien, jotka antavat metalliin verrattuna yli 5 %:n kaiun kaistalla, joka on yli – 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä yli 450 K (177 °C) asteen lämpötiloja; tai b) Keraamisista materiaaleista, jotka antavat metalliin verrattuna yli 20 %:n kaiun kaistalla, joka on yli – 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä 800 K (527 °C) asteen ylittäviä lämpötiloja. T e k n. h u o m. 1C001. a kohdan 1. c. 1 huomautuksessa tarkoitettujen absorptiotestinäytteiden tulee olla neliöitä, joiden sivun pituus on vähintään 5 keskitaajuuden aallonpituutta, ja ne tulee asettaa säteilevän elementin kaukokenttään. 2. Joiden vetolujuus on pienempi kuin 7 × 106 N/m2; ja 3. Puristuslujuus on pienempi kuin 14 × 106 N/m2; d) Sintratusta ferriitistä valmistetut tasopintaiset absorboivat materiaalit, joiden: 1. ominaispaino ylittää 4,4 ja 2. maksimitoimintalämpötila on 548 K (275 °C) astetta. 2. Mikään 1C001. a kohdassa ei vapauta maaliin sisällytettyjä magneettisia materiaaleja, joiden tarkoitus on tehdä se absorbtiokykyiseksi. b) Materiaalit, jotka absorboivat yli 1,5 × 1014 Hz:n, mutta alle 3,7 × 1014 Hz:n taajuuksia, ja jotka eivät läpäise näkyvää valoa c) Itseisjohtavat polymeerimateriaalit, joiden kokonaissähkönjohtokyky ylittää 10 000 S/m (Siemensiä metriä kohti) tai pintaresistiivisyys on alle 100 ohmia/m2, ja jotka perustuvat johonkin seuraavista polymeereistä: 1. Polyaniliini 2. Polypyroli 3. Polytiofeeni 4. Polyfenyleenivinyleeni tai 5. Polytienyleenivinyleeni T e k n. h u o m. : Kokonaissähkönjohtokyky ja pintaresistiivisyys tulee määritellä ASTM D-257:n tai vastaavien standardien mukaisesti. 1C002 Seuraavat metalliseokset, metalliseosjauheet tai seostetut materiaalit: HUOM. : KATSO MYÖS 1C202 KOHTA. Huom. : 1C002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi metalliseoksia, metalliseosjauheita tai seostettuja materiaaleja, jotka on tarkoitettu substraattien pinnoitukseen. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/37 a) Seuraavat metalliseokset: 1. Seuraavat nikkeli- tai titaanipohjaiset aluminidiseokset raaka-aineena tai puolivalmisteina: a) Nikkelialuminidit, jotka sisältävät vähintään 15 painoprosenttia alumiinia, korkeintaan 38 painoprosenttia alumiinia ja vähintään yhden lisäseosalkuaineen b) Titaanialuminidit, jotka sisältävät 10 painoprosenttia tai enemmän alumiinia ja vähintään yhden lisäseosalkuai- neen 2. Seuraavat metalliseokset, jotka on valmistettu 1C002. b kohdan mukaan valvonnanalaisista metalliseosjauheista tai hiukkasmaisista materiaaleista: a) Nikkeliseokset, joiden: 1. Jännitysmurtumaikä on 10 000 tuntia tai enemmän 923 K (650 °C) asteen lämpötilassa rasituksen ollessa 676 MPa tai 2. Low cycle -väsymisikä on 10 000 jaksoa tai enemmän 823 K (550 °C) asteen lämpötilassa maksimirasituksen ollessa 1 095 MPa b) Niobiumseokset, joiden: 1. Jännitysmurtumaikä on 10 000 tuntia tai enemmän 1 073 K (800 °C) asteen lämpötilassa rasituksen ollessa 400 MPa tai 2. Low cycle -väsymisikä on 10 000 jaksoa tai enemmän 973 K (700 °C) asteen lämpötilassa maksimirasituksen ollessa 700 MPa c) Titaaniseokset, joiden: 1. Jännitysmurtumaikä on 10 000 tuntia tai enemmän 723 K (450 °C) asteen lämpötilassa rasituksen ollessa 200 MPa tai 2. Low cycle -väsymisikä on 10 000 jaksoa tai enemmän 723 K (450 °C) asteen lämpötilassa maksimirasituksen ollessa 400 MPa d) Alumiiniseokset, joiden vetolujuus on: 1. 240 MPa tai enemmän lämpötilan ollessa 473 K (200 °C) astetta tai 2. 415 MPa tai enemmän lämpötilan ollessa 298 K (25 °C) astetta e) Magnesiumseokset, joiden vetolujuus on 345 MPa tai enemmän ja syöpymisnopeus on vähemmän kuin 1 mm/ vuosi 3 %:sessa natriumkloridin vesiliuoksessa mitattuna ASTM-standardin G-31 tai vastaavan standardin mukai- sesti T e k n. h u o m. : 1. Metalliseokset 1C002. a kohdassa ovat niitä, joissa mainitun metallin painoprosentti on suurempi kuin minkään muun aineen. 2. Jännitysmurtumaikä mitataan ASTM-standardin E-139 tai vastaavien standardien mukaisesti. 3. Väsymisikä mitataan ASTM-standardin E-606 ’Recommended Practice for Constant-Amplitude Low-Cycle Fatigue Testing’ mukaisesti tai vastaavien standardien mukaisesti. Testauksen tulee olla aksiaalinen, keskimääräisen jännitys- suhteen 1 ja jännityksen keskityskertoimen (Kt) 1. Keskimääräinen jännityssuhde määritellään maksimijännityksen ja minimijännityksen erotuksen sekä maksimijännityksen osamääränä. b) Seuraavat metalliseosjauheet tai hiukkasmaiset materiaalit, joita käytetään 1C002. a kohdassa määritellyissä materiaa- leissa: 1. Jotka on tehty jostakin seuraavista seossysteemeistä: T e k n. h u o m. : Seuraavissa kaavoissa X tarkoittaa yhtä tai useampaa seosalkuainetta. a) Nikkeliseokset (Ni-Al-X, Ni-X-Al), jotka ovat turbiinimoottorien osiksi sopivia, eli joissa on vähemmän kuin 3 (valmistusprosessin aikana lisättyä) kooltaan yli 100 em olevaa epämetallipartikkelia 109 seospartikkelia kohti b) Niobiumseokset (Nb-Al-X tai Nb-X-Al, Nb-Si-X, Nb-X-Si, Nb-Ti-X tai Nb-X-Ti) c) Titaaniseokset (Ti-Al-X tai Ti-X-Al) d) Alumiiniseokset (Al-Mg-X tai Al-X-Mg, Al-Zn-X tai Al-X-Zn, Al-Fe-X tai Al-X-Fe) tai e) Magnesiumseokset (Mg-Al-X tai Mg-X-Al) ja 2. Jotka on valmistettu kontrolloiduissa olosuhteissa jollakin seuraavista prosesseista: a) ”Tyhjöatomisointi” b) ”Kaasuatomisointi” c)”Pyörivä atomisointi” d) ”Läimäyssammutus” C 399/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 e) ”Sulakehräys” ja ”jauhatus” f) ”Sulaerotus” ja ”jauhatus” tai g) ”Mekaaninen seostus” c) Seostetut materiaalit hienontamattomina hiutaleina, nauhoina tai ohuina tankoina, jotka on tuotettu kontrolloidussa ympäristössä ”läimäyssammutus”-, ”sulakehräys”- tai ”sulaerotus”menetelmällä, ja joita käytetään 1C002. b kohdassa määriteltyjen metalliseosjauheiden tai hiukkasmaisten materiaalien valmistuksessa 1C003 Kaikentyyppiset ja -muotoiset magneettiset metallit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Suhteellinen alkupermeabiliteetti 120 000 tai enemmän ja paksuus 0,05 mm tai vähemmän T e k n. h u o m. : Alkupermeabiliteetin mittaus on suoritettava täysin hehkutetuilla materiaaleilla. b) Magnetostriktiiviset metalliseokset, joiden: 1. Magnetostriktiivinen saturaatio on enemmän kuin 5 × 10− 4 tai 2. Magnetomekaaninen kytkentäkerroin (k) on enemmän kuin 0,8 tai c) Amorfiset tai ’nanokiteiset’ metalliseosnauhat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Koostumuksesta vähintään 75 painoprosenttia on rautaa, kobolttia tai nikkeliä ja 2. Magneettisen induktion saturaatio (BS) on 1,6 T tai enemmän ja 3. Jokin seuraavista: a) Nauhapaksuus on 0,02 mm tai vähemmän tai b) Ominaisresistanssi on 2 × 10− 4 ohmi cm tai enemmän T e k n. h u o m. : 1C003 kohdassa ’nanokiteiset’ materiaalit ovat sellaisia materiaaleja, joiden röntgendiffraktiolla määritelty kideraekoko on 500 nm tai vähemmän. 1C004 Uraani-titaaniseokset tai volframiseokset, joilla on rauta-, nikkeli- tai kuparipohjainen ”matriisi” ja joiden: a) tiheys ylittää 17,5 g/cm3 b) elastisuusraja ylittää 1 250 MPa c) murtovetolujuus ylittää 1 270 MPa ja d) venymä ylittää 8 % 1C005 Seuraavat yli 100 m pitkät tai yli 100 g:n painoiset ”suprajohtavat” ”komposiitti”-johtimet: a) Monikuituiset ”suprajohtavat” ”komposiitti”johtimet, jotka sisältävät yhden tai useamman niobium-titaanikuidun: 1. 2. Joka on istutettu muuhun ”matriisiin” kuin kupari- tai kuparipohjaiseen ”matriisiin” tai Jonka poikkileikkauksen pinta-ala on vähemmän kuin 0,28 × 10− 4 mm2 (pyöreiden kuitujen halkaisija on vähemmän kuin 6 em) b) Yhdestä tai useammasta, muusta kuin niobium-titaanista valmistetusta ”suprajohtavasta” kuidusta koostuvat ”suprajohta- vat” ”komposiitti”johtimet: 1. 2. 3. Joiden ”kriittinen lämpötila” magneettisen induktion nollapisteessä ylittää 9,85 K (− 263,31 °C) astetta, mutta on vähemmän kuin 24 K (− 249,16 °C) astetta Joiden poikkileikkauksen pinta-ala on vähemmän kuin 0,28 × 10− 4 mm2 ja Jotka pysyvät ”suprajohtavassa” tilassa 4,2 K (− 268,96 °C) asteessa, kun ne asetetaan magneettikenttään, jonka magneettinen induktio on 12 T 1C006 Seuraavat nesteet ja voiteluaineet: a) Hydraulinesteet, jotka sisältävät perusainesosanaan jotain seuraavista yhdisteistä tai aineista: 1. Synteettiset hiilivetyöljyt tai pii-hiili-vety-öljyt, joiden: a) leimahduspiste ylittää 477 K (204 °C) astetta b) jähmepiste on 239 K (− 34 °C) astetta tai alempi 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/39 c) viskositeetti-indeksi on 75 tai enemmän ja d) terminen stabiliteetti on 616 K (343 °C) astetta tai Huom. : 1C006. a. 1 kohdassa pii-hiili-vety-öljyt sisältävät pelkästään piitä, vetyä ja hiiltä. 2. Kloori-fluori-hiili-yhdisteet: a) joilla ei ole leimahduspistettä b) joiden itsesyttymislämpötila on yli 977 K (704 °C) astetta c) joiden jähmepiste on 219 K (− 54 °C) astetta tai alempi d) joiden viskositeetti-indeksi on 80 tai enemmän ja e) joiden kiehumispiste on 473 K (200 °C) astetta tai korkeampi Huom. : 1C006. a. 2 kohdassa kloori-fluori-hiili-yhdisteet sisältävät pelkästään klooria, fluoria ja hiiltä. b) Voiteluaineet, jotka sisältävät perusainesosanaan jotain seuraavista yhdisteistä tai aineista: 1. Fenyleeni- tai alkyylifenyleenieetterit tai -tioeetterit tai niiden seokset, jotka sisältävät enemmän kuin kaksi eetteri- tai tioeetterifunktiota tai niiden seosta tai 2. Fluoratut silikoninesteet, joiden kinemaattinen viskositeetti on vähemmän kuin 5 000 mm2/s (5 000 senttistokea) 298 K (25 °C) asteen lämpötilassa mitattuna c) Höyrystys- tai vaahdotusnesteet, joiden puhtaus ylittää 99,8 %, jotka sisältävät 100 millilitrassa vähemmän kuin 25 kooltaan 200 em tai suurempaa partikkelia, ja jotka on valmistettu vähintään 85-prosenttisesti jostakin seuraavista yhdisteistä tai aineista: 1. Dibromitetrafluorietaani 2. Polyklooritrifluorietyleeni (vain öljyiset tai vahamaiset muunnokset) tai 3. Polybromitrifluorietyleeni d) Elektroniikan fluori-hiili-jäähdytysnesteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Sisältävät 85 painoprosenttia tai enemmän jotakin seuraavista tai niiden seoksista: a) Monomeerimuotoisia perfluoripolyalkylieetteri-triatsiineja tai perfluorialifaatti-eettereitä b) Perfluorialkyyliamineita c) Perfluorisykloalkaaneja tai d) Perfluorialkaaneja 2. Tiheys 298 K (25 °C) asteessa on 1,5 g/ml tai enemmän 3. Nestemäisessä tilassa 273 K (0 °C) asteessa ja 4. Sisältävät 60 painoprosenttia tai enemmän fluoria T e k n. h u o m. : 1C006 kohdassa: a) Leimahduspiste määritetään ASTM D-92:n kuvaamalla Cleveland Open cup- tai vastaavilla menetelmillä. b) Jähmepiste määritetään ASTM D-97:n kuvaamalla tai vastaavilla mentelmillä. c) Viskositeetti-indeksi määritetään ASTM D-2270:n kuvaamalla tai vastaavilla menetelmillä. d) Terminen stabiliteetti määritetään seuraavalla koeproseduurilla tai vastaavilla menetelmillä: 20 ml testattavaa nestettä asetetaan 46 ml:n vetoiseen ruostumattomasta teräksestä (tyyppiä 317) valmistettuun kammioon, joka sisältää yhden työkaluteräksisen (M-10), yhden teräksisen (52100) ja yhden laivapronssisen (60 % Cu, 39 % Zn, 0,75 % Sn) nimellisläpimitaltaan 12,5 mm kuulan. Kammio tyhjennetään typen avulla ja suljetaan (yhden) ilmakehän paineeseen, ja lämpötila nostetaan 644 – 6 K (371 – 6 °C) asteeseen kuudeksi tunniksi. Näytettä pidetään termisesti stabiilina, jos kaikki seuraavat ehdot täytty- vät: 1. Kunkin kuulan paino vähenee vähemmän kuin 10 mg kuulan pinnan yhtä mm2 kohti 2. Alkuperäisen, 311 K (38 °C) asteessa määritetyn viskositeetin muutos on vähemmän kuin 25 % ja 3. Kokonaishappo- tai -emäsluku on vähemmän kuin 0,40. e) Itsesyttymislämpötila määritetään ASTM E-659:n kuvaamalla tai vastaavilla menetelmillä. C 399/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1C007 Seuraavat keraamiset perusmateriaalit, keraamiset ei-”komposiitti”materiaalit, keraamiset ”matriisi””komposiitti”materiaalit ja väliaineet: HUOM. : KATSO MYÖS 1C107 KOHTA. a) Yksinkertaisten tai kompleksisten titaaniboridien perusmateriaalit, joiden metallisten epäpuhtauksien kokonaismäärä, tarkoituksellisia lisäaineita lukuun ottamatta, on vähemmän kuin 5 000 ppm, keskimääräinen partikkelikoko on 5 mikrometriä tai vähemmän, ja korkeintaan 10 % hiukkasista on kooltaan suurempia kuin 10 mikrometriä b) Titaaniborideista koostuvat keraamiset ei-”komposiitti”materiaalit raaka-aineena tai puolivalmisteina, joiden tiheys on 98 % tai enemmän teoreettisesta tiheydestä Huom. : 1C007. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi hioma-aineita. c) Keraami-keraami-”komposiitit”, joilla on lasi- tai oksidi”matriisi” ja jotka on lujitettu jonkin seuraavien järjestelmien kuiduilla: 1. Si-N 2. Si-C 3. Si-Al-O-N tai 4. Si-O-N joiden ominaismurtovetolujuus ylittää 12,7 × 103 m d) Keraami-keraami-”komposiitti”materiaalit, joilla on tai ei ole jatkuvaa metallifaasia, ja jotka sisältävät hienojakoisena minkä tahansa kuitumaisen tai whiskers-tyyppisen materiaalin hiukkasia tai faaseja, ja joissa ”matriisin” muodostavat piin, zirkoniumin tai boorin karbidit tai nitridit e) Seuraavat väliaineet (erikoispolymeeri- tai metalliorgaaniset materiaalit), jotka on tarkoitettu 1C007. c kohdassa määritel- tyjen materiaalien jonkin faasin tai faasien valmistamiseen: 1. Polydiorganosilaanit (piikarbidin valmistukseen) 2. Polysilatsaanit (piinitridin valmistukseen) 3. Polykarbosilatsaanit (pii-, hiili- ja typpikomponentteja sisältävien keraamisten aineiden valmistukseen) f) Keraami-keraami-”komposiitti”materiaalit, joilla on oksidi- tai lasi”matriisi”, joka on lujitettu jonkin seuraavien järjestel- mien jatkuvilla kuiduilla: 1. Al2O3 tai 2. Si-C-N Huom. : 1C007. f kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”komposiitteja”, jotka sisältävät näiden järjestelmien kuituja, joiden vetolujuus on vähemmän kuin 700 Mpa 1 273 K (1 000 °C) asteen lämpötilassa tai virumisvastus on enemmän kuin virumisvenymä 100 Mpa:n kuormalla ja 1 273 K (1 000 °C) asteessa 100 tunnin aikana. 1C008 Seuraavat fluoraamattomat polymeeriset aineet: a) 1. Bismaleimidit 2. Aromaattiset polyamidi-imidit 3. Aromaattiset polyimidit 4. Aromaattiset polyeetteri-imidit, joiden lasiutumislämpötila (Tg) ylittää 513 K (240 °C) astetta liuosanalyysimenetel- mällä mitattuna Huom. : 1C008. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi sulamattomia muottipuristusjauheita tai puristeita. b) Termoplastiset nestekidesekapolymeerit, joilla pehmenemislämpötila ylittää 523 K (250 °C) astetta mitattuna ASTM D-648:n menetelmä A:n mukaisesti tai vastaavalla kansallisella menetelmällä 1,82 N/mm2 kuormituksen alaisena, ja jotka koostuvat: 1. Jostakin seuraavista aineista: a) Fenyleeni, bifenyleeni tai naftaleeni tai b) Metyyli-, tertiääri-butyyli- tai fenyylisubstituoitu fenyleeni, bifenyleeni tai naftaleeni ja 2. Jostakin seuraavista hapoista: a) Tereftaalihappo b) 6-hydroksi-2-naftoehappo tai c) 4-hydroksibentsoehappo 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/41 c) Seuraavat polyaryleeni-eetteri-ketonit: 1. Polyeetteri-eetteri-ketoni (PEEK) 2. Polyeetteri-ketoni-ketoni (PEKK) 3. Polyeetteri-ketoni (PEK) 4. Polyeetteri-ketoni-eetterin-ketoni-ketoni (PEKEKK) d) Polyaryleeniketonit e) Polyaryleenisulfidit, joissa aryleeniryhmä on bifenyleeni, trifenyleeni tai jokin niiden yhdistelmistä f) Polybifenyleenieetterisulfoni T e k n. h u o m. : Lasittumislämpötila (Tg) 1C008 kohdan materiaaleille määritetään ASTM D 3418:ssa kuvatulla tavalla kuivamenetelmää käyttäen. 1C009 Seuraavat käsittelemättömät fluoratut yhdisteet: a) Vinyylideenifluoridin sekapolymeerit, joilla ilman venytystä on 75 % tai enemmän betakiderakennetta b) Fluoratut polyimidit, jotka sisältävät 10 painoprosenttia tai enemmän sitoutunutta fluoria c) Fluoratut fosfatseeni-elastomeerit, jotka sisältävät 30 painoprosenttia tai enemmän sitoutunutta fluoria 1C010 Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joita voidaan käyttää ”komposiitti”rakenteissa tai -laminaateissa, joilla on orgaaninen ”matriisi”, metalli”matriisi” tai hiili”matriisi”: HUOM. : KATSO MYÖS 1C210 KOHTA. a) Orgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat: 1. Ominaiskimmomoduuli ylittää 12,7 × 106 m ja 2. Ominaisvetolujuus ylittää 23,5 × 104 m Huom. : 1C010. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi polyetyleeniä. b) Hiilipohjaiset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat: 1. Ominaiskimmomoduuli ylittää 12,7 × 106 m ja 2. Ominaisvetolujuus ylittää 23,5 × 104 m T e k n. h u o m. : 1C010. b kohdassa mainittujen materiaalien ominaisuudet tulee määrittää SACMA:n (Suppliers of Advanced Composite Materials Association) suosittelemia menetelmiä SRM 12—17 tai vastaavia vetokokeita käyttäen, kuten japanilaista JIS-R-7601 (Japanese Industrial Standard) 6. 6. 2 kohta, ja perustua erän keskiarvoon. Huom. : 1C010. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kudosta, joka on valmistettu ”kuitu- tai säiemateriaaleista” ja joka on tarkoitettu lentokoneiden rakenteiden tai laminaattien korjaukseen, jossa yksittäisten arkkien koko ei ylitä 50 cm × 90 cm. c) Epäorgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden: 1. Ominaismoduuli ylittää 2,54 × 106 m ja 2. Sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on yli 1 922 K (1 649 °C) astetta neutraalissa ympäristössä Huom. : 1C010. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: 1. Epäjatkuvia, monifaasisia, monikiteisiä alumiinioksidikuituja katkeena tai mattona, jotka sisältävät 3 painoprosenttia tai enemmän piitä ja joiden ominaiskimmomoduuli on vähemmän kuin 10 × 106 m; 2. Molybdeeni- ja molybdeeniseoskuituja; 3. Boorikuituja; 4. Epäjatkuvia keraamisia kuituja, joiden sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on alempi kuin 2 043 K (1 770 °C) astetta neutraalissa ympäristössä. d) ”Kuitu- tai säiemateriaalit”: 1. Jotka koostuvat joistakin seuraavista: a) 1C008. a kohdassa määritellyistä polyeetteri-imideistä tai b) 1C008. b—1C008. f kohdassa määritellyistä materiaaleista tai 2. Jotka koostuvat joistakin 1C010. d. 1. a tai b kohdassa määritellyistä materiaaleista ja joihin on ”sekoitettu” muita, 1C010. a, 1C010. b tai 1C010. c kohdassa määriteltyjä kuituja C 399/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 e) Seuraavat muovi- tai hartsikyllästetyt kuidut (prepregit), metalli- tai hiilipinnoitteiset kuidut (preformit) tai hiilikuitu- preformit: 1. Jotka on valmistettu 1C010. a, 1C010. b tai 1C010. c kohdassa määritellyistä ”kuitu- tai säiemateriaaleista” 2. Jotka on valmistettu orgaanisista tai hiilipohjaisista ”kuitu- tai säiemateriaaleista”: a) Joiden ”ominaisvetolujuus” ylittää 17,7 × 104 m b) Joiden ”ominaiskimmomoduuli” ylittää 10,15 × 106 m c) Joita ei ole määritelty 1C010. a tai 1C010. b kohdassa ja d) Jotka on kyllästetty 1C008 tai 1C009. b kohdassa määritellyillä materiaaleilla, joiden lasittumislämpötila (Tg) ylittää 383 K (110 °C) astetta, tai fenoli- tai epoksihartseilla, joiden lasittumislämpötila (Tg) on 418 K (145 °C) tai enemmän Huom. : 1C010. e kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: 1. Epoksihartsi”matriisilla” kyllästettyjä hiili”kuitu- tai -säiemateriaaleja” (prepregejä), jotka on tarkoitettu jossa yksittäisten arkkien koko ei ylitä laminaattien korjaamiseen, lentokoneiden rakenteiden tai 50 cm × 90 cm. 2. Prepregejä, jotka on kyllästetty fenoli- tai epoksihartseilla ja joiden lasittumislämpötila (Tg) on vähemmän kuin 433 K (160 °C) astetta ja kovettumislämpötila alempi kuin lasittumislämpötila. T e k n. h u o m. : Lasittumislämpötila (Tg) 1C010. e kohdan materiaaleille määritetään ASTM D 3418:ssa kuvatulla tavalla kuivamenetelmää käyttäen. Lasittumislämpötila fenoli- ja epoksihartseille määritetään ASTM D 4065:ssä kuvatulla tavalla 1 Hz:n taajuudella ja kuumentamisnopeudella 2 K (C) astetta minuutissa kuivamenetelmää käyttäen. 1C011 Seuraavat metallit ja yhdisteet: HUOM. : KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA JA 1C111 KOHTA. a) Metallit, joiden hiukkaskoko on vähemmän kuin 60 em riippumatta siitä ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, jotka on valmistettu materiaalista, joka sisältää 99 % tai enemmän zirkoniumia, magnesiumia ja näiden seoksia Huom. : 1C011. a kohdassa listatut metallit tai seokset ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä onko metallit tai seokset kapseloitu alumiiniin, magnesiumiin, zirkoniumiin tai berylliumiin. b) Boori tai boorikarbidi, jonka puhtaus on 85 % tai suurempi ja hiukkaskoko 60 mikrometriä tai vähemmän Huom. : 1C011. b kohdassa listatut metallit tai seokset ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä onko metallit tai seokset kapseloitu alumiiniin, magnesiumiin, zirkoniumiin tai berylliumiin. c) Guanidiininitraatti 1C012 Seuraavat ydinlämpölähteiden materiaalit: a) Plutonium missä tahansa muodossa, jonka plutonium-238 isotooppipitoisuus on enemmän kuin 50 % painosta Huom. : 1C012. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: 1. Toimituksia, joissa plutoniumsisältö on 1 g tai vähemmän; 2. Toimituksia, joissa on 3 ”tehollista grammaa” tai vähemmän instrumentin anturoivassa osassa. b) ”Aiemmin erotettu” neptunium-237 missä tahansa muodossa Huom. : 1C012. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi toimituksia, joissa neptunium-237 sisältö on 1 g tai vähemmän. 1C101 Muut kuin 1C001 kohdassa määritellyt, ”ohjuksissa” ja niiden alajärjestelmissä käyttökelpoiset materiaalit ja laitteet, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravioletti-, infrapuna- tai akustista havaittavuutta Huom. : 1. 1C101 kohta sisältää: a) Rakennemateriaalit ja pinnoitteet, jotka on erityisesti kehitetty pienentämään tutkaheijastuvuutta; b) Pinnoitteet, mukaanlukien maalit, jotka on erityisesti kehitetty vähentämään tai muuntamaan säteilyn heijastuvuutta tai emissiivisyyttä spektrin mikroaalto-, infrapuna- tai ultraviolettialueella; 2. 1C101 kohta ei sisällä pinnoitteita, kun niitä käytetään satelliittien lämmön kontrollointiin. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/43 1C107 Seuraavat, muut kuin 1C007 kohdassa määritellyt grafiitti- ja keraamiset materiaalit: a) Hienorakeiset toistokiteytetyt massagrafiitit, joiden kappaletiheys on 1,72 g/cm3 tai suurempi, 288 K (15 °C) asteen lämpötilassa mitattuna, ja joiden hiukkaskoko on 100 mikrometriä tai vähemmän, pyrolyyttiset tai kuituvahvisteiset grafiitit, joita voidaan käyttää rakettien suuttimissa ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa b) Keraamiset komposiittimateriaalit (dielektrisyysvakio pienempi kuin 6 taajuusalueilla 100 Hz—10 000 MHz), joita käytetään myös tutka-antennien suojakuvuissa sekä kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraa- mit, joita käytetään kärkikartioissa 1C111 Seuraavat, muut kuin 1C011 kohdassa määritellyt ajoaineet tai ajoaineiden raaka-aineina käytettävät kemikaalit: a) Ajoaineet: 1. Alumiinipallojauhe, jonka tasakokoiset hiukkaset ovat läpimitaltaan alle 500 mikrometriä ja alumiinipitoisuus 97 painoprosenttia tai korkeampi 2. Muut kuin asetarvikelistassa mainitut metalliset ajoaineet, joiden pallomaisten, hivennettyjen, sferoidisten, hiutaloitu- jen tai jauhettujen hiukkasten koko on vähemmän kuin 500 mikrometriä ja jotka sisältävät 97 painoprosenttia tai enemmän seuraavista: a) Zirkonium b) Beryllium c) Boori d) Magnesium tai e) Edellä kohdissa a—d määriteltyjen metallien seokset 3. Seuravaat nestemäiset hapettimet: a) Dityppitrioksidi b) Typpidioksidi/dityppitetroksidi c) Dityppipentoksidi b) Polymeeriset aineet: 1. Karboksyylipäätteinen polybutadieeni (CTPB) 2. Hydroksyylipäätteinen polybutadieeni (HTPB), muu kuin asetarvikelistassa määritelty 3. Polybutadieeniakryylihappo (PBAA) 4. Polybutadieeniakryylihappoakrylonitriili (PBAN) c) Muut ajoaineiden lisä- ja apuaineet: 1. Katso asetarvikeluettelosta butaseeni 2. Trietyleeniglykolidinitraatti (TEGDN) 3. 2-nitrodifenyyliamiini 4. Trimetylolietaanitrinitraatti (TMETN) 5. Dietyleeniglykolidinitraatti (DEGDN) 6. Ferroseenijohdannaiset, muut kuin asetarvikelistassa määritellyt. Huom. : Muut ajoaineet ja kemialliset ainesosat, joita 1C111 kohdassa ei ole määritelty: katso asetarvikelista. 1C116 Maraging-teräkset (teräkset, joille on tunnusomaista korkea nikkelipitoisuus, hyvin alhainen hiilipitoisuus sekä seostusaineiden tai erkaumien käyttö vanhenemis-karkenemisen aikaansaamiseksi), levyinä tai putkina, joiden (seinämän) paksuus on 5 mm tai vähemmän ja joiden murtovetolujuus on 1 500 MPa tai suurempi 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa mitattuna HUOM. : KATSO MYÖS 1C216 KOHTA. 1C117 Volframi, molybdeeni ja näiden metallien seokset tasakokoisina pallomaisina tai hivennettyinä hiukkasina, joiden läpimitta on 500 mikrometriä tai pienempi ja pitoisuus 97 % tai suurempi, joita käytetään rakettimoottoreiden komponenttien, esim. lämpösuojusten, suuttimien pohjarakenteiden, suuttimien kurkkujen ja työntövektorin ohjauspintojen valmistukseen 1C202 Seuraavat metalliseokset, joita ei ole määritelty 1C002. a. 2. c tai d kohdassa: a) Alumiiniseokset, joiden murtovetolujuus on 460 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa, putkina tai täysmetallisina tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on suurempi kuin 75 mm b) Titaaniseokset, joiden murtovetolujuus on 900 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa, putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on suurempi kuin 75 mm T e k n. h u o m. : Lujuusmääritelmä kattaa seokset sekä käsittelemättöminä että käsiteltyinä. C 399/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1C210 Seuraavat, muut kuin 1C010. a, b tai e kohdassa määritellyt ”kuitu- tai säiemateriaalit” tai prepregit: a) Hiili- tai aramidi’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joiden ”ominaiskimmomoduuli” on 12,7 × 106 m tai suurempi tai ”ominaisvetolujuus” 235 × 103 m tai suurempi paitsi: Aramidi’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joissa on 0,25 painoprosenttia tai enemmän esteripohjaista säiepinnan muuntoainetta b) Lasikuitupitoiset ’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joiden ”ominaiskimmomoduuli” on 3,18 × 106 m tai suurempi ja ”ominais- vetolujuus” 76,2 × 103 m tai suurempi tai c) 1C210. a tai b kohdassa määritellyistä hiili- tai lasi’kuitu- tai säiemateriaaleista’ valmistetut enintään 15 mm:n levyiset (prepregit) Thermoset-hartsikyllästetyt yhtäjaksoiset ”langat”, ”esilangat”, ”rohtimet” tai ”teipit” T e k n. h u o m. : Hartsi muodostaa komposiitin matriisin. Huom. : 1C210 kohdassa ’kuitu- tai säiemateriaaleilla’ tarkoitetaan vain yhtäjaksoisia monofilamentteja, ”lankoja”, ”esilan- koja”, ”rohtimia” tai ”teippejä”. 1C216 Muu kuin 1C116 kohdassa määritelty maraging-teräs, jonka murtovetolujuus voi 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa ylittää arvon 2 050 MPa paitsi: Kappaleina, joiden mikään lineaarinen ulottuvuus ei ole suurempi kuin 75 mm T e k n. h u o m. : Lujuusmääritelmä kattaa maraging-teräkset sekä lämpökäsittelemättöminä että lämpökäsiteltyinä. 1C225 Boori, booriyhdisteet ja -seokset sekä booripitoiset aineet, joissa boori-10-isotooppia on yli 20 painoprosenttia boorin kokonaismäärästä 1C226 Volframi seuraavasti: volframista, volframikarbidista tai volframiseoksista (enemmän kuin 90 % volframia) tehdyt ontot sylinterin muotoiset kappaleet (sylinterisegmentit mukaanlukien), joiden massa on suurempi kuin 20 kg ja sisäläpimitta suurempi kuin 100 mm mutta vähemmän kuin 300 mm paitsi: Kappaleet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi painoina tai gammasädekollimaattoreina 1C227 Kalsium (erittäin puhdas), jossa painosta on sekä vähemmän kuin 1 000 miljoonasosaa muita metalliepäpuhtauksia kuin magnesiumia että vähemmän kuin 10 miljoonasosaa booria 1C228 Magnesium (erittäin puhdas), jossa painosta on sekä vähemmän kuin 200 miljoonasosaa muita metalliepäpuhtauksia kuin kalsiumia ja vähemmän kuin 10 miljoonasosaa booria 1C229 Erittäin puhdas (pitoisuus 99,99 % tai enemmän) vismutti, jonka hopeapitoisuus on hyvin alhainen (pienempi kuin 10 miljoonasosaa) 1C230 Berylliummetalli, yli 50 painoprosenttia berylliumia sisältävät seokset, berylliumyhdisteet ja niistä tehdyt valmisteet paitsi: a) Röntgenlaitteiden metalli-ikkunat tai porarei’issä käytettävät sondit b) Valmiit tai puolivalmiit oksidiprofiilit, jotka on erityisesti suunniteltu elektroniikkakomponenttiosiksi tai elektroniikkapii- rien substraateiksi c) Berylli (beryllium-alumiinisilikaatti) smaragdeina tai akvamariineina Huom. : 1C230 kohta koskee myös näin määriteltyä berylliumia sisältävää jätettä ja romua. 1C231 Hafniummetalli, hafniumia sisältävät seokset ja yhdisteet, joissa on enemmän kuin 60 painoprosenttia hafniumia, sekä näistä tehdyt valmisteet 1C232 Helium-3 tai helium-3-isotoopilla rikastettu helium, helium-3:a sisältävät seokset tai mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet paitsi: Tuote tai laite, joissa on vähemmän kuin 1 g helium-3:a 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/45 1C233 Litium, joka on rikastettu 6-isotoopilla (6Li) yli luonnossa esiintyvän määrän (7,5 atomiprosenttia), 6-isotoopilla rikastettua litiumia sisältävät seokset (lejeeringit), yhdisteet tai seokset, tai mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet paitsi: Termoluminesenssiannosmittarit T e k n. h u o m. : Luonnossa 6-isotooppia esiintyy litiumissa 7,5 atomiprosenttia. IC234 Zirkonium, jonka hafnium-pitoisuus on vähemmän kuin 1 paino-osa hafniumia per 500 osaa zirkoniumia, metallina, enemmän kuin 50 painoprosenttia zirkoniumia sisältävinä seoksina tai yhdisteinä tai kokonaan siitä tehtyinä valmisteina paitsi: Zirkonium enintään 0,10 mm paksuisena foliona Huom. : 1C234 kohta sisältää tässä määriteltyä zirkoniumia sisältävän jätteen ja romun. 1C235 Tritium, tritiumyhdisteet ja tritiumia sisältävät seokset, joissa tritiumatomien lukumääräsuhde vetyatomeihin ylittää 1:1 000 paitsi: Tuotteet ja laitteet, joissa ei ole enempää kuin 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritiumia missään muodossa 1C236 Alfa-hiukkasia emittoivat radionuklidit, joiden alfa-hiukkasten puoliintumisaika on 10 päivää tai pitempi mutta lyhyempi kuin 200 vuotta, näitä radionuklideja sisältävät yhdisteet tai seokset, joiden kokonais-alfa-aktiivisuus on 37 GBq/kg (1 Ci/kg) tai suurempi, tai mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet paitsi: Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät alle 3,7 GBq (100 millicurietä) alfahiukkasaktiivisuutta 1C237 Radium-226, radium-226-yhdisteet, radium-226:ta sisältävät seokset tai mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet paitsi: a) Lääketieteessä käytettävät applikaattorit b) Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät vähemmän kuin 0,37 GBq (10 millicurietä) radium-226:ta missä tahansa muodossa 1C238 Klooritrifluoridi (CIF3) 1C239 Muut kuin asetarvikelistassa määritellyt voimakkaat räjähteet tai aineet tai niitä enemmän kuin 2 % sisältävät seokset, joiden kidetiheys on suurempi kuin 1,8 g/cm3 ja räjähdysnopeus yli 8 000 m/s 1C240 Muut kuin 0C006 kohdassa määritellyt nikkelijauheet tai huokoinen metallinen nikkeli seuraavasti: a) Jauheet, joiden nikkelipitoisuus on 99,0 painoprosenttia tai suurempi ja joissa keskimääräinen hiukkaskoko on pienempi kuin 10 mikrometriä mitattuna American Society for Testing and Materials (ASTM) B 330 -standardilla paitsi: Säikeiset nikkelijauheet b) 1C240. a kohdassa määritellyistä materiaaleista tuotettu huokoinen metallinen nikkeli paitsi: Yksinkertaiset huokoiset nikkelilevyt, joiden koko on alle 1 000 cm2 Huom. : 1C240. b kohdassa tarkoitetaan huokoista metallia, joka muodostuu, kun 1C240. a kohdassa tarkoitettuja materiaaleja puristetaan kokoon ja sintrataan siten, että saadaan metallista materiaalia, jossa hienot huokoset jatkuvat koko rakenteen läpi. IC350 Seuraavat kemikaalit, joita voidaan käyttää myrkyllisten kemiallisten aineiden esiaineina: HUOM. : KATSO MYÖS 1C450. HUOM. : KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA. 1. Tiodiglykoli (111-48-8) 2. Fosforioksikloridi (10025-87-3) 3. Dimetyylimetyylifosfonaatti (756-79-6) C 399/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 4. Katso asetarvikelista — Metyylifosfonodifluoridi (676-99-3) 5. Metyylifosfonodikloridi (676-97-1) 6. Dimetyylifosfiitti (868-85-9) 7. Fosforitrikloridi (7719-12-2) 8. Trimetyylifosfiitti (121-45-9) 9. Tionyylikloridi (7719-09-7) 10. N-metyyli-3-piperidinoli (3554-74-3) 11. 2-N,N-di-isopropyyliamino-etyylikloridi (96-79-7) 12. 2-N,N-di-isopropyyliamino-etaanitioli (5842-07-9) 13. 3-kinuklidinoli (1619-34-7) 14. Kaliumfluoridi (7789-23-3) 15. 2-kloorietanoli (107-07-3) 16. Dimetyyliamiini (124-40-3) 17. Dietyylietyylifosfonaatti (78-38-6) 18. Dietyyli-N,N-dimetyyli-fosforoamidaatti(2404-03-7) 19. Dietyylifosfiitti (762-04-9) 20. Dimetyyliamiinihydrokloridi (506-59-2) 21. Etyylifosfonidikloridi (1498-40-4) 22. Etyylifosfonodikloridi (1066-50-8) 23. Etyylifosfonodifluoridi (753-98-0) 24. Vetyfluoridi (7664-39-3) 25. Metyylibentsilaatti (76-89-1) 26. Metyylifosfonidikloridi (676-83-5) 27. 2-N,N-di-isopropyyliamino-etanoli (96-80-0) 28. Pinakolyylialkoholi (464-07-3) 29. Katso asetarvikelista — O-etyyli-2-N,N-di-isopropyyli-aminoetyyli-metyylifosfoniitti (57856-11-8) 30. Trietyylifosfiitti (122-52-1) 31. Arseenitrikloridi (7784-34-1) 32. Bentsiilihappo (76-93-7) 33. Dietyylimetyylifosfoniitti (15715-41-0) 34. Dimetyylietyylifosfonaatti (6163-75-3) 35. Etyylifosfonidifluoridi (430-78-4) 36. Metyylifosfonidifluoridi (753-59-3) 37. 3-kinuklidinoni (3731-38-2) 38. Fosforipentakloridi (10026-13-8) 39. Pinakoloni (3,3-dimetyyli-2-butanoni) (75-97-8) 40. Kaliumsyanidi (151-50-8) 41. Kaliumvetyfluoridi (7789-29-9) 42. Ammoniumvetyfluoridi (1341-49-7) 43. Natriumfluoridi (7681-49-4) 44. Natriumvetyfluoridi (1333-83-1) 45. Natriumsyanidi (143-33-9) 46. Trietanoliamiini (102-71-6) 47. Fosforipentasulfidi (1314-80-3) 48. Di-isopropyyliamiini (108-18-9) 49. Dietyyliaminoetanoli (100-37-8) 50. Natriumsulfidi (1313-82-2) 51. Dirikkidikloridi (10025-67-9) 52. Rikkikloridi (10545-99-0) 53. Trietanoliamiinihydrokloridi (637-39-8) 54. N,N-di-isopropyyli-2-aminoetyylikloridihydrokloridi (4261-68-1) 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/47 1C351 Ihmispatogeenit, zoonosit (eläintaudit) ja ”toksiinit” seuraavasti: a) Seuraavat virukset, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnetutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on saastutettu tarkoituksellisesti sellaisilla viljelmillä: 1. Chikungunya-virus 2. Krimin verenvuotokuumevirus 3. Dengue-virus 4. Itäinen hevos-enkefaliittivirus (EEE) 5. Ebola-virus 6. Hantaan-virus 7. Junin-virus 8. Lassa-kuumevirus 9. Lymfosytäärinen korionmeningiittivirus 10. Machupo-virus 11. Marburg-virus 12. Apinarokkovirus 13. Rift Valley -kuumevirus 14. Puutiais-enkefaliittivirus 15. Isorokkovirus (kaikki alatyypit) 16. Venezuelan hevos-enkefaliittivirus (VEE) 17. Läntinen hevos-enkefaliittivirus (WEE) 18. White pox -virus 19. Keltakuumevirus 20. Japanin enkefaliittivirus b) Seuraavat riketsiat, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnellutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on tarkoituksellisesti istutettu tai joka on saastutettu sellaisilla viljelmillä: 1. Coxiella burnetii 2. Bartonella quintana (Rochalimaea quintana, Rickettsia quintana) 3. Rickettsia prowazekii 4. Rickettsia rickettsii c) Seuraavat bakteerit, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnellutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on saastutettu tarkoituksellisesti sellaisilla viljelmillä: 1. Bacillus anthracis 2. Brucella abortus 3. Brucella melitensis 4. Brucella suis 5. Chlamydia psittaci 6. Clostridium botulinum 7. Francisella tularensis 8. Burkholderia mallei (Pseudomonas mallei) 9. Burkholderia pseudomallei (Pseudomonas pseudomallei) 10. Salmonella typhi 11. Shigella dysenteriae 12. Vibrio cholerae 13. Yersina pestis d) Seuraavat ”toksiinit” ja niiden ”toksiinialayksiköt”: 1. Botulinus-toksiinit 2. Clostridium perfringens -toksiinit 3. Conotoksiini 4. Risiini 5. Saxitoksiini 6. Shigatoksiini C 399/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 7. Staphylococcus aureus -toksiinit 8. Tetrodotoksiini 9. Verotoksiini 10. Mikrocystiini (Cyanginosiini) 11. Aflatoksiinit paitsi: Tuotteet, jotka on kohdassa 1C351 määritelty ”rokotteen” tai ”immunotoksiinin” muodossa 1C352 Seuraavat eläinpatogeenit: a) Seuraavat virukset, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnellutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on saastutettu tarkoituksellisesti sellaisilla viljelmillä: 1. Afrikkalainen sikaruttovirus 2. Lintuinfluenssavirukset, jotka ovat: a) lajittelemattomia tai b) seuraavat neuvoston direktiivissä 92/40/ETY (1) erittäin patogeenisina määriteltyjä: 1. A-tyypin virukset, joiden IVPI (intravenous pathogenicity index, patogeenisyysindeksi suonensisäisesti annet- tuna) on 6 viikkoa vanhoissa kanoissa suurempi kuin 1,2 tai 2. A-tyypin viruksien alatyypit H5 tai H7, joissa on nucletiidisekvenssoinnin avulla osoitettu olevan useita emäksisiä aminohappoja hemaglutiinin katkaisupaikassa 3. Bluetongue-virus 4. Suu- ja sorkkatautivirus 5. Vuohirokkovirus 6. Valeraivotautivirus (Aujeszkin tauti) 7. Sikaruttovirus 8. Lyssa-virus (rabiesryhmän virukset) 9. Newcastlen tautivirus 10. Pikkumärehtijärutto-virus (peste des petits ruminants) 11. Sian enterovirus tyyppi 9 (swine vesicular -tautivirus) 12. Nautaruttovirus 13. Lammasrokkovirus 14. Teschenin tautivirus 15. Suutulehdusvirus (VS-virus) b) Mycoplasma-mycoidit, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnellutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on saastutettu tarkoituksellisesti sellaisilla viljelmillä paitsi: ”Rokotteen” muodossa olevat 1C352 kohdassa mainitut aineet 1C353 Seuraavat geneettisesti muunnellut ”mikro-organismit”: a) Geneettisesti muunnellut ”mikro-organismit” tai 1C351. a—c, 1C352 tai 1C354 kohdassa määriteltyjen organismien patogeenisuuteen liittyviä nukleiinihapposekvenssejä sisältävä geneettinen materiaali b) Geneettisesti muunnellut ”mikro-organismit” tai 1C351. d kohdassa määriteltyjä ”toksiineja” tai niiden ”toksiinialayksi- köitä” koodaavia nukleiinihapposekvenssejä sisältävä geneettinen materiaali 1C354 Seuraavat kasvipatogeenit: a) Seuraavat bakteerit, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnellutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on tarkoituksellisesti saastutettu sellaisilla viljelmillä: 1. Xanthomonas albilineans 2. Xanthomonas campestris pv. citri, jotka sisältävät Xanthomonas campestris pv. citrin tyypeiksi A, B, C, D tai E kutsuttuja lajikkeita tai jotka muuten luokitellaan Xanthomonas citriksi, Xanthomonas campestris pv. aurantifoliaksi tai Xanthomonas campestris pv. citrumeloksi b) Seuraavat sienet, niin luonnontilaiset, parannellut kuin muunnetutkin, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaa- lina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on istutettu tai joka on saastutettu tarkoituksellisesti sellaisilla viljelmillä: 1. Colletotrichum coffeanum var. virulans (Colletotrichum kahawae) 2. Cochliobolus miyabeanus (Helminthosporium oryzae) (1) EYVL L 167, 22. 6. 1992, s. 1. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/49 3. Microcyclus ulei (syn. Dothidella ulei) 4. Puccinia graminis (syn. Puccinia graminis f. sp. tritici) 5. Puccinia striiformis (syn. Puccinia glumarum) 6. Magnaporthe grisea (Pyricularia grisea/Pyricularia oryzae) 1C450 Toksiset kemikaalit tai toksisten kemikaalien valmistusaineet seuraavasti: HUOM. : KATSO MYÖS 1C350, 1C351. d JA ASETARVIKELUETTELO a) Toksiset kemikaalit seuraavasti: 1. Amiton: O-O-dietyyli-S-2-N,N-dietyyliaminoetyyli-fosforotiolaatti (78-53-5) ja vastaavat alkyloidut tai protonoidut suolat 2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluoro-2-(trifluorometyyli)-1-propeeni (382-21-8) 3. Katso asetarvikeluettelosta — BZ: 3-kinuklidinyylibentsilaatti (6581-06-2) 4. Fosgeeni: karbonyylidikloridi (75-44-5) 5. Kloorisyanidi (506-77-4) 6. Vetysyanidi (74-90-8) 7. Klooripikriini: trikloorinitrometaani (76-06-2) b) Toksisten kemikaalien valmistusaineet seuraavasti: 1. Muut kuin asetarvikeluettelossa tai kohdassa 1C350 luetellut kemikaalit, jotka sisältävät fosforiatomin, johon on sitoutunut yksi metyyli-, etyyli-n-propyyli- tai isopropyyliryhmä, mutta ei muita hiiliatomeja lukuun ottamatta: Fonofos: O-etyyli-S-fenyylifosfonotiolotionaatti (944-22-9) 2. N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-] fosforamidodihalidit 3. Dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-] -fosforoamidaatit, muut kuin dietyyli-N,N-dimetyyli- fosforoamidaatti, joka luetellaan kohdassa 1C350 4. 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetyylikloridit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi tai N,N-di-isopropyyliaminoetyylikloridi hydrokloridi, jotka luetel- laan kohdassa 1C350 5. 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetanolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut luetellaan koh- ja N,N-dietyyliaminoetanoli (100-37-8), jotka kuin N,N-di-isopropyyliaminoetanoli (96-80-0) dassa 1C350 lukuun ottamatta: a) 2-N,N-dimetyyliaminoetanoli (108-01-0) ja vastaavat protonoidut suolat b) 2-N,N-dietyyliaminoetanoli (100-37-8) ja vastaavat protonoidut suolat 6. 2-N,N-dialkyyli-[metyyli-, etyyli-, n-propyyli- tai isopropyyli-]-aminoetaanitiolit ja vastaavat protonoidut suolat, muut kuin N,N-di-isopropyyliaminoetaanitioli, joka luetellaan kohdassa 1C350 7. Etyylidietanoliamiini (139-87-7) 8. Metyylidietanoliamiini (105-59-9) 1D — OHJELMISTOT 1D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B001—1B003 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten 1D002 ”Ohjelmistot” sellaisten laminaattien tai ”komposiittien” ”kehittämistä” varten, joilla on orgaaninen ”matriisi”, metalli”mat- riisi” tai hiili”matriisi” 1D101 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1B101 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten 1D103 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu analysoimaan pienennettyä havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravio- letti-, infrapuna- tai akustista havaittavuutta 1D201 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1B201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten C 399/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1E — TEKNOLOGIA 1E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A001. b, 1A001. c, 1A002—1A005, 1B tai 1C kohdassa määritel- tyjen tuotteiden tai materiaalien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 1E002 Muu teknologia: a) ”Teknologia” polybentsotiatsolien tai polybentsoksatsolien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten b) ”Teknologia” vähintään yhden vinyylieetterimonomeerin sisältävien fluoroelastomeeriyhdisteiden ”kehittämistä” tai ”tuo- tantoa” varten c) ”Teknologia” seuraavien perusmateriaalien tai ei-”komposiittisten” keraamisten materiaalien suunnittelua tai ”tuotantoa” varten: 1. Perusmateriaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Jokin seuraavista koostumuksista: 1. Yksinkertaiset tai kompleksiset zirkoniumoksidit ja kompleksiset pii- tai alumiinioksidit 2. Yksinkertaiset boorinitridit (kuutiomaiset kidemuodot) 3. Yksinkertaiset tai kompleksiset pii- tai boorikarbidit tai 4. Yksinkertaiset tai kompleksiset piinitridit b) Metallisten epäpuhtauksien kokonaismäärä, haluttuja lisäaineita lukuun ottamatta, on vähemmän kuin: 1. 1 000 ppm yksinkertaisissa oksideissa tai karbideissa tai 2. 5 000 ppm kompleksisissa yhdisteissä tai yksinkertaisissa nitrideissä ja c) Joilla on jokin seuraavista: 1. Keskimääräinen partikkelikoko on 5 µm tai vähemmän ja korkeintaan 10 % partikkeleista on kooltaan suurempia kuin 10 µm tai Huom. : Zirkoniumoksidin vastaavat rajat ovat 1 em ja 5 em. 2. Joilla on kaikki seuraavat: a) Hiutaleiden pituuden ja paksuuden suhde ylittää 5 b) Erilliskidekuitujen pituuden ja läpimitan suhde ylittää 10 alle 2 em:n läpimitoilla ja c) Jatkuvat tai katkotut kuidut ovat läpimitaltaan alle 10 em 2. Keraamiset ei-”komposiitti”materiaalit, jotka koostuvat 1E002. c. 1 kohdassa kuvatuista materiaaleista Huom. : 1E002. C. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi teknologiaa hioma-aineiden kehitystä ja tuotantoa varten. d) ”Teknologia” aromaattisten polyamidikuitujen ”tuotantoa” varten e) ”Teknologia” 1C001 kohdassa määriteltyjen materiaalien installointia, ylläpitoa tai korjausta varten f) ”Teknologia” 1A002, 1C007. c tai 1C007. d kohdassa määriteltyjen ”komposiitti”rakenteiden, -laminaattien tai -materiaa- lien korjausta varten Huom. : 1E002. f kohta ei aseta valvonnanalaiseksi siviililentokoneiden rakenteiden korjaamiseen tarvittavaa ”teknolo- giaa”, jossa käytetään hiili”kuitu- tai -säiemateriaaleja” ja hartseja, jotka sisältyvät lentokonevalmistajan käsikirjoihin. 1E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A102, 1B001, 1B101, 1B115, 1B116, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111—1C117, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten 1E102 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1D001, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten 1E103 ”Teknologia”, jonka avulla säädetään lämpötilaa, painetta tai kaasukoostumusta auto- tai hydroklaaveissa silloin kun niitä käytetään ”komposiittien” tai osittain käsiteltyjen ”komposiittien” ”valmistukseen” 1E104 ”Teknologia”, jonka avulla tuotetaan pyrolyysimenetelmällä muodostuvia aineita muotille, telineelle tai muulle substraatille välituotekaasuista, jotka hajoavat lämpötilan ollessa 1 573 K (1 300 C)—3 173 K (2 900 C) astetta ja paineen ollessa 130 Pa—20 kPa Huom. : 1E104 kohta sisältää ”teknologian” väliainekaasujen seostamiseksi, virtausnopeudet ja prosessiohjauksen ajoitukset sekä parametrit. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/51 1E201 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A002, 1A202, 1A225—1A227, 1B201, 1B225—1B233, 1C002. a. 2. c tai d, 1C010. b, 1C202, 1C210, 1C216, 1C225—1C240 tai 1D201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten 1E202 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A202 tai 1A225—1A227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 1E203 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1D201 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten 2 RYHMÄ — MATERIAALIN KÄSITTELY 2A — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT (Hiljaiset laakerit: katso asetarvikelista) 2A001 Seuraavat kitkaa vähentävät laakerit ja laakerointijärjestelmät ja niiden komponentit: Huom. : 2A001 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kuulia, joille valmistajan määrittelemä toleranssi on ISO 3290:n mukaisesti luokkaa 5 tai huonompi. a) Kuulalaakerit tai massiivirullalaakerit, joiden valmistajan määrittelemät toleranssit ovat ABEC 7:n, ABEC 7P:n, ABEC 7T:n (Annular Bearing Engineers Committee) tai ISO Standardin Luokan 4 (tai vastaavien standardien) mukaiset tai niitä paremmat, ja joiden renkaat, kuulat tai rullat on valmistettu monelista tai berylliumista Huom. : 2A001. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kartiorullalaakereita. b) Muut kuulalaakerit tai massiivirullalaakerit, joiden valmistajan määrittelemät toleranssit ovat ABEC 9:n, ABEC 9P:n (Annular Bearing Engineers Committee) tai ISO Standardin Luokan 2 (tai vastaavien standardien) mukaiset tai paremmat Huom. : 2A001. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kartiorullalaakereita. c) Aktiiviset magneettilaakerijärjestelmät, jotka käyttävät jotain seuraavista: 1. Materiaaleja, joiden vuontiheys on 2,0 T tai enemmän ja myötöraja suurempi kuin 414 MPa 2. Täyssähkömagneettisia 3D yksinapaisia esimagnetointikonstruktioita toimimoottoreita varten tai 3. Korkeita lämpötiloja (430 K (177 °C)) kestäviä asentoantureita 2A225 Nestemäisiä aktinidimetalleja kestävistä aineista tehdyt upokkaat seuraavasti: a) Upokkaat, joiden vetoisuus on 150 ml—8 l ja joiden valmistusaineena tai vuorauksena on jokin seuraavista aineista (pitoisuus 98 % tai suurempi): 1. Kalsiumfluoridi (CaF2) 2. Kalsiumsirkonaatti (metasirkonaatti) (Ca2ZrO3) 3. Keriumsulfidi (Ce2S3) 4. Erbiumoksidi (erbia) (Er2O3) 5. Hafniumoksidi (hafnia) (HfO2) 6. Magnesiumoksidi (MgO) 7. Typetetty niobi-titaani-volframiseos (noin 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W) 8. Yttriumoksidi (yttria) (Y2O3) 9. Zirkoniumoksidi (zirkonia) (ZrO2) b) Upokkaat, joiden vetoisuus on 50 ml—2 l ja joiden valmistus- tai vuorausaineena on tantaali (pitoisuus 99,9 % tai suurempi) c) Upokkaat, joiden vetoisuus on 50 ml—2 l, joiden valmistus- tai vuorausaineena on tantaali (pitoisuus 98 % tai suurempi) ja jotka on pinnoitettu tantaalikarbidilla, -nitridillä tai -boridilla (tai jollakin näiden yhdisteellä) 2A226 Käsikäyttöiset tai automaattitoimintoiset venttiilit, joiden ”nimelliskoko” on 5 mm tai suurempi, joissa on paljetiiviste ja jotka on kokonaisuudessaan valmistettu tai vuorattu alumiinilla, alumiiniseoksella, nikkelillä tai enemmän kuin 60 % nikkeliä sisältävällä seoksella Huom. : Venttiilien, joiden sisäänmenon ja ulostulon halkaisijat ovat erilaiset, ’nimelliskoolla’ tarkoitetaan pienintä halkaisi- jaa. C 399/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 2B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET T e k n. h u o m. : 1. Ääriviiva-akselien kononaismäärään ei lasketa yhdensuuntaisia ääriviivasivuakseleita, esim. vaakakaraisen avarruskoneen w-akselia, tai pyörivää sivuakselia, jonka keskilinja on samansuuntainen pyörivän pääakselin kanssa. Huom. : Pyörivien akselien ei tarvitse pyörähtää yli 360 astetta. Pyörivää akselia voi käyttää lineaarinen laite, esim. ruuvi tai hammastanko. 2. Akselien nimeämisen tulee olla ISO 841 Standardin (International Standard, Numerical Control Machines — Axis and Motion Nomenclature) mukainen. 3. 2B001—2B009 kohdassa ”kieppikara” katsotaan pyöriväksi akseliksi. 4. Taattuja paikoituksen tarkkuustasoja voidaan käyttäää erillisten testauspöytäkirjojen sijasta niille työstökonemalleille, jotka käyttävät ISO:n testausproseduuria. 5. Työstökoneiden ”numeerisen ohjauksen” paikotustarkkuus tulee määrittää ja esittää ISO 230/2:n mukaisesti. 2B001 Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään (tai leikkaamaan) metalleja, keraamisia aineita tai ”komposiitteja” ja jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjauksella” HUOM. : KATSO MYÖS 2B201 KOHTA. a) Työstökoneet sorvaamista varten, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Paikotustarkkuus kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 6 mikrometriä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikotus) ja 2. Kaksi tai useampi akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” Huom. : 2B001. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kontaktilinssien valmistusta varten kehitettyjä sorveja. b) Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. a) Paikotustarkkuus kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 6 mikrometriä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikotus) ja b) Kolme lineaarista ja yksi pyörivä akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” 2. Viisi tai useampi akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” tai 3. Tarkkuusporakoneiden paikotustarkkuus, kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 4 mikrometriä minkä tahansa akselin suuntaan (kokonaispaikotustarkkuus) c) Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. a) Paikotustarkkuus kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 4 mikrometriä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikotus) ja b) Kolme lineaarista ja yksi pyörivä akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” tai 2. Viisi tai useampi akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” Huom. : 2B001. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita: 1. Ulkopuolisia, sisäpuolisia tai ulko-sisäpuolisia pyöröhiomakoneita, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Kone on rajoitettu vain pyöröhiontaan ja b) Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm. 2. Koneita, jotka on erityisesti suunniteltu mallinehiomakoneeksi, ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksis- ta: a) C-akselia käytetään pitämään hiomalaikkaa kohtisuorassa työpintaan nähden tai b) A-akseli on konfiguroitu hiomaan nokkarumpuja. 3. Työkalu- tai leikkuuterien hiomakoneita, jotka toimitetaan kokonaisina järjestelminä varustettuna erityisesti kehitetyllä ”ohjelmistolla” työkalujen tai leikkuuterien valmistusta varten. 4. Kampiakselin tai nokka-akselin hiomakoneet. 5. Pintahiomakoneet. d) Langattomat kipinätyöstökoneet (EDM), joilla on kaksi tai useampia pyöriviä akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/53 e) Metallin, keraamisten aineiden tai ”komposiittien” koneistukseen tarkoitetut koneet: 1. Jotka käyttävät: a) Vesi- tai muuta nestesuihkua, mukaan lukien ne, jotka käyttävät hiomalisäaineita b) Elektronisuihkua tai c) ”Laser”sädettä ja 2. Joissa on kaksi tai useampia pyöriviä akseleita: a) Joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja b) Joiden paikotustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 0,003 astetta f) Syväreikäporauskoneet ja sorvit, jotka on muunnettu sopiviksi syväreikäporaukseen, joilla maksimi poraussyvyys ylittää 5 000 mm, sekä niitä varten erityisesti kehitetyt komponentit 2B003 ”Numeerisesti ohjatut” tai käsiohjatut työstökoneet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, ohjaukset ja lisälaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu höyläämään, viimeistelemään, hiomaan tai hoonaamaan karkaistuja (Rc = 40 tai yli) lieriöhammaspyöriä, ruuvipyöriä tai kaksoisruuvipyöriä, joiden jakohalkaisija on enemmän kuin 1 250 mm ja hampaan leveys on 15 % jakohalkaisijasta tai enemmän, ja jotka on koneistettu AGMA 14:n laatuisiksi tai paremmiksi (vastaa ISO 1328:n 3 luokkaa) 2B004 Seuraavat kuuma”isostaattiset puristimet”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet ja niitä varten erityisesti suunnitellut suulakkeet, muotit, komponentit, lisälaitteet ja ohjaukset: HUOM. : KATSO MYÖS 2B104 JA 2B204 KOHTA. a) Suljetussa tilassaan säädettävä lämpötila, ja kammiotilan sisäläpimitta on 406 mm tai enemmän ja b) Jokin seuraavista: 1. Maksimityöpaine ylittää 207 MPa 2. Säädettävä lämpötila ylittää 1 773 K (1 500 C) astetta tai 3. Joissa on edellytykset hiilivetykyllästykseen ja syntyvien kaasumaisten hajoamistuotteiden poistoon T e k n. h u o m. : Kammion sisäläpimitta tarkoittaa sen tilan kokoa, jossa sekä työlämpötila että työpaine saavutetaan, eikä siihen sisällytetä kiinnittimiä. Tämä mitta on joko painekammion sisähalkaisija tai eristetyn kuumakammion sisähalkaisija ja on se, joka on pienempi, riippuen siitä kumpi kammioista on toisen sisällä. 2B005 Seuraavat erityisesti suunnitellut laitteet pinnoitusta, prosessointia ja pinnoitteen laadun prosessin aikaista ohjausta varten, joilla aikaansaadaan epäorgaanisia pinnoitteita tai pintamodifikaatioita johtamattomille substraateille käyttäen menetelmiä, jotka on kuvattu 2E003. f kohdan jäljessä olevassa taulukossa ja siihen liittyvissä huomautuksissa, sekä näitä laitteita varten erityisesti suunnitellut automaattiset kuljetus-, sijoitus-, käsittely- ja ohjauskomponentit: a) ”Ohjelmallisesti ohjatut” tuotantolaitteet kemiallista kaasufaasipinnoitusta varten (CVD), joilla on molemmat seuraavis- ta: 1. Jokin seuraavista prosessin muunnoksista: a) Syke-CVD (pulsating CVD) b) Säädeltävä ydintymis-lämpöhajoaminen (CNTD) tai c) Plasma-CVD ja 2. Jokin seuraavista: a) Sisältävät pyörivät tyhjötiivisteet (0,01 Pa tai vähemmän) tai b) Sisältävät prosessin aikaisen kerrospaksuuden säädön b) ”Ohjelmallisesti ohjatut” ioni-istutustuotantolaitteet, joiden ionisuihkun virta on 5 mA tai enemmän c) ”Ohjelmallisesti ohjatut” tuotantolaitteet elektronisuihkun avulla tapahtuvaa fysikaalista kaasufaasipinnoitusta varten (EB-PVD), jotka sisältävät kaikki seuraavat: 1. Tehojärjestelmien nimellisteho ylittää 80 kW 2. Nestelähteen pinnan ”laser”säätöjärjestelmä, joka tarkasti ohjaa tankojen syöttönopeutta ja 3. Tietokoneohjattu nopeuden seuranta, jolla ohjataan kahta tai useampaa elementtiä sisältävän pinnoitteen kasvuno- peutta ja joka perustuu höyryvirrassa olevien ionisoitujen atomien fotoluminesenssiin C 399/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 d) ”Ohjelmallisesti ohjatut” plasmaruiskutustuotantolaitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Toimivat säädettävässä alennetussa paineessa (10 kPa tai vähemmän, mitattuna 300 mm:n sisältä suuttimen ulostulon yläpuolelta) tyhjökammiossa, joka ennen suihkutusprosessia voidaan tyhjentää 0,01 Pa:iin asti tai 2. Sisältävät prosessin aikaisen kerrospaksuuden säädön e) ”Ohjelmallisesti ohjatut” sputterointituotantolaitteet, joiden virtatiheys voi olla 0,1 mA/mm2 tai suurempi, kun pinnoitus- nopeus on 15 em tunnissa tai suurempi f) ”Ohjelmallisesti” ohjatut katodikaaripinnoitustuotantolaitteet, jotka sisältävät sähkömagneeteista koostuvan hilan kaaren pisteen ohjaamiseksi katodilla g) ”Ohjelmallisesti ohjatut” ionipinnoitustuotantolaitteet, jotka mahdollistavat jonkin seuraavan prosessin aikaisen mittauk- sen: 1. Kerrospaksuuden mittauksen substraatin päältä ja pinnoitusnopeuden säädön tai 2. Optisten ominaisuuksien mittauksen Huom. : 2B005 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi leikkaus- tai työstötyökaluja varten erityisesti suunniteltuja kaasufaasipin- noitus-, katodikaari-, sputterointipinnoitus-, ionipäällystys- tai ioni-istutuslaitteita. 2B006 Seuraavat dimensioiden tarkastus- ja mittausjärjestelmät tai -laitteet: a) Tietokoneohjatut, ”numeerisesti ohjatut” tai ohjelmallisesti ohjatut mittatarkastuskoneet, joiden kolmen dimension pituuden (tilavuuden) ”mittauksen epävarmuus” on (1,7 + L/1 000) em tai pienempi (L on mitattu pituus millimetreinä) HUOM. : KATSO MYÖS 2B206 KOHTA. b) Seuraavat lineaarisen ja kulmasiirtymän mittausinstrumentit: 1. Lineaariset mittausinstrumentit, joilla on jokin seuraavista: a) Kosketuksettomat mittausjärjestelmät, joiden resoluutio on 0,2 em tai vähemmän (parempi) 0,2 mm:n mittaus- alueella b) Lineaariset differentiaalimuuntajajärjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista: 1. ”Lineaarisuus” on 0,1 % tai vähemmän (parempi) mittausalueella, joka on 5 mm tai pienempi ja 2. Ryömintä on 0,1 % tai vähemmän (parempi) päivässä testaushuoneen vakiolämpötilassa – 1 K astetta tai c) Mittausjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat: 1. Sisältävät ”laserin” ja 2. Säilyttävät vähintään 12 tuntia normaalilämpötilan – 1 K asteen vaihtelualueella ja normaalipaineessa kaikki seuraavat: a) ”Resoluution” 0,1 mikrometriä tai vähemmän (paremman) koko mittausalueella ja b) ”Mittauksen epävarmuuden” (0,2 + L/2 000) mikrometriä tai vähemmän (paremman) (L on mitattu pituus millimetreinä) Huom. : 2B006. b. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi interferometrimittausjärjestelmiä, joilla ei ole suljetun tai avoimen piirin takaisinkytkentää, ja jotka sisältävät ”laserin” työstökoneen, mittatarkastuskoneen tai vastaavien laitteiden luistin liikkeen virheitä. 2. Kulman mittausinstrumentit, joiden ”kiertymiskulman poikkema” on 0,00025 astetta tai vähemmän (parempi) Huom. : 2B006. b. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi optisia instrumentteja, kuten autokollimaattoreita, jotka käyttävät kollimoitua valoa peilin kulmasiirtymän ilmaisemiseen. c) Laitteet, joilla mitataan pinnan epätasaisuutta mittaamalla optista sirontaa kulman funktiona ja joiden herkkyys on 0,5 nm tai pienempi (parempi) Huom. : 1. Työstökoneet, joita voidaan käyttää mittausasemina ovat valvonnanalaisia, jos niiden ominaisuudet täyttävät tai ylittävät työstökoneille tai mittausasemille määritellyt kriteerit. 2. Mittausasema on 2B006 kohdan mukaan valvonnanalainen, jos se ylittää valvontakynnyksen missä tahansa toiminta-alueellaan. 2B007 ”Robotit” ja niitä varten erityisesti suunnitellut ohjausyksiköt ja ”päätetyövälineet”: HUOM. : KATSO MYÖS 2B207 KOHTA. a) Kykenevät tosiaikaisesti täyteen kolmiulotteiseen kuvan käsittelyyn tai täyteen kolmiulotteiseen näkökentän analysointiin tuottaakseen tai muuntaakseen ”ohjelmia” tai numeerista ohjelmatietoa Huom. : Näkökentän analysointiin liittyvä rajoitus ei sisällä kolmannen ulottuvuuden approksimointia annetusta kulmasta eikä rajoitettua harmaasävyjen tulkinnan avulla tapahtuvaa syvyyden tai pintarakenteen havaitsemista (2 1/2 D) hyväksyttyjen tehtävien suorittamiseksi. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/55 b) On erityisesti suunniteltu vastaamaan kansallisia turvallisuusstandardeja, joita sovelletaan räjähtävien sotatarvikkeiden ympäristössä c) On erityisesti suunniteltu tai mitoitettu säteilyä kestäviksi ja ilman toimivuuden huononemista sietävät enemmän kuin 5 × 103 Gy (Si) d) On erityisesti suunniteltu toimimaan yli 30 000 m:n korkeuksissa 2B008 Seuraavat erityisesti työstökoneita tai 2B006 tai 2B007 kohdan mukaan valvonnanalaisia laitteita varten suunnitellut kokoonpanot, yksiköt tai työkalut: a) Lineaariset aseman takaisinkytkentäyksiköt (esim. induktiiviset laitteet, kalibroidut asteikot, infrapunajärjestelmät tai ”laser”järjestelmät), joiden kokonaistarkkuus on vähemmän (parempi) kuin (800 + (600 × L × 10−3)) nm (L on tehollinen pituus millimetreinä) Huom. : ”Laser”järjestelmät: katso myös huomautusta 2B006. b. 1 kohdassa. b) Pyörähdysaseman takaisinkytkentäyksiköt, esim. induktiiviset laitteet, kalibroidut asteikot, infrapunajärjestelmät tai ”laser”järjestelmät, joiden ”tarkkuus” on vähemmän (parempi) kuin 0,00025 astetta Huom. : ”Laser”järjestelmät: katso myös huomautusta 2B006. b. 1 kohdassa. c) ”Yhdistelmäpyöröpöydät” ja ”kieppikarat”, joilla valmistajan spesifikaatioiden mukaan voidaan parantaa työstökoneiden laatua yli niiden tasojen, jotka on määritelty 2B kohdassa 2B009 Dreijaussorvit ja painesorvit, jotka valmistajan teknisen spesifikaation mukaan voidaan varustaa ”numeerisilla ohjaus”yksi- köillä tai tietokoneohjauksella ja joilla on kaikki seuraavat: HUOM. : KATSO MYÖS 2B109 JA 2B209 KOHTA. a) Kaksi tai useampia ohjattavaa akselia, joista vähintään kahta voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja b) Valssausvoima enemmän kuin 60 kN T e k n. h u o m. : Koneet, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, katsotaan 2B009 kohdan tarkoituksessa painesorveiksi. 2B104 Prosessinohjaus- ja muut laitteet, jotka on suunniteltu tai muunneltu rakettien suuttimien ja ilmakehään palaamaan tarkoitettujen alusten kärkikartioiden komposiittirakenteiden tiivistämällä tai pyrolysoimalla tapahtuvaa valmistusta varten Huom. : Ainoat tämän kohdan määrittelemät ”isostaattiset puristimet” ja uunit ovat seuraavat: a) Muut kuin 2B004 kohdassa määritellyt isostaattiset puristimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Suurin toimintapaine 69 MPa tai enemmän 2. Suunniteltu saavuttamaan ja ylläpitämään 873 K (600 C) asteen kontrolloitua lämpötilaa ja 3. Kammion sisähalkaisija 254 mm tai suurempi b) CVD-uunit, jotka on suunniteltu tai muunnettu hiili-hiilikomposiittien tiivistämiseen 2B109 Seuraavat, muut kuin 2B009 kohdassa määritellyt painesorvit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 2B209 KOHTA. a) Jotka valmistajan teknisen spesifikaation mukaan voidaan varustaa numeerisella ohjauksella tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä ja b) Joissa on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” T e k n. h u o m. : 1. Koneet, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, katsotaan 2B109 kohdan tarkoituksessa painesor- veiksi. 2. 2B109 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi koneita, joita ei voida käyttää 9A005, 9A007. a tai 9A105. a kohdassa määriteltyjen työntövoimakomponenttien ja -laitteiden (kuten moottorikoppien) tuottamiseen. 2B116 Seuraavat tärinäntestausjärjestelmät sekä laitteet ja komponentit niitä varten: a) Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa, joissa on digitaalinen ohjain, jolla koejärjestelmää voidaan tärisyttää 10 g:n rms tai suuremmalla tehollisarvolla koko taajuusalueella 20—2 000 Hz ja tuottaa 50 kN:n tai sitä suurempia voimia ”paljaalla alustalla” mitattuna C 399/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestausohjelmistot, joiden tosiaikainen kaistanleveys on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 2B116. a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten c) Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, joilla voidaan tuottaa 50 kN:n tai suurempi tärinävoima ”paljaalla alustalla” mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116. a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä d) Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä järjestelmäksi, joka pystyy tuottamaan 50 kN:n tai suuremman yhdistetyn tehollisen voiman ”paljaalla alustalla” mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116. a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä Huom. : 2B116 kohdassa ”paljaalla alustalla” tarkoitetaan tasaista pöytää tai pintaa ilman kiinnittimiä tai sovitteita. 2B201 Seuraavat, muut kuin 2B001 kohdassa määritellyt työstökoneet, jotka on tarkoitettu työstämään (tai leikkaamaan) metalleja, keraamisia aineita tai ”komposiitteja” ja jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa elektronisilla laitteilla kahden tai useamman akselin samanaikaista ”ääriviivaohjausta” varten a) Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Paikotustarkkuus kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 0,006 mm minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikotus) tai 2. Kaksi tai useampi akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ääriviivaohjauksessa Huom. : 2B201. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi jyrsintäkoneita, joilla on seuraavat ominaisuudet: a) X-akselin liikkuma on suurempi kuin 2 m ja b) X-akselin kokonaispaikotustarkkuus on enemmän (huonompi) kuin 0,030 mm. b) Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Paikotustarkkuus kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on vähemmän (parempi) kuin 0,004 mm minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikotus) tai 2. Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita Huom. : 2B201. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita: a) Ulkopuolisia, sisäpuolisia tai ulko-sisäpuolisia pyöröhiomakoneita, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Kone on rajoitettu vain pyöröhiontaan. 2. Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm. 3. Korkeintaan kahta akselia voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja 4. Ei sisällä c-ääriviiva-akselia. b) Mallinetyöstökoneet, joissa on vain x-, y- ja c-akselit ja c-akselia käytetään pitämään hiomalaikkaa kohtisuorassa työpintaan nähden ja a-akseli on konfiguroitu hiomaan nokkarumpuja. c) Työkalu- tai leikkuuterien hiomakoneita, jotka on varustettu erityisesti suunnitelulla ”ohjelmistolla” työkalu- jen tai leikkuuterien valmistusta varten; tai d) Kampiakselin tai nokka-akselin hiomakoneet. 2B204 Muut kuin 2B004 tai 2B104 kohdassa määritellyt ”isostaattiset puristimet”, jotka kykenevät saavuttamaan 69 MPa:n tai suuremman maksimitoimintapaineen ja joiden kammion sisähalkaisija on suurempi kuin 152 mm, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut muotit ja ohjauslaitteet T e k n. h u o m. : Kammion sisämitta on sen kammion mitta, jossa saavutetaan sekä toimintalämpötila että toimintapaine, eikä siinä oteta huomioon kiinnittimiä. Ilmoitettu mitta on sisähalkaisijoista pienempi, eli painekammion tai eristetyn uunikammion sisähalkaisija, riippuen siitä, kumpi kammio on toisen sisällä. 2B206 Seuraavat, muut kuin 2B006 kohdassa määritellyt, mittatarkastuskoneet, -laitteet ja järjestelmät: a) Tietokoneohjatut, ”numeerisesti ohjatut” tai ohjelmallisesti ohjatut mittatarkastuskoneet, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet: 1. Kaksi tai useampi akseli ja 2. Yhden dimension pituuden ”mittauksen epävarmuus” on (1,25 + L/1 000) em tai pienempi (L on mitattu pituus millimetreinä) (Viite: VDI/VDE 2617 Osat 1 ja 2) b) Lineaarisen ja kulmasiirtymän samanaikaiseen tarkasteluun kykenevät järjestelmät, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet: 1. ”Mittauksen epävarmuus” mitä tahansa lineaarista akselia pitkin on 3,5 em tai vähemmän (parempi) 5 mm:n matkalla ja 2. ”Kiertymiskulman poikkeama” on 0,02 astetta tai vähemmän 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/57 T e k n. h u o m. : 1. Työstökoneet, joita voidaan käyttää mittauskoneina ovat valvonnanalaisia, jos niiden ominaisuudet täyttävät tai ylittävät työstökoneille tai mittausasemille määritellyt kriteerit. 2. 2B206 kohdassa määritelty kone on valvonnanalainen, jos se ylittää valvontakynnyksen missä tahansa toiminta- alueellaan. 3. Mittauksen epävarmuuden määrittämiseen käytetyn anturin tulee olla kuvattu VDI/VDE 2617:n 2, 3 ja 4 osassa. 2B207 Muut kuin 2B007 kohdassa määritellyt ”robotit” tai ”päätetyövälineet”, jotka on erityisesti suunniteltu täyttämään voimakkaiden räjähteiden käsittelyä koskevat kansalliset turvamääräykset (täyttävät esimerkiksi voimakkaita räjähteitä koskevat sähkösäännökset) sekä niitä varten erityisesti suunnitellut ohjauslaitteet 2B209 Seuraavat, muut kuin 2B009 ja 2B109 kohdassa määritellyt painesorvit tai dreijaussorvit, jotka kykenevät painesorvin toimintoihin: a) 1. Joissa on kolme tai useampia valsseja (aktiivisia tai ohjaavia) ja 2. Jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisilla ohjaus”yksiköillä tai tietokone- ohjauksella b) Roottorin muotoilukarat, jotka on suunniteltu muotoilemaan lieriömäisiä roottoreita, joiden sisäläpimitta on 75 mm:n ja 400 mm:n välillä Huom. : 2B209 kohta sisältää koneet, joissa on vain yksi metallin muotoiluun suunniteltu valssi ja kaksi lisävalssia, jotka kannattelevat karaa, mutta eivät suoraan osallistu muodonmuutosprosessiin. 2B225 Seuraavat kaukokäsittelylaitteet, joita voidaan käyttää kaukotyöskentelyyn radiokemiallisessa erotuksessa sekä kuumakam- miot: a) jotka pystyvät läpäisemään 0,6 m paksun tai paksumman kuumakammion seinän (seinän läpi työskentely) tai b) jotka pystyvät kurottamaan 0,6 m paksun tai paksumman kammion seinän yli (seinän yli työskentely) Huom. : Kaukokäsittelylaitteilla välitetään operaattorin liikkeet käyttövarteen ja päätetyökaluun. Ne voivat olla isäntä- orja-tyyppisiä tai niitä käytetään ohjaimella tai näppäimistöltä. 2B226 Tyhjö- tai induktiouunit, joissa on kontrolloitu kaasufaasi (inerttikaasu), joita voidaan käyttää yli 1 123 K (850 C) asteen lämpötiloissa ja joiden induktiokelojen halkaisija on 600 mm tai pienempi ja joita käytetään 5 kW:n tai suuremmalla syöttöteholla, sekä erityisesti niitä varten suunnitellut teholähteet, joiden määritelty teho on 5 kW tai suurempi HUOM. : KATSO MYÖS 3B KOHTA. Huom. : 2B226 kohdassa ei tarkoiteta puolijohdekiekkojen valmistukseen suunniteltuja uuneja. 2B227 Seuraavat tyhjö- ja kontrolloidun ympäristön metallurgiset sulatus- ja valu-uunit; sekä niitä varten erityisesti konfiguroidut tietokoneohjaus- ja valvontajärjestelmät: a) Valokaaritoistosulatus- ja valu-uunit, joiden sulavaelektrodikapasiteetti on 1 000 cm3—20 000 cm3 ja jotka kykenevät toimimaan yli 1 973 K (1 700 C) asteen sulatuslämpötiloilla b) Elektronisuihkusulatus- sekä plasmasumutus- ja sulatusuunit, joiden teho on 50 kW tai suurempi ja jotka kykenevät toimimaan yli 1 473 K (1 200 C) asteen sulatuslämpötiloilla 2B228 Seuraavat roottorien valmistus- ja kokoonpanolaitteet sekä paljemuovaustuurnat ja muotit: a) Roottorien kokoonpanolaitteet, kaasusentrifugien roottorilohkojen, ohjauslevyjen ja päätylaippojen kokoamiseen, mukaan lukien niihin liittyvät tarkkuustuurnat, puristimet ja kutistussovituskoneet b) Roottorien suoruuden varmistavat laitteet, joiden avulla kaasusentrifugien roottorien lohkot linjataan yhteiselle akselille T e k n. h u o m. : Normaalisti tällaiset laitteet koostuvat tietokoneeseen kytketyistä tarkkuusmittapäistä, joiden avulla tietokone ohjaa roottoriputkilohkojen linjaukseen käytettävien, esimerkiksi paineilmakäyttöisten, iskumäntien toimintaa. c) Paljemuovaustuurnat ja muotit, joiden avulla valmistetaan yksikierteisiä palkeita (valmistusaineina lujat alumiiniseokset, maraging-teräs tai lujat kuitumateriaalit). Palkeilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Sisähalkaisija 75—400 mm 2. Pituus 12,7 mm tai suurempi ja 3. Yhden kierteen syvyys yli 2 mm C 399/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 2B229 Seuraavat kiinteät tai kannettavat, vaaka- tai pystysuuntaiset keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet: a) Joustavien, vähintään 600 mm pitkien roottoreiden tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakovoimaan perustuvat monita- sotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Pyörähdyshalkaisija tai akselitapin halkaisija 75 mm tai suurempi 2. Massankäsittelykyky 0,9—23 kg ja 3. Kierrosnopeus tasapainotettaessa yli 5 000 kierrosta minuutissa b) Onttojen lieriömäisten roottorinosien tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraa- vat ominaisuudet: 1. Akselitapin halkaisija 75 mm tai suurempi 2. Massankäsittelyky 0,9—23 kg 3. Kykenevät tasapainottamaan niin, että jäännösepätasapaino kussakin tasossa on 0,010 kg mm/kg tai parempi ja 4. Ovat hihnakäyttöisiä 2B230 ”Painelähettimet”, jotka pystyvät mittaamaan absoluuttista painetta alueella 0—13 kPa, joiden painetta anturoiva elementti on valmistettu tai suojattu nikkelillä, enemmän kuin 60 painoprosenttia nikkeliä sisältävällä nikkeliseoksella, alumiinilla tai alumiiniseoksella ja joilla on jokin seuraavista: a) Mitta-alue enintään 13 kPa ja ”tarkkuus” parempi kuin – 1 % (täydestä mitta-alueesta) tai b) Kokonaismitta-alue 13 kPa tai suurempi ja ”tarkkuus” parempi kuin – 130 Pa T e k n. h u o m. : 2B230 kohdassa ”tarkkuuteen” sisältyy epälineaarisuus, hystereesi ja toistettavuus ympäristön lämpötilassa. 2B231 Tyhjöpumput, joiden syöttöliitännän sisähalkaisija on 380 mm tai suurempi, pumppausnopeus 15 000 l/s tai suurempi ja joiden avulla pystytään saamaan aikaan parempi kuin 13 mPa:n lopullinen tyhjö T e k n. h u o m. : 1. Lopullinen tyhjö määritellään pumpun syötepäässä syöteputken ollessa suljettuna. 2. Pumppausnopeus määritetään mittauspisteessä typpikaasulla tai ilmalla. 2B232 Monivaiheiset kevyet kaasutykit tai muut suurnopeustykkijärjestelmät (käämeihin perustuvat, sähkömagneettiset, sähkötermi- set tai muut pitkälle kehitetyt järjestelmät), joiden avulla ammukset voidaan kiihdyttää 2 km/s tai suurempiin nopeuksiin 2B350 Seuraavat kemikaalien valmistuslaitokset ja laitteet: a) Sekoittajilla tai ilman niitä varustetut reaktioastiat, joiden sisätilavuus on suurempi kuin 0,1 m3 (100 l) ja pienempi kuin 20 m3 (20 000 l), joissa kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 5. Tantaalista tai tantaaliseoksista 6. Titaanista tai titaaniseoksista tai 7. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista b) Sekoittajat, joita käytetään yllämainituissa reaktioastioissa tai reaktoreissa, joissa kaikki sekoittajan pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, ovat valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 5. Tantaalista tai tantaaliseoksista 6. Titaanista tai titaaniseoksista tai 7. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/59 c) Varastosäiliöt, säiliöt tai keräysastiat, joiden sisätilavuus on suurempi kuin 0,1 m3 (100 l), joissa kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Metalliseoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 5. Tantaalista tai tantaaliseoksista 6. Titaanista tai titaaniseoksista tai 7. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista d) Lämmönvaihtimet tai lauhduttimet, joiden lämmönvaihtopinta on vähemmän kuin 20 m2, joissa kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Grafiitista 5. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 6. Tantaalista tai tantaaliseoksista 7. Titaanista tai titaaniseoksista tai 8. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista e) Tislaus- tai imeytyskolonnit, joiden sisähalkaisija on suurempi kuin 0,1 m; joissa kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Grafiitista 5. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 6. Tantaalista tai tantaaliseoksista 7. Titaanista tai titaaniseoksista tai 8. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista f) Kauko-ohjatut täyttölaitteet, joiden kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia tai 2. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä g) Monitiivisteventtiilit, joihin sisältyy vuodonilmaisuventtiili, paljetiivisteventtiilit, takaisku- tai diafragmaventtiilit, joiden kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 5. Tantaalista tai tantaaliseoksista 6. Titaanista tai titaaniseoksista tai 7. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista h) Moniseinämäiset putkistot, joihin sisältyy vuodonilmaisuventtiili, joiden kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketuk- seen valmistettavan tai säilytettävän kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Fluoripolymeereistä 3. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 4. Grafiitista 5. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 6. Tantaalista tai tantaaliseoksista 7. Titaanista tai titaaniseoksista tai 8. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista C 399/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 i) Monitiivisteiset, hihnavetoiset, magneettivetoiset, palje- tai diafragmapumput, joiden valmistajan ilmoittama maksimivir- tausnopeus on suurempi kuin 0,6 m3/h, tai vakuumipumput, joiden valmistajan ilmoittama maksimivirtausnopeus on suurempi kuin 5 m3/h (vakiolämpötilassa (273 K, 0 C astetta) ja -ilmanpaineessa (101,3 kPa)), jossa kaikki pinnat, jotka joutuvat suoraan kosketukseen valmistettavan kemikaalin (kemikaalien) kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleis- ta: 1. Seoksista, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 painoprosenttia kromia 2. Keraameista 3. Ferropiistä 4. Fluoripolymeereistä 5. Lasista (mukaan lukien lasitettu tai emaloitu pinnoitus tai lasivuoraus) 6. Grafiitista 7. Nikkelistä tai seoksista, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 8. Tantaalista tai tantaaliseoksista 9. Titaanista tai titaaniseoksista tai 10. Zirkoniumista tai zirkoniumseoksista j) Erityisesti suunnitellut, 1C350 kohdassa määriteltyjen kemikaalien hävittämiseen tarkoitetut polttolaitokset, joissa on erityisesti suunnitellut jätteen syöttöjärjestelmät, erityiset käsittelylaitteet ja keskimääräinen polttokammion lämpötila suurempi kuin 1 273 K (1 000 C) astetta, joissa kaikki jätteensyöttöjärjestelmän pinnat, jotka tulevat suoraan kosketuk- seen jätetuotteiden kanssa, on valmistettu tai vuorattu (pinnoitettu) seuraavilla materiaaleilla: 1. Seokset, joissa on enemmän kuin 25 painoprosenttia nikkeliä ja enemmän kuin 20 prosenttia kromia 2. Keraamit tai 3. Nikkeli tai seokset, joissa on enemmän kuin 40 painoprosenttia nikkeliä 2B351 Seuraavat myrkyllisten kaasujen valvontajärjestelmät ja niiden erikoisilmaisimet: a) Jotka on suunniteltu jatkuvaan toimintaan ja joita käytetään ilmaisemaan kemiallisia taisteluaineita, 1C350 kohdassa määriteltyjä kemikaaleja tai orgaanisia yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rikkiä, fluoria tai klooria, pitoisuuksina, jotka ovat vähemmän kuin 0,3 mg/m3 tai b) Jotka on tarkoitettu ilmaisemaan yhdisteitä, joilla on koliiniesteraasia estävä aktiivisuus 2B352 Seuraavat biologisten aineiden käsittelyyn soveltuvat laitteet: a) Täydelliset biologiset turvatilat, joiden turvataso on P3 tai P4 T e k n. h u o m. : P3 ja P4 (BL3, BL4, L3, L4) turvatasot on määritelty WHO:n (World Health Organization) Laboratorion bioturvakäsi- kirjassa (Laboratory biosafety manual) (Geneve 1983). b) Fermenttorit, joilla voidaan kasvattaa patogeenisiä ”mikro-organismeja”, viruksia tai tuottaa toksiineja ilman aerosolien muodostusta, ja joiden kokonaiskapasiteetti on vähintään 100 litraa T e k n. h u o m. : Fermenttoreihin kuuluvat bioreaktorit, kemostaatit sekä jatkuvan virtausperiaatteen järjestelmät. c) Keskipakoerottimet, jotka pystyvät jatkuvaan erotukseen ilman aerosolimuodostusta, ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Virtausnopeus ylittää 100 litraa tunnissa 2. Komponentit ovat kiillotettua ruostumatonta terästä tai titaania 3. Kaksin- tai moninkertaiset tiivistesulut höyrysteriloitavalla alueella ja 4. Steriloitavissa höyryllä paikalla ja suljettuna T e k n. h u o m. : Keskipakoerottimet sisältävät dekantterit. d) Ristivirtaussuodatinlaitteet, jotka pystyvät jatkuvaan erotukseen ilman aerosolimuodostusta, ja joilla on seuraavat ominaisuudet: 1. Suodatuspinnan koko vähintään 5 m2 ja 2. Steriloitavissa paikalla e) Höyrysteriloitavat kylmäkuivauslaitteet, joiden kondensaatiokapasiteetti ylittää 50 kg jäätä 24 tunnissa ja on enintään 1 000 kg jäätä 24 tunnissa 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/61 f) Seuraavat laitteet, jotka sisältävät tai sisältyvät P3 tai P4 turvatiloihin: 1. Itsenäisen ilmanvaihdon puoli- ja kokosuojapuvut 2. Biologiset suojakaapit tai eristysvarusteet, jotka sallivat manuaalisten operaatioiden suorittamisen sisällään, takaamalla samalla ympäristön, joka vastaa luokan III biologista suojausta Huom. : 2B352. f. 2 kohdassa isolaattoreihin kuuluvat joustavat isolaattorit, kuivakaapit, anaerobikammiot ja hansi- kaskaapit. g) Kammiot, jotka on suunniteltu ”mikro-organismeilla” tai ”toksiineilla” tehtäviä aerosolialtistuskokeita varten ja joiden kammiotilavuus on 1 m3 tai suurempi 2C — MATERIAALIT Ei ole 2D — OHJELMISTOT 2D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001 tai 2B001—2B009 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten 2D002 Elektronisten laitteiden ”ohjelmistot”, myös kun ne pysyvästi ovat elektronisessa laitteessa tai järjestelmässä, ja jotka mahdollistavat näiden laitteiden tai järjestelmien toiminnan ”numeerisena ohjaus”yksikkönä ja pystyvät johonkin seuraavis- ta: a) Koordinoimaan samanaikaisesti useampaa kuin neljää akselia ”ääriviivaohjauksessa” tai b) ”Tosiaikaisesti käsittelemään” tietoa työkalun reitin, syöttönopeuden ja karan tietojen muuttamiseksi työstöoperaation aikana jollakin seuraavista tavoista: 1. Automaattinen työstöohjelman tietojen laskenta ja muuttaminen työstämistä varten kahden tai useamman akselin suunnassa mittaussyklien ja alkutietojen avulla tai 2. ”Adaptiivinen säätö”, jossa prosessin optimoimiseksi enemmän kuin yksi fysikaalinen suure mitataan ja käsitellään laskentamallin (-strategian) avulla yhden tai useamman työstökäskyn muuttamiseksi Huom. : 2D002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu työstöko- neille, jotka eivät ole 2 ryhmän mukaan valvonnanalaisia. 2D101 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 2B104, 2B109 tai 2B116 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten HUOM. : KATSO MYÖS 9D004 KOHTA. 2D201 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B227 tai 2B229 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 2D202 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2B201 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehitystä”, ”tuotan- toa” tai ”käyttöä” varten 2E — TEKNOLOGIA 2E001 ”Teknologia” yhteisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A, 2B tai 2D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmisto- jen” ”kehittämistä” varten 2E002 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A tai 2B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten 2E003 Seuraavat muut ”teknologiat”: a) ”Teknologia” numeerisen ohjausyksikön integroituna osana olevan työstöohjelmien laatimiseksi tai muuntamiseksi tarvittavan interaktiivisen grafiikan kehittämistä varten b) Seuraavat ”teknologiat” metalliteollisuuden valmistusprosesseja varten: 1. Seuraavia prosesseja varten erityisesti suunniteltujen työkalujen, muottien tai kiinnittimien suunnittelu”teknologia” a) ”Superplastinen muovaus” b) ”Diffuusioliittäminen” tai c) ”Suoravaikutteinen hydraulipuristus C 399/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 2. Tekninen tieto, joka koostuu alla luetelluista prosessimenetelmistä tai niiden parametreista, ja jolla ohjataan: a) Alumiiniseosten, titaaniseosten tai ”superseosten” ”superplastisen muovauksen”: 1. Pinnan valmistelua 2. Jännityksen tasoa 3. Lämpötilaa 4. Painetta b) ”Superseosten” tai titaaniseosten ”diffuusioliittämisen”: 1. Pinnan valmistelua 2. Lämpötilaa 3. Painetta c) Alumiiniseosten tai titaaniseosten ”suoravaikutteista hydraulipuristuksen”: 1. Painetta 2. Jakson aikaa d) Titaaniseosten, alumiiniseosten tai ”superseosten” ”kuumaisostaattisen puristuksen”: 1. Lämpötilaa 2. Painetta 3. Jakson aikaa c) ”Teknologia” lentokoneen runkorakenteiden valmistukseen tarkoitettujen hydraulisten venytysmuovauskoneiden ja niiden muottien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten d) ”Teknologia” ”numeerisessa ohjaus”yksikössä olevasta suunnittelutiedosta tuotettavien työstökonekäskyjen (esim. työs- töohjelmien) ohjelmakehittimien ”kehittämistä” varten e) ”Teknologia” valmistusosaston toimintojen kehittyneen päätöksenteon tukemiseksi ”numeerisiin ohjaus”yksiköihin asian- tuntijajärjestelmiä sisällyttävien integrointi”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten f) ”Teknologia”, jolla epäorgaanisilla päällystyspinnoitteilla tai epäorgaanisilla pinnanmuunnospinnoitteilla (määritelty seuraavan taulukon 3 sarakkeessa) pinnoitetaan johtamattomia substraatteja (määritelty seuraavan taulukon 2 sarak- keessa) seuraavan taulukon 1 sarakkeessa määritellyillä ja Teknisessä Huomautuksessa kuvatuilla prosesseilla TAULUKKO — PINNOITUSTEKNIIKAT (*) 1. Pinnoitusprosessi (1) 2. Substraatti 3. Pinnoitetulos A. Kemiallinen kaasufaasipinnoitus ”superseokset” aluminidit sisäisiin kanaviin (CVD) keraamiset aineet lasit (14) ja vähän laajenevat hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- volframikarbidi-kovametalli (16), piikarbidi silisidit karbidit dielektriset kerrokset (15) silisidit karbidit tulenkestävät metallit niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) aluminidit seostetut aluminidit (2) karbidit volframi niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) molybdeeni ja molybdeeniseokset dielektriset kerrokset (15) beryllium ja berylliumseokset anturi-ikkunamateriaalit (9) dielektriset kerrokset (15) dielektriset kerrokset (15) (*) Suluissa olevat numerot viittaavat tämän taulukon jäljessä oleviin huomautuksiin. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/63 1. Pinnoitusprosessi (1) 2. Substraatti 3. Pinnoitetulos B. Terminen höyrystys — fysikaalinen höyrypinnoitus TE-PVD) 1. PVD tai (EB-PVD) ”superseokset” seostetut silisidit seostetut aluminidit (2) MCrAlX (5) muunnettu zirkoniumoksidi (12) silisidit aluminidit niiden sekoitukset (4) keraamiset aineet lasit (14) ja vähän laajenevat dielektriset kerrokset (15) korroosionkestävä teräs (7) hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- volframikarbidi-kovametalli (16) piikarbidi MCrAlX (5) muunnettu zirkoniumoksidi (12) niiden sekoitukset (4) silisidit karbidit tulenkestävät metallit niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) karbidit volframi niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) molybdeeni ja molybdeeniseokset dielektriset kerrokset (15) beryllium ja berylliumseokset dielektriset kerrokset (15) boridit anturi-ikkunamateriaalit (9) dielektriset kerrokset (15) titaaniseokset (13) boridit nitridit 2. Ioniavusteinen PVD keraamiset aineet lasit (14) ja vähän laajenevat dielektriset kerrokset (15) hiili-hiili-, keraamiset ja metalli-”matriisi- komposiitit” dielektriset kerrokset (15) volframikarbidi-kovametalli (16) piikarbidi dielektriset kerrokset (15) molybdeeni ja molybdeeniseokset dielektriset kerrokset (15) beryllium ja berylliumseokset dielektriset kerrokset (15) anturi-ikkunamateriaalit (9) dielektriset kerrokset (15) 3. ”Laser”-PVD keraamiset aineet lasit (14) ja vähän laajenevat silisidit dielektriset kerrokset (15) hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- dielektriset kerrokset (15) volframikarbidi-kovametalli (16) piikarbidi dielektriset kerrokset (15) molybdeeni ja molybdeeniseokset dielektriset kerrokset (15) beryllium ja berylliumseokset dielektriset kerrokset (15) anturi-ikkunamateriaalit (9) dielektriset kerrokset (15) timantin kaltainen hiili C 399/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1. Pinnoitusprosessi (1) 2. Substraatti 3. Pinnoitetulos 4. Katodikaaripurkaus PVD ”superseokset” seostetut silisidit seostetut aluminidit (2) MCrAlX (5) polymeerit (11) orgaaninen matriisi ja komposiitit, joilla on boridit karbidit nitridit C. Hiilletyslaatikkorkarkaisu (Katso edellä kohta A. muun kuin laatikkokarkaisun osalta) (10) hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- titaaniseokset (13) tulenkestävät metallit ja niiden seokset (8) D. Plasmaruiskutus ”superseokset” alumiiniseokset (6) tulenkestävät metallit ja seokset (8) korroosionkestävät teräkset (7) titaaniseokset (13) E. Lietepinnoitus ja seokset (8) tulenkestävät metallit hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- F. Sputterointi ”superseokset” keraamiset aineet lasit (14) ja vähän laajenevat silisidit karbidit niiden sekoitukset (4) silisidit aluminidit seostetut aluminidit (2) silisidit oksidit MCrAlX (5) muunnettu zirkoniumoksidi (12) niiden sekoitukset (4) muovattava nikkeligrafiitti muovattava Ni-Cr-Al-bentoniitti muovattava Al-Si-polyesteri seostetut aluminidit MCrAlX (5) muunnettu zirkoniumoksidi (12) silisidit niiden sekoitukset (4) aluminidit silisidit karbidit muunnettu zirkoniumoksidi (12) niiden sekoitukset (4) karbidit aluminidit silisidit seostetut aluminidit (2) muovattava nikkeligrafiitti muovattava Ni-Cr-Al-bentoniitti muovattava Al-Si-polyesteri fuusatut silisidit fuusatut aluminidit paitsi lämmitysvastuselementit silisidit karbidit niiden sekoitukset (4) seostetut silisidit seostetut aluminidit (2) jalometallimuunnetut aluminidit (3) MCrAlX (5) muunnettu zirkoniumoksidi (12) platina niiden sekoitukset (4) silisidit platina niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/65 1. Pinnoitusprosessi (1) 2. Substraatti 3. Pinnoitetulos titaaniseokset (13) hiili-hiili-, keraami- komposiitit” ja metalli-”matriisi- volframikarbidi-kovametalli (16) piikarbidi boridit nitridit oksidit silisidit aluminidit seostetut aluminidit (2) karbidit silisidit karbidit tulenkestävät metallit niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) karbidit volframi niiden sekoitukset (4) dielektriset kerrokset (15) molybdeeni ja molybdeeniseokset dielektriset kerrokset (15) beryllium ja berylliumseokset boridit dielektriset kerrokset (15) anturi-ikkunamateriaalit (9) dielektriset kerrokset (15) tulenkestävät metallit ja seokset (8) aluminidit silisidit oksidit karbidit G. Ioni-istutus korkean lämpötilan laakeriteräkset kromi-, tantaali- tai niobiumlisäaineet titaaniseokset (13) beryllium ja berylliumseokset volframikarbidi kovametalli (16) boridit nitridit boridit karbidit nitridit HUOMAUTUKSET (1) Termi ’pinnoitusprosessi’ sisältää, paitsi alkuperäisen pinnoituksen, myös sen korjauksen tai uusimisen. (2) Termi ’seostettu’ aluminidipinnoitus sisältää yksi- ja monivaiheiset pinnoitukset, joissa substraatti pinnoitetaan ensin tai samanaikaisesti aluminidipin- noituksen kanssa muulla alkuaineella tai -aineilla silloinkin, kun näillä alkuaineilla pinnoitetaan jotain muuta prosessia käyttäen. Se ei kuitenkaan sisällä yksivaiheista hiiletyslaatikkokarkaisuprosessia, jota käytetään useampaan kertaan seostetun aluminidin aikaansaamiseksi substraatin pinnalle. (3) Termi ’jalometallimuunnettu aluminidipinnoitus’ sisältää monivaiheiset pinnoitukset, joissa jalometallia tai jalometalleja aikaansaadaan substraatin pinnalle jollakin muulla prosessilla ennen aluminidipinnoitusta. (4) Sekoitukset koostuvat suodatetuista aineista, lajitelluista seoksista sekä lisä- ja monikerrospinnoitteista ja niitä aikaansaadaan yhden tai useamman taulukossa mainitun prosessin avulla. (5) MCrAlX tarkoittaa metalliseospinnoitetta, jossa M vastaa kobolttia, rautaa, nikkeliä tai niiden yhdistelmiä ja X vastaa hafniumia, yttriumia, piitä, tantaalia missä tahansa määrässä tai muuta tarkoituksellista lisäainetta yli 0,01 painoprosenttia erilaisissa suhteissa ja yhdistelmissä, paitsi: a) CoCrAlY-pinnoitteet, jotka sisältävät vähemmän kuin 22 painoprosenttia kromia, vähemmän kuin 7 painoprosenttia alumiinia ja vähemmän kuin 2 painoprosenttia yttriumia; b) CoCrAlY-pinnoitteet, jotka sisältävät 22–24 painoprosenttia kromia, 10–12 painoprosenttia alumiinia ja 0,5–0,7 painoprosenttia yttriumia; c) NiCrAlY-pinnoitteet, jotka sisältävät 21–23 painoprosenttia kromia, 10–12 painoprosenttia alumiinia ja 0,9–1,1 painoprosenttia yttriumia. (6) Termi ’alumiiniseos’ tarkoittaa metalliseoksia, joiden murtovetolujuus on 190 MPa tai enemmän mitattuna 293 K (20 C) asteen lämpötilassa. (7) Termi ’korroosionkestävä teräs’ tarkoittaa AISI (American Iron and Steal Institute) 300-sarjaa tai vastaavia kansallisia standarditeräksiä. (8) Tulenkestävät metallit koostuvat seuraavista metalleista ja niiden seoksista: niobium, molybdeeni, volframi ja tantaali. (9) Anturi-ikkunamateriaaleja ovat seuraavat: alumiinioksidi, pii, germanium, sinkkisulfidi, sinkkiselenidi, galliumarsenidi ja seuraavat metallihalidit: kaliumjodidi, kaliumfluoridi tai talliumbromidista ja talliumklooribromidista koostuvat anturi-ikkunamateriaalit, joiden läpimitta ylittää 40 mm. (10) Kiinteiden turbiininsiipilevyjen yksivaiheinen hiiletyslaatikkokarkaisu ”teknologia” ei ole valvonnanalaista 2 ryhmässä. C 399/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 (11) Seuraavat polymeerit: polyimidi, polyesteri, polysulfidi, polykarbonaatit ja polyuretaanit. (12) Muunnettu zirkoniumoksidi tarkoittaa, että siinä on muiden metallien oksideja lisäaineena, kuten kalsiumoksidi, magnesiumoksidi, yttriumoksidi, hafniumoksidi ja harvinaisten maametallien oksidit jne. zirkoniin asti, joita käytetään stabiloimaan tiettyjä kiteisiä faaseja ja faasikombinaatioita. Lämpöeristyspinnoitukset, jotka on valmistettu zirkoniumoksidista, joka on muunnettu kalsiumoksidia tai magnesiumoksidia sekoittamalla tai fuusaamalla, eivät ole valvonnanalaisia. (13) Titaaniseokset tarkoittaa ilmailu- tai avaruuskäyttöön tarkoitettuja seoksia, joiden murtovetolujuus on 900 MPa tai enemmän mitattuna 293 K 20 C asteen lämpötilassa. (14) Vähän laajenevat lasit tarkoittaa laseja, joiden lämpölaajenemiskerroin on 1 × 10−7 K−1 tai vähemmän mitattuna 293 K 20 C asteen lämpötilassa. (15) Dielektriset kerrokset ovat pinnoitteita, jotka rakentuvat eristysmateriaalien useista kerroksista, joissa eri taitekertoimen omaavien materiaalien interferenssiominaisuuksia halutulla tavalla käytetään heijastamaan, lähettämään tai absorboimaan eri aallonpituuskaistoja. Dielektriset kerrokset tarkoittavat enemmän kuin neljää dielektristä kerrosta tai dielekristä/metallikomposiittikerrosta. (16) Volframikarbidikovametalli ei sisällä lastuamis- ja muovaustyökalumateriaaleja, joilla on seuraava koostumus: volframikarbidi/(koboltti, nikkeli), titaanikarbidi/(koboltti, nikkeli), kromikarbidi/nikkeli-kromi tai kromikarbidi/nikkeli. TAULUKKOON LIITTYVÄT — TEKNISET HUOMAUTUKSET Taulukon 1 sarakkeessa mainitut prosessit määritellään seuraavasti: a) Kemiallinen kaasufaasipinnoitus (CVD) on pinnoitus- tai pinnan muunnosprosessi, jossa metallia, metalliseosta, ”komposiittia”, dielektristä ainetta tai keraamia depositioidaan kuumennetulle substraatille. Kaasumaiset reagoivat aineet hajoavat tai yhdistyvät substraatin välittömässä läheisyydessä, jonka seurauksena haluttu alkuaine, metalliseos tai yhdiste asettuu substraatille. Hajoamisen tai kemiallisen reaktioprosessin tarvitsema energia saadaan substraatin lämmöstä, hohtopurkaus plasmasta tai ”laser”säteilytyksestä. Huom. 1: CVD sisältää seuraavat prosessit: suunnatun kaasuvirtauksen ei-pakkauspinnoitus, sykkivä CVD, ohjattu ydinterminen hajoaminen (CNTD), plasma- tai plasma-avusteinen CVD. Huom. 2: Pakkaus tarkoitta jauheseokseen upotettua substraattia. Huom. 3: Kaasumaiset, reagoivat aineet, joita käytetään ei-pakkausprosessissa tuotetaan käyttämällä samoja perusreaktioita ja parametreja, kuin pakkauspinnoitusprosessissakin, paitsi että siinä pinnoitettava substraatti ei ole kosketuksissa jauheseokseen. b) Terminen höyrystys-fysikaalinen höyrypinnoitus (TE-PVD = Thermal Evaporation Physical Vapour Deposition) on pinnoitusprosessi, joka suoritetaan tyhjössä paineen ollessa alle 0,1 Pa, jossa termistä energiaa käytetään höyrystämään pinnoitusmateriaalia. Tässä prosessissa höyrystyneet ainesosat kondensoituvat tai depositioituvat sopivasti asetetun substraatin pinnalle. Kaasujen lisääminen tyhjökammioon pinnoitusprosessin aikana on tavallinen prosessin muunnos. Ioni- tai elektronisäteen tai plasman käyttö aktivoimaan tai avustamaan pinnoitusprosessia on myös tavallinen tämän tekniikan muunnos. Monitorien käyttö mahdollistamaan prosessin aikana optisten ominaisuuksien tai pinnoitteen paksuuden mittauksen voi olla näiden prosessien lisäpiirre. Eri TE-PVD prosessit ovat seuraavat: 1. Elektronisuihku-PVD-prosessissa käytetään elektronisuihkua kuumentamaan ja höyrystämään pinnoitteen muodostavaa materiaalia. 2. Resistiivinen-kuumennus-PVD-prosessi käyttää resistiivisiä kuumennuslähteitä, jotka kykenevät tuottamaan kontrolloidun ja yhtenäisen höyrystynei- den pinnoiteaineksien vuon. 3. ”Laser”höyrystys-(PVD) käyttää joko pulssi- tai jatkuvan aallon lasersäteitä kuumentamaan pinnoituksen muodostavia materiaaleja. 4. Katodikaaripinnoitus(-PVD) käyttää kuluvaa katodia, joka on pinnoitteen muodostavaa materiaalia sekä kaaripurkausta, joka aikaansaadaan koskettamalla hetkellisesti sen pintaa maaliipaisimella. Ohjaamalla kaarta erotetaan katodin pinnasta ionisoitua plasmaa. Anodina voi olla joko kartio, joka on kiinnitetty katodin läheisyyteen, eristeen tai kammion läpi. Substraatin (jännite)biassointia käytetään näkymättömissä tapahtuvaan pinnoitukseen. Huom 1: Tämä määritelmä ei koske satunnaista katodikaaripinnoitusta biassoimattomia substraatteja käytettäessä. c) Ioni-pinnoitus (-PVD) on TE-PVD-prosessin muunnos, jossa plasma- tai ionilähdettä käytetään ionisoimaan pinnoitettavia aineksia ja negatiivinen biasjännite johdetaan substraattiin pinnoitusaineksien erottamiseksi plasmasta. Reagoivien aineksien käyttäminen, kiinteiden aineiden höyrystäminen prosessikammiossa ja monitorien käyttö mahdollistamaan prosessin aikaisen, pinnoitteen optisten ominaisuuksien ja paksuuden mittaamiseksi ovat tavallisia prosessin muunnoksia. d) Pakkasementointi on pinnan muunnos- tai pinnoitusprosessi, jossa substraatti upotetaan jauheseokseen (pakkaan), joka koostuu: 1. Depositioitavista metallijauheista (tavallisesti alumiinia, kromia, piitä tai niiden yhdistelmä); 2. Aktivaattorista (tavallisesti halidisuola); ja 3. Reagoimattomasta aineesta, useimmiten alumiinioksidista. Substraatti ja jauheseos asetetaan retorttiin, joka kuumennetaan 1 030 K (757 C)—1 375 K (1 102 C) asteeseen riittäväksi ajaksi pinnoitteen aikaansaamiseksi. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/67 e) Plasmaruiskutus on pinnoitusprosessi, jossa plasmaa tuottavaan ja ohjaavaan sumuttimeen syötetään pinnoitemateriaalia jauheena tai lankana, ne sulatetaan ja kiihdytetään substraattia kohden. Plasmaruiskutus on joko matalapaineessa tai veden alla tapahtuvaa suurinopeuksista plasmaruiskutus- ta. Huom. 1: Matalapaineella tarkoitetaan alle ilmakehän painetta. Huom. 2: Suurinopeuksisella tarkoitetaan kaasun lähtönopeutta suuttimesta, kun se ylittää 750 m/s laskettuna 293 K (20 C) asteen lämpötilassa ja 0,1 MPa:n paineessa. f) Lietepinnoitus on pinnan muunnos- tai pinnoitusprosessi, jossa orgaanisen aineen sitomaa metalli- tai keraamijauhetta riippuu nesteessä ja sumuttamalla, kastamalla tai maalaamalla se aikaansaadaan substraatille, jota seuraa ilmassa tai uunissa tapahtuva kuivaus sekä lämpökäsittely halutun pinnoitteen aikaansaamiseksi. g) Sputterointi on pinnoitusprosessi, joka perustuu ”liikemäärän siirto” -ilmiöön, jossa positiiviset ionit kiihdytetään sähkökentässä kohti pinnoitemateriaa- lin pintaa. Iskeytyvien ionien kineettinen energia on riittävä irrottamaan atomeja sen pinnasta ja pinnoittamaan sopivasti asetettua substraattia. Huom. 1: Taulukko viittaa vain triodi-, magnetroni- tai reaktiiviseen sputterointiin, jota käytetään lisäämään pinnoitteen kiinnittymistä ja depositiono- peutta ja radiotaajuudella voimistettuun sputterointiin, jota käytetään mahdollistamaan ei-metallisten pinnoitemateriaalien höyrystäminen. Huom. 2: Matalaenergisiä (alle 5 keV) ionisäteitä voidaan käyttää aktivoimaan depositiota. h) Ioni-istutus on pinnan muunnospinnoitusprosessi, jossa seostettava elementti ionisoidaan, kiihdytetään potentiaaligradientin läpi ja istutetaan substraatin pinnan tietylle alueelle. Tämä sisältää prosessit, joissa ioni-istutus suoritetaan samanaikaisesti elektronisuihku-PVD:llä tai sputteroinnilla. 2E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2B004, 2B104, 2B109, 2B116 tai 2D101 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen” ”käyttöä” varten. 2E201 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007. b, 2B007. c, 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225—2B232, 2D201 tai 2D202 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmisto- jen” ”käyttöä” varten. 2E301 ”Teknologia”, jota tarvitaan 2B350—2B352 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. 3 RYHMÄ — ELEKTRONIIKKA 3A — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT Huom. : 1. Sellaisten 3A001 tai 3A002 kohdassa kuvattujen ja komponenttien, 3A001. a. 3—3A001. a. 10 tai 3A001. a. 12 kohdassa kuvattuja lukuun ottamatta, jotka on erityisesti suunniteltu, tai joilla on samat toiminnalliset ominaisuudet kuin jollain muulla laitteella, valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden mukaan. laitteiden, kokoonpanojen 2. 3A001. a. 3—3A001. a. 9 tai 3A001. a. 12 kohdassa kuvattujen integroitujen piirien, jotka on ohjelmoitu ei- muutettavasti, tai jotka on suunniteltu erityistä toimintoa varten, valvonnanalaisuus määräytyy niiden muiden laitteiden mukaan, joita varten ne on tarkoitettu. Huom. : Milloin valmistaja tai vientiluvan hakija ei pysty määrittelemään näiden muiden laitteiden valvonnanalaisuutta, valvonnanalaisuus määräytyy 3A001. a. 3—3A001. a. 9 tai 3A001. a. 12 kohdan mukaan. Jos integroitu piiri on piipohjai- nen 3A001. a. 3 kohdassa kuvattu ”mikrotietokonepiiri” tai mikro-ohjainpiiri, jonka operandin (tiedon) sanan pituus on 8 bittiä tai vähemmän, integroidun piirin valvonnanalaisuus määräytyy 3A001. a. 3 kohdan mukaan. 3A001 Elektroniset laitteet ja komponentit a) Seuraavat yleiskäyttöiset integroidut piirit: Huom. : 1. (Valmiiden tai puolivalmiiden) piikiekkojen, joissa toiminto on määritelty, valvonnanalaisuus arvioidaan 3A001. a kohdan parametrien mukaan. 2. Integroidut piirit sisältävät seuraavat tyypit: ”Monoliittiset integroidut piirit” ”Integroidut hybridipiirit” ”Integroidut monipalapiirit” ”Integroidut kalvopiirit”, integroidut pii-safiiripiirit mukaan lukien ”Optiset integroidut piirit” C 399/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 1. Integroidut piirit, jotka on suunniteltu tai mitoitettu kestämään jompaa kumpaa seuraavista: a) Säteilyä kokonaisannoksena 5 × 103 Gy (Si) tai enemmän tai b) Säteilyä, jonka annosnopeus on 5 × 106 Gy/s (Si)/s tai enemmän 2. Seuraavat ”mikroprosessoripiirit”, ”mikrotietokonepiirit”, mikro-ohjainpiirit, sähköisesti pyyhittävät ohjelmoitavat muistipiirit (EEPROM), staattiset muistipiirit (SRAM), yhdistepuolijohteesta valmistetut integroidut muistipiirit, analogia-digitaalimuuntimet, digitaali-analogiamuuntimet, sähköoptiset tai ”optiset integroidut piirit” ”signaalinkäsit- telyä”varten, kentällä ohjelmoitavat porttimatriisit, kentällä ohjelmoitavat logiikkamatriisit, integroidut hermoverkko- piirit, sellaiset asiakaskohtaiset integroidut piirit, joiden toiminta on tuntematon tai jotka on tarkoitettu laitteisiin, joiden valvonnanalaisuus on tuntematon, tai FFT-prosessorit, jotka on a) Suunniteltu toimimaan yli 398 K (125 C) asteen lämpötiloissa b) Suunniteltu toimimaan alle 218 K (− 55 C) asteen lämpötiloissa tai c) Mitoitettu toimimaan koko lämpötila-alueella 218 K (− 55 C)—398 K (125 C) astetta Huom. : 3A001. a. 2 kohta ei koske siviiliautoihin tai juniin tarkoitettuja integroituja piirejä. 3. ”Mikroprosessoripiirit”, ”mikrotietokonepiirit” ja mikro-ohjainpiirit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: Huom. : 3A001. a. 3 kohta sisältää digitaaliset signaaliprosessorit, digitaaliset matriisiprosessorit ja digitaaliset apuprosessorit. a) ”Yhteenlaskettu teoreettinen tehokkuuus” (”CTP”) on 260 miljoonaa teoreettista operaatiota sekunnissa (Mtops) tai enemmän ja aritmetiikkayksikön hakuleveys 32 bittiä tai enemmän b) Valmistettu yhdistepuolijohteesta ja toimii kellotaajuudella, joka ylittää 40 MHz tai c) Rinnakkaisen prosessorin ulkoista liitäntää varten on useampia kuin yksi tieto- tai käskyväylä tai sarjaliikenne- portti, joiden siirtonopeus ylittää 2,5 Mbyte/s 4. Integroidut muistipiirit, jotka on valmistettu yhdistepuolijohteista 5. Seuraavat integroidut analogia-digitaalimuunnin- tai digitaali-analogiamuunninpiirit: a) Analogia-digitaalimuuntimet,joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Resoluutio 8 bittiä tai enemmän mutta alle 12 bittiä ja kokonaismuunnosaika maksimiresoluutioon alle 10 ns 2. Resoluutio 12 bittiä ja muunnosaika maksimiresoluutioon alle 200 ns tai 3. Resoluutio yli 12 bittiä ja kokonaismuunnosaika maksimiresoluutioon alle 2 mikrosekuntia b) Digitaali-analogiamuuntimet, joiden resoluutio on 12 bittiä tai enemmän ja ”asettumisaika” alle 10 ns 6. Sähköoptiset tai ”optiset integroidut piirit” ”signaalinkäsittelyä” varten, joilla on kaikki seuraavat: a) Yksi tai useampi sisäinen laserdiodi b) Yksi tai useampi sisäinen valoa ilmaiseva elementti ja c) Optisia aaltoputkia 7. Kentällä ohjelmoitavat porttimatriisit, joilla on jokin seuraavista: a) Ekvivalenttinen käytettävissä oleva porttiluku yli 30 000 (2 sisäänmenoa porttia kohti) tai b) Tyypillinen perusportin etenemisviive vähemmän kuin 0,4 ns 8. Kentällä ohjelmoitavat logiikkamatriisit, joilla on jokin seuraavista: a) Ekvivalenttinen käytettävissä oleva porttiluku yli 30 000 (2 sisäänmenoa porttia kohti) tai b) Kellotaajuus ylittää 133 MHz; 9. Integroidut hermoverkkopiirit; 10. Asiakaskohtaiset integroidut piirit, joiden toiminta on tuntematon, tai jotka on tarkoitettu laitteisiin, joiden valvonnanalaisuus on valmistajalle tuntematon ja joilla on jokin seuraavista: a) Liitospisteiden lukumäärä ylittää 208 b) Tyypillinen perusportin etenemisviive on vähemmän kuin 0,35 ns tai c) Toimintataajuus ylittää 3 GHz 11. Muut digitaaliset integroidut piirit kuin 3A001. a. 3—3A001. a. 10 tai 3A001. a. 12 kohdassa kuvatut, jotka perustuvat yhdistepuolijohteisiin ja joilla on jokin seuraavista: a) Ekvivalenttinen porttiluku on enemmän kuin 300 (2 sisäänmenoa porttia kohti) tai b) Kellotaajuus ylittää 1,2 GHz 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/69 12. Nopea-Fourier-muunnosprosessorit (FFT), joilla on jokin seuraavista: a) Nimellinen suoritusaika 1 024 pisteen kompleksiselle FFT-muunnokselle on vähemmän kuin 1 ms b) Nimellinen suoritusaika N:n pisteen, muun kuin 1 024 pisteen, kompleksiselle FFT-muunnokselle on vähemmän kuin N log2 N/10 240 ms, jossa N on pisteiden lukumäärä tai c) Perhosläpimenoarvo on 5,12 MHz b) Mikroaalto- tai millimetriaaltolaitteet: 1. Seuraavat elektroniset tyhjöputket ja katodit: Huom. : 3A001. b. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi putkia, jotka on suunniteltu tai mitoitettu toimimaan ITU:n (International Telecommunication Union) allokoimilla kaistoilla taajuuksilla, jotka eivät ylitä 31 GHz. a) Seuraavat kulkuaaltoputket pulssi- tai jatkuville aalloille: 1. 2. Jotka toimivat korkeammilla taajuuksilla kuin 31 GHz Joiden hehkukatodien käynnistysaika nimelliseen RF-tehoon asti on vähemmän kuin 3 sekuntia 3. Kytketyt onteloputket tai niiden muunnokset, joiden ”hetkellinen kaistanleveys” on enemmän kuin 7 % tai huipputeho ylittää 2,5 kW 4. Kierukkaputket tai niiden muunnokset, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) ”Hetkellinen kaistanleveys” on puoli oktaavia tai enemmän ja nimellisen keskimääräisen lähtötehon (kilowatteina) ja maksimitoimintataajuuden (gigahertseinä) tulo on enemmän kuin 0,5 b) ”Hetkellinen kaistanleveys” on alle puoli oktaavia ja nimellisen keskimääräisen lähtötehon (kilowatteina) ja maksimitoimintataajuuden (gigahertseinä) tulo on enemmän kuin 1 tai c) ”Ovat ”avaruuskelpoisia” b) Ristikenttävahvistinputket, joiden vahvistus on enemmän kuin 17 dB c) Elektroniputkien kyllästetyt katodit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Käynnistysaika nimelliseen emissioon asti on vähemmän kuin 3 sekuntia tai 2. Tuottavat nimellisissä olosuhteissa jatkuvan emissiovirran tiheyden, joka ylittää 5 A/cm2 2. Integroidut mikroaaltopiirit tai moduulit, jotka sisältävät monoliittisiä integroituja piirejä, joiden toimintataajuus ylittää 3 GHz Huom. : 3A001. b. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi piiriä tai moduleita, jotka on suunniteltu tai mitoitettu toimimaan ITU:n (International Telecommunication Union) allokoimilla kaistoilla taajuuksilla, jotka eivät ylitä 31 GHz. 3. Mikroaaltotransistorit, jotka on mitoitettu toimimaan yli 31 GHz:n taajuuksilla 4. Seuraavat puolijohde-mikroaaltovahvistimet: a) Jotka toimivat yli 10,5 GHz:n taajuuksilla ja joiden hetkellinen kaistanleveys on yli puoli oktaavia tai b) Jotka toimivat yli 31 GHz:n taajuuksilla 5. Elektronisesti tai magneettisesti viritettävät kaistanpäästö- tai kaistanestosuotimet, joissa on enemmän kuin 5 viritettävää resonaattoria, jotka voidaan virittää vähemmässä kuin 10 mikrosekunnissa taajuuskaistalle, jonka fmax/fmin on 1,5:1, ja joiden: a) Päästökaistan leveys on enemmän kuin 0,5 % keskitaajuudesta tai b) Estokaistan leveys on vähemmän kuin 0,5 % keskitaajuudesta 6. Mikroaaltokokoonpanot, jotka pystyvät toimimaan yli 31 GHz:n taajuuksilla 7. Sekoittajat ja muuntimet, jotka on suunniteltu ulottamaan 3A002. c, 3A002. e tai 3A002. f kohdassa määriteltyjen laitteiden taajuusalueen kohdissa mainittujen rajojen ulkopuolelle 8. Mikroaaltotehovahvistimet, jotka sisältävät 3A001. b kohdassa määriteltyjä putkia ja joilla on kaikki seuraavat: a) Toimintataajuudet ovat yli 10,5 GHz b) Keskimääräinen ulostulotehon tiheys on 80 W/kg ja c) Tilavuus on vähemmän kuin 400 cm3 Huom. : 3A001. b. 8 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on suunniteltu tai mitoitettu toimimaan ITU:n allokoimalla kaistalla. c) Seuraavat akustiset aaltolaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: 1. Pinta-akustiset aaltolaitteet ja matalatila-akustiset laitteet (eli ”signaalinkäsittely”laitteet, jotka käyttävät hyväkseen materiaalien elastisten aaltojen kulkua), joilla on jokin seuraavista: C 399/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 a) Kantoaallon taajuus ylittää 2,5 GHz b) Kantoaallon taajuus ylittää 1 GHz, mutta ei 2,5 GHz ja jolla on jokin seuraavista: 1. Taajuuden sivukeilan vaimennus ylittää 55 dB 2. Maksimiviiveen ja kaistanleveyden tulo (aika mikrosekunteina ja kaistanleveys megahertseinä) on enemmän kuin 100 3. Kaistanleveys suurempi kuin 250 MHz tai 4. Dispersiivinen viive on enemmän kuin 10 mikrosekuntia tai c) Kantoaallon taajuus 1 GHz tai vähemmän ja jokin seuraavista: 1. Maksimiviiveen ja kaistanleveyden tulo (aika mikrosekunteina ja kaistanleveys megahertseinä) on enemmän kuin 100 2. Dispersiivinen viive on enemmän kuin 10 mikrosekuntia tai 3. Taajuuden sivukeilan vaimennus ylittää 55 dB ja kaistanleveys on suurempi kuin 50 MHz 2. Kappaleakustiset (tila-akustiset) laitteet (eli ”signaalinkäsittely”laittet, jotka käyttävät hyväkseen elastisia aaltoja), jotka sallivat signaalien suoran prosessoinnin yli 1 GHz:n taajuuksilla 3. Akusto-optiset ”signaalinkäsittely”laitteet, jotka käyttävät hyväkseen ääniaaltojen (kappale- tai pinta-aaltojen) ja valoaaltojen vuorovaikutusta, ja jotka sallivat signaalien tai kuvien suoran käsittelyn, mukaan lukien spektrianalyysi, korrelaatio tai konvoluutio d) Elektroniset laitteet tai piirit, jotka sisältävät ”suprajohtavista” materiaaleista valmistettuja komponentteja, ja jotka on erityisesti suunniteltu toimimaan ainakin yhden ”suprajohtavan” ainesosansa ”kriittisen lämpötilan” alapuolella, ja joilla on jokin seuraavista: 1. Sähkömagneettista vahvistusta: a) 31 GHz:n taajuudella tai sen alapuolisilla taajuuksilla ja kohinakerroin vähemmän kuin 0,5 dB tai b) 31 GHz ylittävillä taajuuksilla 2. Virtakytkentä digitaalipiireissä, joissa käytetään ”suprajohtavia” portteja, joiden porttikohtaisen viiveen (sekunteina) ja porttikohtaisen tehohäviön (watteina) tulo on vähemmän kuin 10−14 J tai 3. Taajuuden valinta kaikilla taajuuksilla käyttäen resonanssipiirejä, joiden Q-arvo ylittää 10 000 e) Seuraavat suurenergialaitteet: 1. Seuraavat paristot ja valosähköiset paneelit: Huom. : 3A001. e. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi paristoja, joiden tilavuus on 27 cm3 tai vähemmän (esim. standardoidut C-parit tai R14-paristot). a) Ensiöparit tai -paristot, joiden energiatiheys ylittää 480 Wh/kg ja jotka on mitoitettu toimimaan lämpötila-alueella alle 243 K (− 30 C) ja yli 343 K (70 C) astetta b) Uudelleenladattavat parit ja paristot, joiden energiatiheys ylittää 150 Wh/kg 75:n lataus- ja purkamiskerran jälkeen, kun purkausvirta on C/5 tuntia (C on nimelliskapasiteetti ampeeritunteina) ja ne toimivat lämpötila- alueella alle 253 K (− 20 C) ja yli 333 K (60 C) astetta T e k n. h u o m. : Energiatiheys saadaan kertomalla keskimääräinen teho watteina (keskimääräinen jännite voltteina kertaa keskimääräi- nen virta ampeereina) ajalla (tunteina), joka kuluu purkautumiseen 75 %:iin avoimen piirin jännitteestä, jaettuna parin (tai pariston) kokonaismassalla kiloina. c) ”Avaruuskelpoiset” ja säteilyä kestävät valosähköiset paneelit, joiden ominaisteho ylittää 160 W/m2 301 K (28 C) asteen toimintalämpötilassa ja volframivalaistuksessa, joka on 1 kW/m2 2 800 K (2 527 C) asteessa 2. Seuraavat suurenergiset varauskondensaattorit: HUOM. : KATSO MYÖS 3A201. a KOHTA a) Kondensaattorit, joiden toistotiheys on alle 10 Hz (kertatoimiset kondensaattorit) ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Nimellisjännite 5 kV tai enemmän 2. Energiatiheys 250 J/kg tai enemmän ja 3. Kokonaisenergia 25 kJ tai enemmän b) Kondensaattorit, joiden toistotiheys on 10 Hz tai enemmän (toistuvatoimiset kondensaattorit) ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Nimellisjännite on 5 kV tai enemmän 2. Energiatiheys on 50 J/kg tai enemmän 3. Kokonaisenergia on 100 J tai enemmän ja 4. Lataus-purkuikä on 10 000 tai enemmän 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/71 3. ”Suprajohtavat” sähkömagneetit tai solenoidit, jotka on erityisesti suunniteltu täysin ladattaviksi tai purettaviksi alle 1 sekunnissa ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: HUOM. : KATSO MYÖS 3A201. b KOHTA a) Purkauksen aikana luovutettu maksimienergia on enemmän kuin 10 kJ ensimmäisen sekunnin aikana b) Virtakäämien sisäläpimitta on yli 250 mm ja c) Magneettisen induktion nimellisarvo on enemmän kuin 8 T tai ”kokonaisvirrantiheys” käämissä on yli 300 A/ mm2 Huom. : 3A001. e. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”suprajohtavia” sähkömagneetteja tai solenoideja, jotka on erityisesti suunniteltu magneettiresonanssikuvausta (MRI) varten lääketieteellisiin laitteisiin. f) Pyöriväsyötteiset akselin absoluuttisen asennon kooderit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Resoluutio on parempi kuin 1 osa 265 000:sta (18 bitin resoluutio) koko alueella tai 2. Tarkkuus on parempi kuin – 2,5 kaarisekuntia 3A002 Yleiskäyttöiset elektroniset laitteet: a) Seuraavat nauhoituslaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut testinauhat: 1. Analogiset instrumentointinauhurit, mukaan lukien ne, jotka mahdollistavat myös digitaalisten signaalien tallentamisen (esim. käyttämällä suuritiheyksisen digitaalisen tallennuksen (HDDR) mahdollistavaa moduulia), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Kaistanleveys ylittää 4 MHz kullakin elektronisella kanavalla tai nauhan raidalla b) Kaistanleveys ylittää 2 MHz kullakin elektronisella kanavalla tai nauhan raidalla ja raitojen määrä ylittää 42 tai c) Soveltuvan IRIG:n (International Range Instrumentation Group) tai EIA:n (Electronic Industries Association) suosituksen mukaisesti mitattu aika(taso)siirtymävirhe on alle – 0,1 mikrosekuntia Huom. : Analogisia nauhureita, jotka on erityisesti suunniteltu siviilivideotarkoituksiin ei katsota instrumentointinau- hureiksi. 2. Digitaaliset videonauhurit, joiden digitaaliliitännän maksimisiirtonopeus ylittää 180 Mbit/s Huom. : 3A002. a. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi digitaalisia videonauhureita, jotka on erityisesti suunniteltu televisionauhoituksiin käyttäen CCIR:n (International Radio Consultants Committee) tai IEC:n (Internatio- nal Technical Commission) standardien tai suositusten mukaista signaalimuotoa siviilitelevisiosovelluksissa. 3. Viistopyyhkäisytekniikkaa tai kiinteäpää-tekniikkaa käyttävät digitaaliset instrumentointinauhurit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Digitaaliliitännän maksimisiirtonopeus ylittää 175 Mbit/s tai b) Ovat ”avaruuskelpoisia” Huom. : 3A002. a. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi analogisia nauhureita, jotka on varustettu HDDR-konversio- elektroniikalla ja jotka on tarkoitettu vain digitaalisen tiedon nauhoittamiseen. 4. Laitteet, joiden digitaalisen liitännän maksimisiirtonopeus ylittää 175 Mbit/s ja jotka on suunniteltu muuntamaan digitaaliset videonauhurit instrumentointinauhureina käytettäviksi 5. Aaltomuodon digitointilaitteet ja transienttitallentimet, joilla on seuraavat ominaisuudet: HUOM. : KATSO MYÖS 3A202 KOHTA a) Digitointinopeus on 200 miljoonaa näytteenottoa sekunnissa tai enemmän ja resoluutio 10 bittiä tai enemmän ja b) Jatkuva käsittelykyky 2 Gbit/s tai enemmän T e k n. h u o m. : Laitteille, joissa on rinnakkaisväyläarkkitehtuuri, jatkuva käsittelykyky on suurin sanansiirtonopeus kerrottuna sanan bittien lukumäärällä. 3A002. a. 5 kohdassa jatkuva käsittelykyky tarkoittaa suurinta tiedonsiirtonopeutta, jonka laite voi tulostaa massamuistiin tietoa menettämättä samalla kun se ylläpitää näytteenottonopeutta ja analogia- digitaalimuunnosta. ) b) Elektroniset ”taajuussyntesoija”kokoonpanot, joiden ”taajuuden vaihtoaika” yhdeltä valitulta taajuudelta toiselle on vähemmän kuin 1 ms c) Seuraavat ”signaalianalysaattorit”: 1. Jotka kykenevät analysoimaan yli 31 GHz:n taajuuksia 2. ”Dynaamiset signaalianalysaattorit”, joiden tosiaikainen taajuuskaista ylittää 25,6 kHz Huom. : 3A002. c. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi niitä ”dynaamisia signaalianalysaattoreitä”, jotka käyttävät vain vakioisia kaistasuotimia. T e k n. h u o m. : Vakiosuhteisia kaistasuotimia kutsutaan myös oktaavi- tai osaoktaavisuotimiksi. C 399/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 d) ”Taajuussyntesoivat signaaligeneraattorit, joiden tuottamien lähtötaajuuksien tarkkuus ja lyhyen tai pitkän aikavälin stabiilius on sisäisen perustaajuuden ohjaama, siitä johdettu tai sen määräämä, ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuk- sista: 1. Syntesoitu maksimitaajuus ylittää 31 GHz 2. ”Taajuuden vaihtoaika” yhdeltä valitulta taajuudelta toiselle on vähemmän kuin 1 ms tai 3. Yksisivukaistan (SSB) vaihekohina on parempi kuin −(126 + 20 log10F−20 log10f) dBc/Hz, jossa F on toimintataajuuden poikkeama hertseinä ja f on tomintataajuus megahertseinä Huom. : 3A002. d kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, joissa lähtötaajuus aikaansaadaan joko laskemalla yhteen tai vähentämällä toisistaan kahden tai useamman kideoskillaattorin taajuuksia ja kertomalla siten saatu tulos. e) Verkkoanalysaattorit, joiden maksimitoimintataajuus ylittää 40 GHz f) Mikroaaltotestivastaanottimet, joilla on kaikki seuraavat: 1. Maksimitoimintataajuus ylittää 40 GHz ja 2. Kykenevat mittaamaan samanaikaisesti sekä amplitudia että vaihetta g) Atomitaajuusstandardit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Pitkän aikavälin (vanhenemis-) stabiilius on vähemmän (parempi) kuin 1 × 10−11 kuukaudessa tai 2. Ovat ”avaruuskelpoisia” Huom. : 3A002. g. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ei-”avaruuskelpoisia” rubidiumstandardeja. 3A101 Seuraavat, muut kuin 3A001 kohdassa määritellyt elektroniset laitteet, laitteet ja komponentit: a) ”Ohjuksissa” käyttökelpoiset analogia-digitaalimuuntimet, jotka on suunniteltu vastaamaan sotilasspesifikaatioiden kovaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden vaatimuksia tai b) Kiihdyttimet, joilla pystytään lähettämään sähkömagneettista säteilyä, joka tuotetaan 2 MeV:n energiaan tai sen yli kiihdytettyjen elektronien jarrutussäteilyn (bremsstrahlung) avulla, sekä näitä kiihdyttimiä sisältävät järjestelmät Huom. : 3A101. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisiin tarkoituk- siin. 3A201 Seuraavat muut kuin 3A001 kohdassa määritellyt elektroniset komponentit: a) Kondensaattorit, joilla on seuraavat ominaisuudet: 1. Nimellisjännite suurempi kuin 1,4 kV, energian varastointikyky suurempi kuin 10 J, kapasitanssi suurempi kuin 0,5 eF ja sarjainduktanssi vähemmän kuin 50 nH tai 2. Nimellisjännite suurempi kuin 750 V, kapasitanssi suurempi kuin 0,25 eF ja sarjainduktanssi vähemmän kuin 10 nH b) ”Suprajohtavat” solenoidisähkömagneetit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Pystyvät muodostamaan yli 2 teslan (20 kilogaussin) magneettikenttiä 2. L/D-suhde (pituuden suhde sisähalkaisijaan) on suurempi kuin 2 3. Sisähalkaisija yli 300 mm ja 4. Magneettikenttä poikkeaa vähemmän kuin 1 % tasaisesta kentästä sisätilavuuden keskeisen puoliskon (50 %) alueella Huom. : 3A201. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi magneetteja, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisten ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR) perustuvien kuvanmuodostusjärjestelmien osiksi. Sana ’osiksi’ ei välttä- mättä tarkoita saman toimituksen fyysistä osaa; erilliset toimitukset ovat sallittuja eri lähteistä, mikäli niihin liittyvissä vientiasiakirjoissa selvästi mainitaan, että toimitukset lähetetään kuvanmuodostusjärjestelmän ’osiksi’. c) Seuraavat välähtävät röntgensalamageneraattorit tai pulssitoimiset elektronikiihdyttimet, joiden huippuenergia on vähin- tään 500 keV paitsi: Kiihdyttimet, jotka ovat muuhun kuin elektronisuihku- tai röntgensäteilytykseen (esimerkiksi elektronimikroskopiaan) suunniteltujen laitteiden komponentteja sekä ne, jotka on suunniteltu lääketieteellisiä laitteita varten: 1. Joiden kiihdyttimen huippuelektronienergia on 500 keV tai suurempi, mutta pienempi kuin 25 MeV ja hyvyysluku (K) 0,25 tai suurempi, jossa K on määritelty seuraavasti: K = 1,7 x 103 x V2,65 x Q, jossa V on huippuelektronienergia miljoonina elektronivoltteina ja Q kiihdytetty kokonaisvaraus coulombeina, jos elektronipulssin kesto on suurempi kuin 1 mikrosekunti; jos elektronipulssin kesto on suurempi kuin 1 mikrosekunti, Q on 1 mikrosekunnissa kiihdytetty maksimisähkövaraus (Q on yhtä kuin elektronivirran i integraali ajan t suhteen (Q = (cid:242) idt), jossa i on säteen virta ampeereina ja t aika sekunneissa) tai 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/73 2. Joiden kiihdyttimen huippuelektronienergia on 25 MeV tai suurempi ja huipputeho suurempi kuin 50 MW. [Huipputeho = (huippujännite voltteina) × (säteen huippuvirta ampeereina)] T e k n. h u o m. : a) Sädepulssin kesto — mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa pulssin kesto on pienempi kahdesta seuraavasta: 1 mikrosekunti tai yhden mirkoaaltomodulaattorin pulssin tuottaman tiivistetyn pulssipaketin kesto. b) Säteen huippuvirta — mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa säteen huippuvirta on tiivistetyn pulssipaketin keskimääräinen virta sen keston aikana. 3A225 Muut kuin 0B001. c. 11 kohdassa määritellyt taajuusmuuntimet (joita kutsutaan myös konverttereiksi tai inverttereiksi) tai generaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Monivaiheulostulo kykenee antamaan 40 W:n tai suuremman tehon b) Kykenee toimimaan taajuusalueella 600—2 000 Hz:n välillä c) Harmoninen kokonaissärö on alle 10 % ja d) Taajuuden säätö on parempi kuin 0,1 % 3A226 Muut kuin 0B001. j. 6 kohdassa mainitut tasavirtasuurteholähteet, jotka kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 100 V:n tai korkeamman jännitteen 500 A:n tai suuremmalla virralla ja joiden jännitteen tai virran säätö on parempi kuin 0,1 % 3A227 Muut kuin 0B001. j. 5 kohdassa määritellyt tasavirtakorkeajännitelähteet, jotka kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 20 000 V:n tai korkeamman jännitteen 1 A:n tai suuremmalla virralla ja joiden jännitteen tai virran säätö on parempi kuin 0,1 % 3A228 Seuraavat kytkinlaitteet: a) Kylmäkatodiputket (mukaan lukien kaasukrytronputket ja tyhjösprytronputket), olivatpa ne sitten kaasutäytteisiä tai ei, jotka toimivat kipinävälin tavoin ja sisältävät kolme tai useampia elektrodeja ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuu- det: 1. Huippuanodijännitteen nimellisarvo on 2 500 V tai enemmän 2. Huippuanodivirran nimellisarvo on 100 A tai enemmän ja 3. Anodin viiveaika on 10 es tai lyhyempi b) Liipaistavat kipinävälit, joiden anodiviiveaika on 15 es tai lyhyempi ja huippuvirran nimellisarvo 500 A tai enemmän c) Nopeatoimiset kytkinmodulit tai -kokoonpanot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Huippuanodijännitteen nimellisarvo on suurempi kuin 2 000 V 2. Huippuanodivirran nimellisarvo on 500 A tai enemmän ja 3. Kytkentäaika on 1 es tai vähemmän 3A229 Seuraavat laukaisulaitteet ja vastaavat suurvirtapulssigeneraattorit (valvonnanalaisia sytyttimiä varten): HUOM. : KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA. a) Räjähtävien sytyttimien laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 3A232 kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä b) Moduulirakenteiset sähköpulssigeneraattorit, jotka on suunniteltu kannettaviksi, liikkuviksi tai vaativissa olosuhteissa käytettäviksi (mukaan lukien ksenonsalamavalon käyttölaitteet), ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Pystyvät luovuttamaan energiansa alle 15 es 2. Lähtövirta on suurempi kuin 100 A 3. Nousuaika on lyhyempi kuin 10 es alle 40 ohmin kuormituksella. (Nousuaika on aikaväli, jonka kuluessa virran amplitudi kasvaa 10 prosentista 90 prosenttiin, kun kuorma on resistiivinen) 4. Ne on koteloitu pölytiiviisti 5. Mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 254 mm 6. Paino on alle 25 kg ja 7. Ne on määritelty käytettäväksi laajalla lämpötila-alueella (223 K (−50 C)—373 K (100 C) astetta) tai sopiviksi ”avaruuskäyttöön” C 399/74 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 3A230 Erittäin nopeat pulssigeneraattorit, joiden lähtöjännite on yli 6 V alle 55 ohmin resistiivisellä kuormalla ja pulssin nousuaika on lyhyempi kuin 500 ps T e k n. h u o m. : 3A230 kohdassa pulssin nousuaika määritellään ajaksi, jonka kuluessa jännite nousee 10 prosentista 90 prosenttiin jännitteen amplitudista. 3A231 Neutronigeneraattorijärjestelmät, mukaan lukien putket, jotka on suunniteltu toimimaan ilman ulkoista tyhjöjärjestelmää ja hyväksikäyttävät sähköstaattista kiihdytystä tritium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen 3A232 Seuraavat sytyttimet ja monipistesytytinjärjestelmät: HUOM. : KATSO MYÖS ASETARVIKELISTA. a) Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet: 1. Räjähtävä siltajohdin (EB) 2. Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW) 3. Iskulaukaisin ja 4. Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI) b) Järjestelyt, joita käyttäen voidaan yhdellä tai usealla sytyttimellä sytyttää räjähdyspinta (yli 5 000 m2:n alalla) yhdellä laukaisusignaalilla lähes samanaikaisesti (sytytyksen ajoitus leviää koko pinta-alalle vähemmässä kuin 2,5 es:ssa) Huom. : Tämä kohta ei määrittele sytyttimiä, joissa käytetään vain ensiöräjähteitä, esimerkiksi lyijyatsidia. T e k n. h u o m. : Kaikki kyseiset sytyttimet käyttävät pientä sähköjohdinta (siltavastusta, siltavastuslankaa tai kalvoa), joka kaasuuntuu räjähdysmäisesti, kun nopea, voimakas sähköinen pulssi kulkee sen läpi. Muissa kuin iskulaukaisin-tyypeissä räjähtävä johdin käynnistää kemiallisen räjähdyksen siihen yhteydessä olevassa voimakkaassa räjähteessä, esim. PETN:ssä (pentaerytritoltetra- nitraatissa). Iskulaukaisimissa sähköjohtimen kaasuuntuminen työntää piikin tai iskurin sytyttimen välin yli ja iskurin törmäys räjähteeseen käynnistää kemiallisen sytytyksen. Joissakin malleissa iskurin käyttövoimana on magneettinen voima. Termiä räjähtävä kalvo voidaan käyttää joko EB- tai iskurityyppisistä sytyttimistä. 3A233 Seuraavat, muut kuin 0B002. g kohdassa määritellyt massaspektrometrit, jotka kykenevät mittaamaan atomipainoltaan 230 tai raskaampia ioneja, ja joiden resoluutio on parempi kuin 2 osaa 230:stä ja niiden ionilähteet: a) Induktiivisesti kytketyt plasmamassaspektrometrit (ICP/MS = Inductively Coupled Plasma Mass Spectrometers) b) Hehkupurkausmassaspektrometrit (GDMS = Glow Discharge Mass Spectrometers) c) Termistä ionisaatiota käyttävät massaspektrometrit (TIMS = Thermal Ionization Mass Spectrometers) d) Elektronipommitusmassaspektrometrit, joiden lähdekammio on tehty, vuorattu tai päällystetty UF6-kestävillä materiaa- leilla e) Seuraavat molekyylisuihkumassaspektrometrit: 1. Joiden lähdekammio on valmistettu, vuorattu tai päällystetty ruostumattomalla teräksellä tai molybdeenillä ja joiden kylmäloukku kykenee jäähtymään 193 K (−80 C) asteeseen tai sen alle tai 2. Joiden lähdekammio on valmistettu, vuorattu tai päällystetty UF6-kestävillä materiaaleilla tai f) Massaspektrometrit, jotka on varustettu aktinidien tai aktinidifluoridien kanssa käytettäväksi suunnitellulla mikrofluo- rausionilähteellä 3B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 3B001 Seuraavat puolijohdekomponenttien tai -materiaalien valmistuslaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut osat ja kompo- nentit: a) Seuraavat ”ohjelmallisesti ohjatut” epitaksikasvatusta varten sunnnitellut laitteet: 1. Laitteet, jotka kykenevät tuottamaan 75 mm:n tai pidemmällä matkalla kerroksia, joiden kerrospaksuuden vaihtelu on alle – 2,5 % 2. Reaktorit, jotka suorittavat metalliorgaanista kemiallista kaasufaasipinnoitusta (MOCVD) ja jotka on erityisesti suunniteltu yhdistepuolijohdekiteiden kasvatukseen käyttäen kohtien 3C003 tai 3C004 mukaan valvonnanalaisten materiaalien välistä kemiallista reaktiota 3. Molekyylisuihku-epitaksikasvatuslaitteet, jotka käyttävät kaasulähteitä 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/75 b) ”Ohjelmallisesti ohjatut laitteet”, jotka on suunniteltu ioni-istutusta varten ja joilla on jokin seuraavista: 1. Kiihdytysjännite ylittää 200 keV 2. Ne on erityisesti suunniteltu ja optimoitu toimimaan pienemmällä kuin 10 keV:n kiihdytysjännitteellä 3. Mahdollistavat kuvion suoran istutuksen tai 4. Kykenevät suorittamaan korkeaenergistä happi-istutusta kuumennettuun puolijohdesubstraattiin c) Seuraavat ”ohjelmallisesti ohjatut” anisotrooppiset plasmakuivasyövytyslaitteet: 1. Laitteet, joissa on kasetista-kasettiin toiminta ja syöttökammiot ja joissa on jokin seuraavista: a) Magneettinen rajoitus tai b) Elektroni-syklotroniresonanssi (ECR) 2. Laittet, jotka on erityisesti suunniteltu 3B001. e kohdan mukaan valvonnanalaisia laitteita varten ja joissa on jokin seuraavista: a) Magneettinen rajoitus tai b) Elektroni-syklotroniresonanssi (ECR) d) Seuraavat ”ohjelmallisesti ohjatut” plasma-CVD-laitteet 1. Laitteet, joissa on kasetista-kasettiin toiminta ja syöttökammiot ja joissa on jokin seuraavista: a) Magneettinen rajoitus tai b) Elektroni-syklotroniresonanssi (ECR) 2. Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 3B001. e kohdan mukaan valvonnanalaisia laitteita varten ja joissa on jokin seuraavista: a) Magneettinen rajaus tai b) Elektroni-syklotroniresonanssi (ECR) e) ”Ohjelmallisesti ohjatut” automaattisyöttöiset monikammioiset puolijohdekiekkojen käsittelyjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat: 1. Menetelmät kiekkojen syöttöä ja ulosottoa varten ja joihin voidaan liittää enemmän kuin kaksi puolijohdeprosessilai- tetta ja 2. Suunniteltu muodostamaan tyhjössä toimiva integroitu järjestelmä useiden kiekkojen peräkkäistä prosessointia varten Huom. : 3B001. e kohta ei aseta valvonnanalaiseksi automaattisia kiekkojen robottikäsittelijöitä, joita ei ole suunni- teltu toimimaan tyhjössä. f) Seuraavat ”ohjelmallisesti ohjatut” litografialaitteet: 1. Askeltavat kohdistus- ja valotuslaitteet kiekkojen prosessointia varten, jotka käyttävät foto-optisia tai röntgenmenetel- miä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Valolähteen aallonpituus lyhyempi kuin 400 nm tai b) Pystyvät tuottamaan kuvion, jonka pienin erottuva kuvion koko on 0,7 em tai vähemmän Huom. : Pienin erottuva kuvion koko lasketaan seuraavalla kaavalla MRF = (aallonpituus mikrometreinä) x (K-kerroin) numeerinen aukko jossa: K-kerroin = 0,7 MFR on pienin erottuva kuvion koko. 2. Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu maskien valmistukseen tai puolijohdekomponenttien prosessointiin käyttäen poikkeutettua ja fokusoitua elektronisuihkua, ionisuihkua tai ”laser”sädettä, ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuk- sista: a) Suihkun tai säteen pisteen koko on pienempi kuin 0,2 em b) Kykenevät tuottamaan kuvioita, joiden viivaleveys on vähemmän kuin 1 em tai c) Kohdistustarkkuus on parempi kuin – 0,20 em (3 sigmaa) g) Maskit tai retikkelit, jotka on suunniteltu 3A001 kohdassa määriteltyjä integroituja piirejä varten h) Monikerrosmaskit, joissa on vaihesiirtokerros C 399/76 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 3B002 Seuraavat ”ohjelmallisesti ohjatut” testauslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu puolijohdekomponenttien ja koteloimatto- mien komponenttien testaamiseen: a) Laitteet transistorien S-parametrien testaukseen yli 31 GHz:n alueella b) Integroitujen piirien ja niistä muodostuvien kokoonpanojen testauslaitteet, jotka kykenevät suorittamaan toiminnallista (totuustaulu-) testausta yli 60 MHz:n bittikuvionopeudella Huom. : 3B002. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu testaamaan: 1. Koti- tai viihdekäyttöön tarkoitettujen laitteiden elektronisia kokoonpanoja tai kokoonpanoluokkia; 2. Valvonnan ulkopuolisia elektronisia komponentteja, elektronisia kokoonpanoja tai integroituja piirejä. c) Laitteet integroitujen mikroaaltopiirien testaukseen yli 3 GHz:n taajuuksilla Huom. : 3B002. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi testauslaitteita, jotka on erityisesti suunniteltu testaamaan sellaisten laitteiden integroituja mikroaaltopiirejä, jotka on suunniteltu tai mitoitettu toimimaan ITU:n allokoimilla kaistoilla taajuuksilla, jotka eivät ylitä 31 GHz. d) Elektronisuihkujärjestelmät, jotka on suunniteltu toimimaan alle 3 keV:n jännitteellä, tai ”laser”sädejärjestelmät, jotka on tarkoitettu jännitteellisten puolijohdekomponenttien kosketuksettomaan tutkimiseen ja joilla on kaikki seuraavat: 1. Stroboskooppinen ominaisuus, joka on toteutettu joko sädettä katkomalla tai anturin ajoituksella ja 2. Elektronispektrometri jännitteen mittausta varten, jonka resoluutio on vähemmän (parempi) kuin 0,5 V Huom. : 3B002. d kohta ei aseta valvonnanalaiseksi pyyhkäisyelektronimikroskooppeja, paitsi kun ne on erityisesti suunniteltu ja varustettu jännitteellisten puolijohdekomponenttien kosketuksettomaan tutkimiseen. 3C — MATERIAALIT 3C001 Hetero-epitaksimateriaalit, jotka koostuvat substraatista, jonka päälle on epitaktisesti kasvatettu useita kerroksia seuraavia aineita: a) Pii b) Germanium tai c) Galliumin tai indiumin III/V-yhdisteet T e k n. h u o m. : III/V-yhdisteet ovat monikiteisiä valmisteita tai binaarisia tai kompleksisia yksikiteisiä valmisteita, jotka koostuvat Mendelejevin jaksollisen luokitustaulun ryhmien IIIA ja VA alkuaineista (esim. galliumarsenidi, galliumalumiiniarsenidi, indiumfosfidi). 3C002 Seuraavat estopinnoitemateriaalit ja valvonnanalaisilla estopinnoitemateriaaleilla pinnoitetut ”substraatit”: a) Positiiviestopinnoitteet, joiden spektrivaste on erityisesti sovitettu (optimoitu) alle 370 nm:n aallonpituuksille b) Kaikki estopinnoitteet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi elektroni- tai ionisuihkun kanssa ja joiden herkkyys on 0,01 mikrocoulombia/mm2 tai parempi c) Kaikki röntgenestopinnoitteet, joiden herkkyys on 2,5 mJ/mm2 tai parempi d) Kaikki pintakuvausteknologiaa varten optimoidut estopinnoitteet, piitetyt resistit mukaan lukien T e k n. h u o m. : Piittämistekniikka on prosessi, jossa käytetään estopinnoitteen pinnan oksidointia parantamaan sen ominaisuuksia sekä märkä- että kuivakehityksessä. 3C003 Seuraavat orgaanis-epäorgaaniset yhdisteet: a) Metalliorgaaniset alumiini-, gallium- tai indiumyhdisteet, joiden (perusmetallin) puhtaus (metalleista) on parempi kuin 99,999 % b Arseeniorgaaniset, antimoni-orgaaniset ja fosfori-orgaaniset yhdisteet, joiden puhtaus (epäorgaanisista aineista) on parempi kuin 99,999 % Huom. : 3C003 kohta asettaa valvonnanalaiseksi vain yhdisteet, joiden metallinen, osittain metallinen tai ei-metallinen elementti on suoraan liittynyt hiileen molekyylin orgaanisessa osassa. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/77 3C004 Fosfori-, arseeni- tai antimonihydridit, joiden puhtaus on parempi kuin 99,999 %, myös neutraaleilla kaasuilla laimennet- tuina Huom. : 3C004 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi hydridejä, jotka sisältävät 20 mooliprosenttia tai enemmän jalokaasuja tai vetyä. 3D — OHJELMISTOT 3D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 3A001. b—3A002. g tai 3B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 3D002 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti tarkoitettu 3B kohdassa määriteltyjen ohjelmallisesti ohjattujen” laitteiden ”käyttöä” varten 3D003 ”Ohjelmistot” puolijohdekomponenttien ja integroitujen piirien tietokoneavusteista suunnittelua (CAD) varten, joilla on jokin seuraavista: a) Suunnittelusääntöjä tai piirien verifiointisääntöjä b) Fyysisesti kytkettyjen piirien simulointia tai c) Simulaattoreita litografiaprosessin suunnittelua varten T e k n. h u o m. : Litografiaprosessin simulaattori on ”ohjelmisto”paketti, jota käytetään suunnitteluvaiheessa määrittelemään toisiaan seuraavat litografia-, syövytys- ja pinnoitusvaiheet, jotka muuntavat maskin kuviot erityisiksi topografisiksi johtimien, eristeiden ja puolijohdemateriaalien kuvioiksi. Huom. : 3D003 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka on erityisesti suunniteltu kaavioiden syöttöä, logiikan simulointia, komponenttien sijoittelua ja langoitusta, layoutin verifiointia tai kuviongenerointinauhaa varten. Huom. : Kirjastot, suunnitteluparametrit sekä niihin liittyvät tiedot puolijohdekomponenttien ja integroitujen piirien suunnittelua varten käsitetään ”teknologiaksi”. 3D101 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 3A101. b kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 3E — TEKNOLOGIA 3E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A, 3B tai 3C kohdassa määriteltyjen laitteiden ja materiaalien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten Huom. : 3E001 kohta ei asesta valvonnanalaiseksi seuraavien komponenttien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten tarvitta- vaa teknologiaa: a) Mikroaaltotransistorit, jotka on tarkoitettu toimimaan alle 31 GHz:n alueella; b) 3A001. a. 3—3A001. a. 12 kohtien mukaan valvonnanalaiset integroidut piirit, joilla on seuraavat ominaisuudet: 1. Perustuvat yhden mikrometrin tai karkeampaan ”teknologiaan”; ja 2. Eivät sisällä monikerrosrakenteita. Huom: Termi monikerrosrakenteet 3E001 kohdan b. 2 huomautuksessa ei sisällä komponentteja, joissa on korkeintaan kaksi metallikerrosta ja kaksi monikiteistä piikerrosta. 3E002 Muu ”teknologia” seuraavien komponenttien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten: a) Tyhjö-mikroelektroniset komponentit b) Heterorakenteiset puolijohdekomponentit, kuten korkean elektroniliikkuvuuden transistorit (HEMT), heterobipolaaritran- sistorit (HBT), kvanttikuoppa- tai superhilakomponentit c) ”Suprajohtavat” elektroniset komponentit d) Elektronisten komponenttien timanttifilmisubstraatit 3E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A001. a. 1 tai 2, 3A101 tai 3D101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ja ”ohjelmistojen” ”käyttöä” varten 3E102 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3D101 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten 3E201 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A001. e. 2, 3A001. e. 3, 3A201, 3A202, 3A225—3A233 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten C 399/78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 4 RYHMÄ — TIETOKONEET Huom. : 1. Tietokoneet, niihin liittyvät laitteet tai ”ohjelmistot”, jotka suorittavat tietoliikenteen tai ”paikallisverkon” toimintoja, tulee arvioida myös 5 ryhmän 1 osa (Tietoliikenne) toimintaparametreja vasten. Huom. : 1. Ohjausyksiköitä, jotka yhdistävät suoraan keskusyksikön, ”keskusmuistin” tai levyohjaimien väyliä tai kanavia, ei katsota 5 ryhmän 1 osa (Tietoliikenne) määrittelemiksi tietoliikennelaitteiksi. 2. Pakettikytkentää varten erityisesti suunniteltujen ”ohjelmistojen” valvonnanalaisuus; katso 5D001 kohta (Tietoliikenne). 2. Tietokoneet, niihin liittyvät laitteet tai ”ohjelmistot”, jotka suorittavat salausta, salauksen analysointia tai sertifioitavissa olevaa monitasoista turvallisuuden valvontaa tai sertifioitavissa olevaa käyttöoikeuden rajaamista tai jotka rajoittavat sähkömagneettista mukautuvuutta (EMC), tulee arvioida myös 5 ryhmän 2 osa (Tiedon suojaus) toimintaparametreja vasten. 4A — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT 4A001 Seuraavat elektroniset tietokoneet ja niihin liittyvät laitteet sekä niitä varten erityisesti suunnitellut ”elektroniset kokoonpa- not” ja komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 4A101 KOHTA a) Jotka on erityisesti suunniteltu niin, että niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Mitoitettu toimimaan ympäröivässä lämpötilassa alle 228 K (− 45 C) astetta tai yli 358 K (85 C) astetta Huom. : 4A001. a. 1 kohta ei koske siviiliajoneuvo- tai rautatiesovelluksiin erityisesti suunniteltuja tietokoneita. 2. Kestävät säteilyä yli jonkin seuraavista rajoista: a) Kokonaisannos 5 × 103 Gy (Si) b) Annosnopeus 5 × 103 Gy (Si)/s tai c) Kertahäiriö 1 × 10−7 virhettä/bit/vrk b) Joilla on 5 ryhmän 2 osassa (Tiedon suojaus) määritellyt rajat ylittäviä ominaisuuksia tai toimintoja 4A002 Seuraavat ”hybriditietokoneet” sekä niitä varten erityisesti suunnitellut ”elektroniset kokoonpanot” ja komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 4A102 KOHTA. a) Jotka sisältävät 4A003 kohdassa määriteltyjä ”digitaalisia tietokoneita” b) Jotka sisältävät analogia-digitaalimuuntimia, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. 32 kanavaa tai enemmän ja 2. 14 bitin resoluutio (merkkibitin lisäksi) tai enemmän ja muunnosnopeus 200 000 muunnosta sekunnnissa tai enemmän 4A003 Seuraavat ”digitaaliset tietokoneet”, ”elektroniset kokoonpanot” ja niihin liittyvät laitteet sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: Huom. : 1. 4A003 kohta sisältää seuraavat: a) Vektoriprosessorit b) Matriisiprosessorit c) Digitaaliset signaaliprosessorit d) Logiikkaprosessorit e) Laitteet ”kuvan laadun parantamista” varten f) Laitteet ”signaalinkäsittelyä” varten 2. Muihin laitteisiin tai järjestelmiin sisältyvien 4A003 kohdassa kuvattujen ”digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden tai järjestelmien valvonnanalaisuuden mukaan edellyttäen, että: a) ”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet ovat näiden muiden laitteiden tai järjestelmien toiminnan kannalta välttämättömiä 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/79 b) ”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet eivät ole näiden muiden laitteiden tai järjestelmien olennaisin osa ja Huom. : 1. Muita laitteita varten erityisesti suunniteltujen ”signaalin käsittely” -tai ”kuvan laatua parantavien” laitteiden valvonnanalaisuuden määrittelee näiden muiden laitteiden valvonnanalaisuus, vaikka ne ylittäisivätkin olennai- simman osan kriteerin, mikäli ne suorittavat vain näiden muiden laitteiden vaatimia toimintoja. 2. Tietoliikenteessä käytettävien ”digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden valvonnanalaisuus: katso 5 ryhmä 1 osa (Tietoliikenne). c) ”Digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden ”teknologia” on määritelty 4E kohdassa. a) Jotka on suunniteltu tai muunnettu ”vikasietoisiksi” Huom. : ”4A003. a kohdan tarkoituksia varten ei ”digitaalisia tietokoneita” tai niihin liittyviä laitteita katsota suunnitel- luiksi tai muunnetuiksi ”vikasietoisiksi”, jos ne käyttävät: 1. ”Keskusmuistin” virheenpaljastus- tai virheenkorjausalgoritmeja 2. Kahden ”digitaalisen tietokoneen” välistä kytkentää siten, että aktiivisen keskusyksikön pettäessä vapaana oleva ja sen toimintaa peilaava keskusyksikkö voi jatkaa järjestelmän toimintaa 3. Kahden keskusyksikön välistä tiedonsiirtokytkentää tai yhteistä muistiyksikköä siten, että yksi keskusyksikkö voi suorittaa muita tehtäviä kunnes toinen keskusyksikkö pettää, jolloin ensin mainittu ottaa hoitaakseen järjestelmän toiminnan tai 4. Kahden keskusyksikön synkronointia ”ohjelmistojen” avulla siten, että yksi keskusyksikkö huomaa milloin toinen pettää ja voi ottaa huolehtiakseen sen tehtävät b) ”Digitaaliset tietokoneet”, joiden ”yhteenlaskettu teoreettinen tehokkuus” (”CTP”) ylittää 2 000 miljoonaa teoreettista operaatiota (Mtops) c) Seuraavat ”elektroniset kokoonpanot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu nostamaan tehokkuutta laskentayk- siköitä (CE) lisäämällä siten, että yhdistetty ”yhteenlaskettu teoreettinen tehokkuus” ylittää 4A003. b kohdan rajan Huom. : 1. 4A003. c kohta koskee vain kokoonpanoja ja ohjelmoitavia keskinäisiä kytkentöjä, jotka eivät ylitä 4A003. b kohdassa määriteltyä rajaa, kun ne toimitetaan erillisinä ”elektronisina kokoonpanoina”. Se ei koske ”elektronisia kokoonpanoja”, joiden rakenne rajoittaa niiden käytön 4A003. d, e tai f kohdan määritteleminä liittyvinä laitteina. 2. 4A003. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi tuotteita tai tuoteperheitä varten erityisesti suunniteltuja elektroni- sia kokoonpanoja, jotka maksimikokoonpanossaan eivät ylitä 4A003. b kohdan rajaa. d) Grafiikan kiihdyttimet tai grafiikkaprosessorit, joiden kolmiulotteinen vektorinopeus ylittää 3 000 000 e) Laitteet, jotka suorittavat analogia-digitaalimuunnoksia tai digitaali-analogiamuunnoksia ja jotka ylittävät 3A001. a. 5 kohdassa mainitut rajat f) Laitteet, jotka sisältävät 5A001. b. 3 kohdassa mainitut rajat ylittäviä päätelaitteiden liitäntälaitteita Huom. : 4A003. f kohdan tarkoittamat ”päätelaitteiden liitäntälaitteet” sisältävät myös ”paikallisverkkojen” liitäntälait- teet, modeemit ja muut tietoliikenneliitännät. Paikallisverkon liitäntälaitteet käsitetään ”verkkoliityntäohjai- miksi”. g) Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu ”digitaalisten tietokoneiden” tai niihin liittyvien laitteiden välistä ulkoista keskinäisliitäntää varten, joka sallii viestiliikenteen tiedonsiirtonopeudella, joka ylittää 80 Mbyte/s Huom. : 4A003. g kohta ei aseta valvonnanalaiseksi sisäisiä liitäntälaitteita (esim. emolevyjä ja väyliä) eikä passiivisia kytkentälaitteita. 4A004 Seuraavat tietokoneet ja niitä varten erityisesti suunnitellut niihin liittyvät laitteet, ”elektroniset kokoonpanot” ja komponen- tit: a) ”Systoliset matriisitietokoneet” b) ”Hermoverkkotietokoneet” c) ”Optiset tietokoneet” 4A101 Muut kuin 4A001. a. 1 kohdassa määritellyt analogiset tietokoneet, ”digitaaliset tietokoneet” tai digitaaliset differentiaalianaly- saattorit, jotka on suunniteltu kovaan käyttöön ja suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien käyttöä varten 4A102 Hybriditietokoneet, jotka on erityisesti suunniteltu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten Huom. : Tätä valvonnanalaisuutta sovelletaan vain, kun laitteita toimitetaan 7D103 tai 9D103 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” kanssa. C 399/80 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 4B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET Ei ole 4C — MATERIAALIT Ei ole 4D — OHJELMISTOT Huom. : Muissa ryhmissä kuvattujen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten tarkoitettujen ”ohjelmisto- jen” valvonnanalaisuutta käsitellään kyseisissä ryhmissä. Tässä ryhmässä kuvattujen laitteiden ”ohjelmistojen” valvonnanalaisuutta käsitellään tässä kohdassa. 4D001 4A001—4A004 tai 4D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen” ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut ”ohjelmistot” 4D002 4E kohdassa määritellyn ”teknologian” tukemiseen erityisesti suunnitellut tai muunnetut ”ohjelmistot” 4D003 Seuraavat erityiset ”ohjelmistot”: a) ”Lähdekieliset” käyttöjärjestelmä”ohjelmistot”, ”ohjelmistojen” kehittämistyökalut ja kääntäjät, jotka on erityisesti suunniteltu monitietovirtakäsittelyä varten b) ”Asiantuntijajärjestelmät” tai ”ohjelmistot” ”asiantuntijajärjestelmien” päätelmäkoneita varten, jotka sisältävät molemmat seuraavista: 1. Ajasta riippuvat säännöt ja 2. Perusalkiot sääntöjen ja faktojen aikaominaisuuksien käsittelyä varten c) ”Ohjelmistot”, joilla on 5 ryhmän 2 osa (Tiedon suojaus) rajat ylittäviä ominaisuuksia tai toimintoja d) Käyttöjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu ”tosiaikaista käsittelyä” suorittaville laitteille, jotka takaavat lyhyem- män kuin 20 es:n ”yleisen keskeytysviiveen” 4E — TEKNOLOGIA 4E001 Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 4A tai 4D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen” ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten TEKNINEN HUOMAUTUS KOSKIEN YHDISTETTYÄ TEOREETTISTA TEHOKKUUTTA (CTP) ”CE” ”laskentayksikkö” (tyypillisesti aritmetiikkaprosessori) Tässä huomautuksessa käytetyt lyhenteet FP XP t liukuva pilkku kiinteä pilkku suoritusaika XOR eksklusiivinen OR CPU keskusyksikkö TP teoreettinen tehokkuus (yhden ”laskentaelementin”) ”CTP” ”yhdistetty teoreettinen tehokkuus” (useiden ”laskentaelementtien”) R WL L x efektiivinen laskentanopeus sananpituus sananpituuden korjaus kertomerkki Suoritusaika t ilmaistaan mikrosekunteina ja TP ja ”CTP” ilmaistaan miljoonina teoreettisina operaatioina sekunnissa (Mtops) ja WL ilmaistaan bitteinä. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/81 ”CTP”:n laskentatavan kuvaus ”CTP” on laskentatehokkuuden mitta ilmaistuna Mtops:eina. Seuraavat kolme vaihetta tarvitaan yhdistettäessä ”CE”:t ”CTP”:n laskemiseksi: 1. Laske kunkin laskentayksikön (”CE”) efektiivinen laskentanopeus R 2. Käytä sanan pituuden korjausta (L) efektiiviselle laskentanopeudelle (R), jolloin saat teoreettisen tehokkuuden (TP) kullekin laskentayksikölle 3. Mikäli laskentayksiköitä on useampia kuin yksi, yhdistä teoreettiset tehokkuudet ”CTP”:n saamiseksi Yksityiskohdat näille kolmelle vaiheelle on esitetty seuraavissa kappaleissa. Huom. 1. : Jos usealla ”CE”:llä on sekä yhteisiä että omia alamuistijärjestelmiä, ”CTP”:n laskenta suoritetaan hierarkisesti kahdessa vaiheessa; yhdistä ensin ”CE”-ryhmät joilla on yhteistä muistia ja laske sitten ryhmien ”CTP” käyttäen laskentatapaa usealle ”CE”:lle, joilla ei ole yhteistä muistia. Huom. 2. : ”CE”:tä, jonka toiminta rajoittuu syöttöön/tulostukseen ja ympäryslaitteiden toimintoihin (esim. levy-yksikön, kommuni- kointi- ja näyttöpääteohjaimet) ei yhdistetä ”CTP”-laskentaan. Seuraava taulukko näyttää miten kullekin ”laskentayksikölle” lasketaan efektiivinen laskentanopeus (R): Vaihe 1: Efektiivinen laskentanopeus R ”CE”:t, joissa on: Huom. : Jokainen ”CE” on evaluoitava erikseen. Efektiivinen laskentanopeus R vain XP vain FP Rxp = 1 3 × txp add Jos yhteenlaskukäskyä ei ole: Rxp = 1 txp mult Jos yhteenlaskua tai kertolaskua ei ole, valitse nopein aritmeetti- nen operaatio: Rxp = 1 3 × txp Rfp = Maks. 1 tfp add ; 1 tfp mult ks. huom. X ja Z ks. huom. X ja Y Sekä FP että XP (R) Laske molemmat arvot Rxp Rfp Yksinkertaiset logiikkaprosessorit, joissa ei ole artimetiikkakäs- kyjä R = 1 3 × tlog Erikoislogiikkaprosessorit, jotka eivät käytä mitään mainituista loogisista operaatioista Jossa tlog on eksklusiivisen-tai-käskyn toteutusaika tai mikäli sitä ei ole, nopeimman loogisen operaation suoritusaika ks. huom. X ja Z R = R9 × WL/64 Jossa R9 on tulosten lukumäärä sekunnissa, WL on loogisen operaation kohteen bittien lukumäärä ja 64 suure, joka normalisoi tuloksen 64 bitin operaatioksi C 399/82 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 Huom. W: Liukuhihnakäsittelyä suorittavalle ”CE”:lle, joka suorittaa yhden aritmeettisen tai loogisen operaation jokaisella kellon syklillä pipelinen tultua täytteen, voidaan määritellä liukuhihnanopeus. Efektiivinen laskentanopeus (R) sellaiselle ”CE”:lle on se, kumpi liukuhihna- tai ei-liukuhihnanopeudesta on nopeampi. Huom. X: ”CE”:lle, joka suorittaa useita tietyntyyppisiä operaatioita yhden syklin aikana (esim. kaksi yhteenlaskua tai kaksi samanlaista loogista operaatiota), toteutusaika t saadaan: t = syklin aika identtisten operaatioiden määrä konesyklin aikana ”CE”:t, jotka suorittavat useita, erilaisia aritmeettisia operaatioita yhden konesyklin aikana, on käsiteltävä useampana erillisenä ”CE”:nä (esim. jos ”CE” suorittaa yhteenlaskua ja kertolaskua yhden syklin aikana, käsitellään sitä kahtena ”CE”:nä, joista toinen suorittaa yhteenlaskua ja toinen kertolaskua). Jos yksi ”CE” suorittaa sekä skalaari- että vektorilaskentaa, käytetään niistä nopeamman suoritusajan arvoa. Huom. Y: Jos ”CE”:ssä ei ole FP-yhteenlaskua eikä FP-kertolaskua, mutta se suorittaa FP-jakolaskun: Rfp = 1 tfp div Jos ”CE” suorittaa FP-käänteisarvo-operaation, mutta ei FP-yhteenlaskua, FP-kertolaskua eikä FP-jakolaskua, niin Jos mitään mainituista FP-operaatioista ei ole, on Rfp = 0. Rfp = 1 tfp käänteisarvo Huom. Z: Yksinkertaisissa loogisissa operaatioissa yksi käsky suorittaa yhden loogisen manipulaation korkeintaan kahden, tietyn pituisen operandin kesken. Monimutkaisissa loogisissa operaatioissa yksi käsky suorittaa useita loogisia manipulaatioita ja tuottaa yhden tai useamman tuloksen kahdesta tai useammasta operandista. Tulokset tulee laskea kaikille operandin pituuksille ottaen huomioon sekä liukuhihna-operaatiot (jos niitä on) että ei-liukuhihnaoperaa- tiot, käyttäen nopeinta käskyn suoritusaikaa kullekin operandin pituudelle ja perustuen: 1. Liukuhihna- tai rekisteristä-rekisteriin-operaatioon. Epätavallisen lyhyet suoritusajat, etukäteen määrätylle operandille tai operandeille (esim. kertominen 0:lla tai 1:llä) voidaan jättää huomiotta. Ellei rekisteristä-rekisteriin-operaatioita ole, siirry (2) kohtaan. 2. Nopeampaan rekisteristä-muistiin- tai muistista-rekisteriin-operaatioista; jos näitäkään ei ole, siirry (3) kohtaan. 3. Muistista-muistiin-operaatioon. Jokaisessa yllämainitussa tapauksessa tulee käyttää valmistajan ilmoittamaa nopeinta suoritusaikaa. Vaihe 2: TP kullekin käytettävissä olevalle operandin pituudelle WL Muunna efektiivinen nopeus R (tai R9) sanan pituuden korjaustermillä L seuraavasti: TP = R × L jossa L = (1/3 + WL/96) Huom. : Tässä kaavassa sanan pituus WL on operandin pituus bitteinä. (Jos operaatio käyttää erilaisia operandin pituuksia, valitse niistä pisin sanan pituus. ) ”CTP”:n laskennassa mantissa-ALUn ja exponentti-ALUn yhdistelmä liukuvan pilkun prosessorissa tai -yksikössä käsitetään yhdeksi ”CE”:ksi, jossa sanan pituus (WL) on bittien lukumäärä datan esityksessä (tyypillisesti 32 tai 64). 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/83 Tätä korjausta ei suoriteta niille erikoislogiikkaprosessoreille, jotka eivät käytä XOR-käskyä ja siinä tapauksessa TP = R. Valitse maksimiarvot saaduista TP:n arvoista: jokaiselle vain XP ”laskentayksikölle” (Rxp), jokaiselle vain FP ”laskentayksikölle” (Rfp), jokaiselle XP ja FP ”laskentayksikölle” (R), jokaiselle yksinkertaiselle logiikkaprosessorille, joka ei käytä aritmeettisia operaatioita ja jokaiselle erikoislogiikkaprosessorille, joka ei käytä mitään mainittuja aritmeettisia tai loogisia operaatioita. Vaihe 3: Keskusyksiköiden ”CTP” ja laskentayksiköiden yhdistäminen Keskusyksikölle, jossa on vain yksi ”CE”: ”CTP” = TP (”CE”:t, jotka suorittavat sekä kiinteän että liukuvan pilkun operaatioita: TP = max (TPfp, TPxp)) Usean, samanaikaisesti toimivan ”CE”:n yhdistelmille ”CTP” lasketaan seuraavasti: Huom. 1. : Yhdistelmille, jotka eivät salli käikkien ”CE”:iden toimia samanaikaisesti, käytetään suurimman ”CTP”-arvon tuottavan kombinaation arvoa. Kunkin osallistuvan ”CE”:n TP lasketaan teoreettisena maksimiarvona, ennen ”CTP”-arvon määrittä- mistä. Huom. : Samanaikaisesti toimivien ”CE”:iden kombinaatioiden määrittelemiseksi, tuota käskysekvenssi, joka käynnistää operaatioita useassa ”CE”:ssä hitaimmasta (se, joka tarvitsee eniten syklejä operaation suorittamiseen) ja päätyen nopeimpaan ”CE”:hen. Jokaisella sekvenssin syklillä se ”CE”:iden kombinaatio, joka on toiminnassa syklin aikana on mahdollinen kombinaatio. Käskysekvenssin tulee huomioida kaikki laitteisto- ja/tai arkkitehtuuriesteet päällek- käisissä operaatioissa. Huom. 2. : Yksi integroitu piiri tai piirikortti voi sisältää useamman ”CE”:n. Huom. 3. : Samanaikaisia operaatioita katsotaan olevan, jos valmistaja tietokoneen käsikirjassa ilmoittaa samanaikaisia, rinnakkaisia tai samanaikaisia operaatioita tai suorituksia. Huom. 4. : ”CTP”-arvoja ei tule yhdistää ”CE”-kombinaatioille, jotka ovat keskenään kytkettyjä paikallisverkkojen, kaukoverkkojen yhteisten syöttö/tulostus liitäntöjen/laitteiden, syöttö/tulostus-liitäntöjen tai minkä tahansa ohjelmalla toteutetun kommuni- koinnin kautta. Huom. 5. : ”CTP”-arvot tulee yhdistää usealle ”CE”:lle, jotka on erityisesti suunniteltu parantamaan samanaikaisen toiminnan tai yhteisen muistin käytön, — tai useiden samanaikaisesti toimivien, erityisesti suunniteltua kovoa käyttävien muisti/ ”CE”-kombinaatioiden tehokkuutta. Tämä yhdistäminen ei koske kokoonpanoja, jotka on kuvattu kohdassa 4A003c. ”CTP” = TP1 + C2 × TP2 +. + Cn × TPn, jossa TP:t on järjestetty arvon mukaan, TP1:n ollessa suurin, TP2:n toiseksi suurin,. , ja TPn pienin. Ci on kerroin, jonka määrittelee ”CE”:iden kytkennän vahvuutta seuraavasti: Usealle samanaikaisesti ja samaa muistia käyttävälle ”CE”:lle: C2 = C3 = C4 =. Cn = 0,75. Huom. 1: Jos yllä olevalla tavalla laskettu ”CTP”-arvo ei ylitä 194 Mtops, seuraavaa kaavaa voidaan käyttää Ci:n laskemiseen: Ci = 0,75 ˛W m (i = 2,. , n) jossa m = yhteistä muistia käyttävien ”CE”:iden tai ”CE”-ryhmien määrä edellyttäen, että: 1. minkään ”CE”:n tai ”CE”-ryhmän TPi ei ylitä 30 Mtops, 2. ”CE”:t tai ”CE”-ryhmät käyttävät muistia (cache-muistia lukuun ottamatta) yhden kanavan kautta, 3. vain yksi ”CE” tai ”CE”-ryhmä voi käyttää kanavaa kerrallaan. Huom. : Tämä ei koske nimikkeitä, jotka ovat 3 ryhmän mukaan valvonnanalaisia. C 399/84 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 Huom. 2. : ”CE”:t käyttävät samaa muistia, jos ne käyttävät yhteistä puolijohdemuistin segmenttiä. Tämä muisti voi sisältää cache-muistin, keskusmuistin tai muun sisäisen muistin. Ulkoiset muistiyksiköt, kuten levymuistit, nauhamuistit tai RAM-levyt eivät sisälly. Usealle ”CE”:lle tai ”CE”:iden ryhmälle, jotka eivät käytä samaa muistia, mutta liittyvät toisiinsa yhdellä tai useammalla tietoväylällä: Ci = 0,75 × ki (i = 2,. , 32) (katso huomautusta alla) Ci = 0,60 × ki (i = 33,. , 64) Ci = 0,45 × ki (i = 65,. , 256) Ci = 0,30 × ki (i. 256) Ci:n arvo perustuu ”CE”:iden lukumäärään, ei solmujen lukumäärään. jossa ki = min (Si/Kr, 1), ja Kr = 20 Mbyte/s normalisointikerroin Si = maksimi kaikkien yhteistä muistia käyttävään i:nteen ”CE”:hen tai ”CE”-ryhmään kytkettyjen tietoväylien tiedonsiirtonopeuksien summasta (Mbyte/s). Laskettaessa Ci:tä joukolle ”CE”:itä, ensimmäisen ”CE”:n numero määrää oikeat rajat Ci:lle. Esimerkiksi, yhdisteltäessä ryhmiä, jotka kukin koostuvat kolmesta ”CE”:stä, 22 ryhmä sisältää ”CE”64:n, ”CE”65:n ja ”CE”66:n. Oikea raja Ci:lle tässä ryhmässä on 0,60. Yhdisteleminen (”CE”:iden tai ”CE”-ryhmien) tulee tapahtua nopeimmasta hitaampaan; eli: TP1 $ TP2 $. $ TPn, ja siinä tapauksessa, että TPi = TPi+1 suurimmasta pienimpään; eli: Ci $ Ci+1 Huom. : Kerrointa ki ei käytetä ”CE”:ille 2—12 jos ”CE”:n tai ”CE”-ryhmän TPi on enemmän kuin 50 Mtops; eli Ci on ”CE”:ille 2—12 tällöin 0,75. 5 RYHMÄ — TIETOLIIKENNE JA ”TIEDON SUOJAUS” 1 OSA — TIETOLIIKENNE Huom. : 1. Tietoliikennelaitteita tai -järjestelmiä varten erityisesti kehitettyjen komponenttien, ”laserien”, testaus- ja ”tuotanto”laittei- den, materiaalien ja ohjelmien valvonnanalaisuus on määritelty 5 ryhmän 1 osassa. 2. ”Digitaaliset tietokoneet”, niihin liittyvät laitteet tai ”ohjelmistot”, milloin ne ovat olennaisia tässä ryhmässä kuvattujen tietoliikennelaitteiden toiminnalle ja tukevat niitä, katsotaan erityisesti tätä tarkoitusta varten kehitetyiksi komponenteiksi, edellyttäen, että ne ovat valmistajan tavanomaisesti toimittamia vakiotyyppejä. Tämä koskee myös tietokonejärjestelmiä toimintaa, hallintoa, ylläpitoa, teknistä suunnittelua tai laskutusta varten. 5A1 — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT: 5A001 a) Tietoliikennelaitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, toiminnoista tai piirteistä: 1. Erityisesti suunniteltu kestämään ydinräjähdyksestä aiheutuvia hetkellisiä elektronisia vaikutuksia tai sähkömagneettis- ta pulssia 2. Erityisesti suojattu kestämään gamma-, neutroni- tai ionisäteilyä tai 3. Erityisesti suunniteltu toimimaan lämpötila-alueen 218 K (− 55 C)—397 K (124 C) astetta ulkopuolella Huom. : 5A001. a. 3 kohta koskee vain elektronisia laitteita) Huom. : 5A001. a. 2 ja 5A001. a. 3 kohta ei koska satelliiteissa käytettäviä laitteita. b) Tietoliikenteen siirtolaitteet ja järjestelmät ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit tai tarvikkeet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, toiminnoista tai piirteistä: 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/85 Huom. : Tietoliikenteen siirtolaitteita ovat: a) Seuraaviksi luokiteltavat tai niiden yhdistelmät: 1. Radiolaitteet (esim. lähettimet, vastaanottimet ja lähetin-vastaanottimet) 2. Päätelaitteet 3. Välivahvistimet 4. Toistinlaitteet 5. Välitinlaitteet 6. Koodimuuntimet 7. Kanavointilaitteet (statistiset mukaan lukien) 8. Modulaattori-demodulaattorit (modeemit) 9. Transmultiplekserit (katso CCITT Rec. G. 701) 10. Ohjelmallisesti ohjatut digitaaliset ristikytkentälaitteet 11. Yhdyskäytävälaitteet ja -sillat 12. Siirtotieliityntäyksiköt ja b) Laitteet, jotka on suunniteltu yksi-, tai useampikanavaiseen viestintään käyttäen: 1. Johdinta (johdinlinjaa) 2. Koaksiaalikaapelia 3. Valokaapelia 4. Elektromagneettista säteilyä tai 5. Vedenalaista akustisen aallon etenemistä 1. Laitteet, jotka käyttävät digitaalitekniikkaa (analogisen signaalin digitaalinen käsittely mukaan lukien) ja jotka on suunniteltu toimimaan korkeimmalla multipleksointitasollaan ”digitaalisella siirtonopeudella” yli 45 Mbit/s tai ”digitaalisella kokonaissiirtonopeudella” yli 90 Mbit/s Huom. : 5A001. b. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu toimimaan siviilikäyt- töön tarkoitetuissa satelliittijärjestelmissä. 2. Vedenalaiset viestintäjärjestelmät, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Akustinen kantoaaltotaajuus, joka on alueen 20—60 kHz ulkopuolella b) Käyttävät sähkömagneettista kantoaaltotaajuutta alle 30 kHz tai c) Käyttävät elektronista keilanohjaustekniikkaa 3. Laitteet, joihin sisältyy jokin seuraavista: a) ”Verkkoliityntäohjaimia” ja niihin liittyvät yhteiset siirtotiet, joiden ”digitaalinen siirtonopeus” ylittää 156 Mbit/s tai b) ”Tietoliikennekanavan ohjaimia”, joiden ”digitaalinen siirtonopeus” ylittää 2,1 Mbit/s Huom. : Jos jokin ei-valvonnanalainen laite sisältää ”verkkoliityntäohjaimen”, se ei saa sisältää minkäänlaista tietoliikenneliitäntää, paitsi sellaisia, jotka on kuvattu, mutta ei määritelty 5A001. b. 3 kohdassa. 4. Laitteet, jotka käyttävät ”laseria” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Siirrossa käytetty aallonpituus ylittää 1 000 nm b) Käyttävät analogiatekniikkaa ja kaistanleveys ylittää 45 MHz Huom. : 5A001. b. 4. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kaupallisia TV-järjestelmiä. c) Käyttävät koherenttia optista siirtotekniikkaa tai koherenttia optista ilmaisutekniikkaa (jota kutsutaan myös optiseksi heterodyne- tai homodynetekniikaksi) d) Käyttävät aallonpituusjakoon perustuvaa kanavointitekniikkaa tai e) Suorittavat ”optista vahvistusta” 5. Radiolaitteet, joiden tulo- tai lähtötaajuus ylittää 31 GHz Huom. : 5A001. b. 5 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka käyttävät jotain ITU:n (International Telecom- munication Union) allokoimaa kaistaa. 6. Radiolaitteet, jotka: a) Käyttävät kvadratuuri-amplitudimodulointitekniikkaa (QAM), jonka taso ylittää 4 ja ”digitaalinen kokonaissiir- tonopeus” ylittää 8,5 Mbit/s b) Käyttävät kvadratuuri-amplitudimodulointitekniikkaa (QAM), jonka taso ylittää 16 ja digitaalinen kokonaissiir- tonopeus 8,5 Mbit/s tai vähemmän tai c) Käyttävät muita digitaalisia modulointitekniikoita ja niiden spektrinen tehokkuus ylittää 3 bit/s/Hz C 399/86 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 Huom. : 1. 5A001. b. 6 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu toimimaan siviilikäyttöisissä satelliittijärjestelmissä. 2. 5A001. b. 6 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi radiolinkkilaitteita, jotka toimivat ITU:n (International Telecommunication Union) allokoimalla kaistalla: a) 1. Joka ei ylitä 960 MHz tai 2. Jonka ”digitaalinen kokonaissiirtonopeus” ei ylitä 8,5 Mbit/s ja b) Jonka ”spektrinen tehokkuus” ei ylitä 4 bit/s/Hz. 7. Radiolaitteet, jotka toimivat 1,5—87,5 MHz:n kaistalla ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Sisältävät adaptiivisen tekniikan, joka antaa paremman häiriösignaalien vaimennuksen kuin 15 dB tai b) Sisältävät kaikki seuraavat: 1. Ennakoivat ja valitsevat automaattisesti kanavakohtaisia taajuuksia ja ”digitaalista kokonaissiirtonopeutta” optimoidakseen lähetystä ja 2. Sisältävät lineaarisen tehovahvistinkonfiguraation, joka kykenee tukemaan useampia signaaleja samanaikaises- ti 1 kW:n tai suuremmalla lähtöteholla 1,5—30 MHz:n taajuusalueella tai 250 W:n tai suuremmalla lähtöteholla 30—87,5 MHz:n taajuusalueella, yhden tai useamman oktaavin ”hetkellisen taajuuskaistan” yli, siten että ulostulon yliaalto- ja särösisältö on parempi kuin − 80 dB 8. Radiolaitteet, jotka käyttävät ”hajaspektritekniikkaa” tai ”taajuushyppelytekniikkaa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Hajautuskoodit ovat käyttäjän ohjelmoitavissa tai b) Lähetettävän kaistan kokonaisleveys on vähintään 100 kertaa minkä tahansa informaatiokanavan kaistan leveys ja se ylittää 50 kHz Huom. : 5A001. b. 8. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi siviilikaistoilla toimivia solukkoverkon radiolaitteita. Huom. : 5A001. b. 8 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka toimivat 1,0 W:n tai sitä alemmalla ulostulote- holla. 9. Digitaalisesti ohjatut radiovastaanottimet, joilla on kaikki seuraavat: a) Yli 1 000 kanavaa b) Alle 1 ms:n ”taajuuden vaihtoaika” c) Tutkivat tai pyyhkivät automaattisesti osaa sähkömagneettisesta spektristä ja d) Jotka identifioivat vastaanotetut signaalit tai lähettimen tyypin tai Huom. : 5A001. b. 9 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi siviilikaistoilla toimivia solukkoverkon radiolaitteita. 10. Käyttävät digitaalisia ”signaalin käsittely”toimintoja puheen koodaukseen alle 2 400 bit/s nopeuksilla c) ”Ohjelmallisesti ohjatut” keskuslaitteet ja niihin liittyvät merkinantojärjestelmät, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksis- ta, toiminnoista tai piirteistä, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit tai varusteet: Huom. : Statistisia kanavointilaitteita, joissa on digitaalinen sisäänmeno ja ulostulo ja jotka suorittavat signaalien kytkentää, käsitellään ”ohjelmallisesti ohjattuina keskuslaitteina”. 1. ”Yhteiskanavamerkinanto”, joka toimii joko ei-liitännäisellä tai näennäisliitännäisellä toimintamuodolla 2. ”Dynaamisesti adaptiivinen reititys” Huom. : 5A001. c. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi pakettikytkentäisiä keskuksia tai reitittimiä, joiden porttien tai linjojen määrä ei ylitä 5A001. c. 3 kohdan rajoja. 3. Pakettikytkentäiset keskukset, piirikytkentäiset keskukset tai reitittimet, joissa on portteja tai linjoja, joiden: a) ”Tietoliikenneohjaimen” ”tiedonsiirtonopeus” ylittää 2,1 Mbit/s kanavaa kohti tai Huom. : 5A001. c. 3. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi multipleksoituja yhdysjohtoja, jotka koostuvat vain tietoliikennekanavista, jotka eivät itse ole 5A001. c. 3. a kohdan mukaan valvonnanalaisia. b) ”Verkkoliityntäohjaimen” ”digitaalinen siirtonopeus” ylittää 156 Mbit/s 4. ”Optinen kytkentä” 5. ”Käyttävät ”asynkronista siirtomuoto”tekniikkaa (ATM) d) Seuraavat optiset tiedonsiirtokaapelit, optiset kuidut ja varusteet niitä varten: 1. Yli 50 m pitkät optiset kuidut tai kaapelit, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista: a) Ne on suunniteltu yksimuototoimintaa varten tai b) Optiset kuidut, jotka valmistajan ilmoituksen mukaan kykenevät kestämään vetolujuuskokeessa yli 2 × 109 N/m2:n vetorasitusta 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/87 T e k n. h u o m. : Vetolujuuskoe: on-line tai off-line tuotantotesti, jossa kuituun dynaamisesti kohdistetaan ennalta määrätty vetorasitus 0,5—3 metrin matkalla kuidun kulkiessa nopeudella 2—5 m/s kahden n. 150 mm läpimittaisen vetopyörän välillä ympäristön lämpötilan ollessa 293 K (20 C) astetta ja suhteellisen kosteuden 40 %. Huom. : Vastaavia kansallisia standardeja voidaan käyttää vetolujuuskoetta suoritettaessa. 2. Optiset kaapelit ja varusteet vedenalaista käyttöä varten Huom. : 5A001. d. 2 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi norminmukaisia siviilikäyttöön tarkoitettuja tietoliikennekaape- leita ja varusteita. Huom. : Kuituoptiset aluksen rungon läpiviennit tai liittimet: katso 8A002. c kohta. e) ”Elektronisesti ohjattavat vaiheistetut ryhmäantennit”, jotka toimivat yli 31,0 GHz:n alueella Huom. : 5A001. e kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”elektronisesti ohjattavia vaiheistettuja ryhmäantenneja” laskeutumis- järjestelmissä, joissa on ICAO:n mikroaalloilla toimivat laskeutumisjärjestelmät (MLS) kattavien standardien mukaiset instrumentit. 5A101 Kaukomittaus- tai kaukohallintalaitteet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” Huom. : 5A101 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu mallilentokoneiden, -veneiden tai -ajoneuvojen käyttöä varten ja joiden sähkoisen kentän voimakkuus 500 metrin etäisyydellä ei ole enempää kuin 200 mikrovolttia metriä kohti. 5B1 — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 5B001 Laitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A001, 5B001, 5C001, 5D001 tai 5E001 kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien, toimintojen tai ominaisuuksien ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten Huom. : 5B001 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi optisten kuitujen ja ”optisten kuitujen preformien” karakterisointilaitteita, joissa ei käytetä puolijohde”laseria”. 5C1 — MATERIAALIT 5C001 Lasista tai mistä tahansa muusta aineesta valmistetut preformit, jotka on optimoitu 5A001. d kohdassa määriteltyjen optisten kuitujen valmistusta varten 5D1 — OHJELMISTOT 5D001 a) ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 5A001, 5B001 tai 5C001 kohdassa määriteltyjen laitteiden, toimintojen tai ominaisuuksien ”kehittämistä”, ”valmistusta” tai ”käyttöä” varten b) ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 5E001 kohdassa määritellyn ”teknologian” tukemiseen c) Seuraavat erityiset ”ohjelmistot”: 1. ”Ohjelmistot”, muussa kuin konekielisessä muodossa, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu digitaalisten solukkoradiolaitteiden tai -järjestelmien ”käyttöä” varten 2. ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu toteuttamaan 5A001 tai 5B001 kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintoja tai ominaisuuksia 3. ”Ohjelmistot”, jotka mahdollistavat 5A001 tai 5B001 kohdassa määriteltyjen tietoliikenne”ohjelmistojen” ”lähdekoo- din” selvittämisen 4. ”Ohjelmistot”, muussa kuin konekielisessä muodossa, joka on erityisesti suunniteltu ”dynaamisesti adaptiivista reititystä” varten Huom. : ”Signaalinkäsittelyä” suorittavat ”ohjelmistot”: katso myös 4D ja 6D kohdat. 5E1 — TEKNOLOGIA 5E001 a) ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti, joka on tarkoitettu 5A001, 5B001, 5C001 tai 5D001 kohdassa määriteltyjen laitteiden, järjestelmien, materiaalien tai ”ohjelmien” ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten (toimintaa lukuun ottamatta) C 399/88 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Seuraavat erityiset ”teknologiat”: 1. Satelliiteissa käytettäväksi erityisesti suunniteltujen tietoliikennelaitteiden ”kehitystä” tai ”tuotantoa” varten ”tarvit- tava” ”teknologia” 2. ”Kehittämistä” tai ”käyttöä” varten tarvittava ”teknologia” sellaisia ”laser”tietoliikennetekniikoita varten, joilla kyetään automaattisesti seuraamaan signaaleja ja ylläpitämään yhteyttä ilmakehän ulkopuolella tai vedenpinnan alla 3. Optisen kuidun käsittely- ja pinnoitus”teknologia”, joka on erityisesti suunniteltu tekemään kuitu soveltuvaksi vedenalaiseen käyttöön 4. ”Teknologia” ”synkronista digitaalista hierarkia-” (SDH) tai ”synkronista optista verkko” -tekniikkaa (SONET) käyttävien laitteiden ”kehittämistä” varten 5. ”Kehittämis””teknologia” ”kytkentäkenttiä” varten, joiden informaatiokanavat toimivat yli 64 000 bit/s nopeudella keskuksiin kiinteästi sisältyviä ristikytkentälaitteita lukuun ottamatta 6. ”Teknologia” ”verkon keskitetyn ohjauksen tai ”dynaamisesti adaptiivisen reitityksen” ”kehittämistä” varten 7. ”Teknologia” digitaalisten solukkoradiojärjestelmien kehittämistä varten 8. ”Teknologia” ”integroidun digitaalisen monipalveluverkon” (ISDN) ”kehittämistä” varten 9. ”Teknologia” radiolaitteiden QAM-tekniikoiden kehittämistä varten tason 4 yläpuolella 10. ”Teknologia” ”hajaspektri-” tai ”taajuushyppely”tekniikoiden ”kehittämiseen” 5E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 5A101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotan- toa” ja ”käyttöä” varten 2 OSA — ”TIEDONSUOJAUS” Huom. : ”Tiedonsuojaus”laitteiden, -”ohjelmistojen”, järjestelmien, sovelluskohtaisten ”elektronisten kokoonpanojen”, moduulien, inte- groitujen piirien, komponenttien tai toimintojen valvonnanalaisuus määritellään 5 ryhmän 2 osassa, myös siinä tapauksessa, että ne ovat muiden laitteiden komponentteja tai niiden ”elektronisia kokoonpanoja”. 5A2 — JÄRJESTELMÄT, LAITTEET JA KOMPONENTIT 5A002 a) Seuraavat järjestelmät, laitteet, sovelluskohtaiset ”elektroniset kokoonpanot”, moduulit tai integroidut piirit tiedon suojausta varten ja muut niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: Huom. : Satelliittinavigointijärjestelmien vastaanottolaitteet, jotka sisältävät tai käyttävät salauksen purkua (so. GPS tai GLONASS): katso 7A005 kohta. 1. 2. 3. Jotka on suunniteltu tai muunnettu käyttämään digitaalitekniikkaan perustuvaa ”salausta” ”tiedonsuojausta” varten Jotka on suunniteltu tai muunnettu suorittamaan salauksen analysointitoimintoja Jotka on suunniteltu tai muunnettu käyttämään analogiatekniikkaan perustuvaa ”salausta” ”tiedonsuojauksen” varmistamiseksi Huom. : 5A002. a. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi seuraavia: 1. Laitteita, jotka käyttävät ”kiinteää” kaistan sekoitusta, joka ei ylitä 8 kaistaa, ja jossa vuorottelu muuttuu korkeintaan kerran sekunnissa 2. Laitteita, jotka käyttävät ”kiinteää” kaistan sekoitusta, joka ylittää 8 kaistaa ja joissa vuorottelu muuttuu korkeintaan kerran kymmenessä sekunnissa 3. Laitteita, jotka käyttävät ”kiinteää” taajuusinversiota, jossa vuorottelu muuttuu korkeintaan kerran sekunnissa 4. Telekopiointilaitteita 5. Rajoitetun yleisön radio- tai televisiolähetyslaitteita 6. Siviilikäyttöisiä televisiolaitteita. 4. Jotka on suunniteltu tai muunnettu vaimentamaan informaatiota kuljettavien signaalien paljastavia vuotoja Huom. : 5A002. a. 4 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan signaalien vuotoja terveydellisistä tai turvallisuussyistä. 5. 6. Jotka on suunniteltu tai muunnettu käyttämään salaustekniikkaa ”hajaspektri”järjestelmän hajautuskoodin tai ”taajuushyppely”järjestelmän hyppelykoodin tuottamiseksi Jotka on suunniteltu tai muunnettu takaamaan sertifioitu tai sertifioitavissa oleva ”monitasoinen suojaus” tai käyttäjän oikeuksien rajoitus tasolla, joka ylittää TCSEC:n (Trusted Computer System Evaluation Criteria) B2 luokan tai vastaavat vaatimukset 7. Tiedonsiirtokaapelijärjestelmät, jotka on suunniteltu tai muunnettu salakuuntelun ilmaisemiseen mekaanista, sähköistä tai elektronista tapaa käyttäen 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/89 Huom. : 5A002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) ”Henkilökohtaisia älykortteja” tai niitä varten erityisesti suunniteltuja komponentteja, joilla on seuraavat ominaisuudet: 1. Ne eivät kykene sanomaliikenteen salaukseen tai käyttäjän antamien tietojen tai niihin liittyvien avaimenhal- linnan toimintojen salaukseen tai salauksen purkuun tai 2. Niiden käyttö on rajoitettu laitteisiin tai järjestelmiin, jotka 5A002. a. 3 kohdan huomautuksen 1—6 kohdan tai tämän huomautuksen b—h kohdan mukaan ovat valvonnan ulkopuolella b) Laitteita, jotka sisältävät ”kiinteää” tiedon pakkaus- tai koodaustekniikkaa c) Yleisradiolähetysten tai maksutelevision tai vastaavien rajoitetun yleisön kuluttajille tarkoitettuja vastaanottolait- teita, joissa ei ole digitaalista salausta ja joissa salauksen avaus on rajoitettu video-, audio- tai käyttötoimintoi- hin d) Siviilikäyttöön tarkoitettuja (esim. kaupallisissa solukkoradiopuhelinjärjestelmissä käytettäviä) salaustoimintoja sisältäviä kannettavia tai siirrettäviä radiopuhelimia, jotka eivät pysty päästä-päähän-salaukseen e) Salauksen avaustoimintoja, jotka on erityisesti suunniteltu mahdollistamaan kopiointisuojattujen ohjelmien käyttö, edellyttäen että käyttäjällä ei ole pääsyä salauksen avaustoimintoihin f) Pääsyn valvontalaitteita, kuten automaattisia pankkipäätteitä, itsepalvelutiliotekirjoittimia tai myymäläpäätteitä, jotka suojaavat salasanaa tai henkilökohtaisten tunnusnumeroiden (PIN) tai vastaavia tietoja luvattoman tiloihin pääsyn estämiseksi, mutta eivät mahdollista tiedoston tai tekstin salausta, paitsi mikä suoraan liittyy salasanan tai PIN-numeron suojaamiseen. g) Tiedon autentikointilaitteita, jotka laskevat sanoman autentikointikoodia (MAC) tai vastaavaa tulosta sen varmistamiseksi, ettei tekstissä ole tapahtunut muutosta, tai käyttäjien autentikointia varten, mutta ei mahdollis- ta tiedon, tekstin tai muun median salausta, paitsi mitä itse autentikointiin tarvitaan h) Salauslaitteita, jotka on erityisesti suunniteltu, kehitetty tai muunnettu käytettäväksi pankki- tai rahaliikenteen laitteisiin, kuten automaattiset pankkipäätteet, itsepalvelutiliotekirjoittimet, myymäläpäätteet, tai laitteisiin, jotka on tarkoitettu pankkien välisten tapahtumien salaukseen, ja tarkoitettu käytettäväksi vain sellaisissa sovelluksissa. 5B2 — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 5B002 a) Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu: 1. 5A002, 5B002, 5D002 tai 5E002 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai toimintojen ”kehittämistä” varten, mukaan lukien mittaus- tai testauslaitteet 2. 5A002, 5B002, 5D002 tai 5E002 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai toimintojen ”tuotantoa” varten, mukaan lukien mittaus-, testaus-, huolto- tai tuotantolaitteet b) Mittalaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 5A002 tai 5D002 kohdassa määriteltyjen ”tiedon suojaus”toimintojen arviointia ja kelpuuttamista varten 5C2 — MATERIAALIT Ei ole 5D2 — OHJELMISTOT 5D002 a) 5A002, 5B002 tai 5D002 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen” ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut ”ohjelmistot” b) 5E002 kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” tukemaan erityisesti suunnitellut tai muunnetut ”ohjelmistot” c) Seuraavat erityiset ”ohjelmistot”: 1. ”Ohjelmistot”, joilla on 5A002 tai 5B002 kohdassa määriteltyjen laitteiden ominaisuuksia tai jotka suorittavat tai simuloivat niiden toimintoja 2. ”Ohjelmistot” 5D002. c. 1 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” sertifiointia varten Huom. : 5D002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) ”Ohjelmistoja”, joita tarvitaan 5A002 kohdan huomautuksen mukaan valvonnan ulkopuolelle jätettyjen laitteiden ”käytössä”. b) ”Ohjelmistoja”, jotka mahdollistavat 5A002 huomautuksen mukaan valvonnan ulkopuolella olevien laitteiden toimintoja. C 399/90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 5E2 — TEKNOLOGIA 5E002 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 5A002, 5B002 tai 5D002 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmien” ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten RYHMÄ 6 — ANTURIT JA LASERIT 6A — JÄRJESTELMÄT, LAITTEET JA KOMPONENTIT 6A001 Akustiikka a) Seuraavat meriakustiset järjestelmät, laitteet tai erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit: 1. Seuraavat aktiiviset (lähettävät tai lähettävät ja vastaanottavat) järjestelmät, laitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: Huom. : 6A001. a. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) Vertikaalisesti laitteesta alaspäin toimivia syvyysluotaimia, jotka eivät sisällä – 20 astetta ylittävää keilaustoimintoa ja ovat rajoitetut mittaamaan veden syvyyttä tai etäisyyttä uponneisiin tai hautautunei- siin kohteisiin tai paikallistamaan kalaparvia. b) Seuraavia akustisia majakoita: 1. Akustiset hätämajakat 2. Äänimajakat, jotka on erityisesti suunniteltu vedenalaisen aseman paikantamista tai siihen palaamista varten. a) Leveäpeittoiset batymetriset kartoitusjärjestelmät merenpohjan topografian kartoitusta varten, joilla on kaikki seuraavat: 1. Suunniteltu mittaamaan vertikaalisesta suunnasta 20 astetta ylittävässä kulmassa; 2. Suunniteltu mittaamaan syvyyksiä yli 600 metriä vedenpinnan alla; ja 3. Suunniteltu mahdollistamaan jonkin seuraavista: a) Useiden säteiden yhdistämisen, joista jokin on alle 1,9 astetta; tai b) Parempia kuin 0,3 % veden syvyystiedon tarkkuuksia peittoalueella peiton yksittäisten mittausten keskiar- vona laskettuna; b) Kohteen havaitsemis- tai paikantamisjärjestelmät, joilla on jokin seuraavista: 1. Lähetystaajuus alle 10 kHz; 2. Äänenpaineen taso yli 224 dB (vertailuarvo 1 ePa 1 m:ssä) laitteilla, joiden toimintataajuus on 10 kHz:n ja 24 kHz:n välisellä taajuusalueella; 3. Äänenpaineen taso ylittää 235 dB (vertailuarvo 1 ePa 1 m:ssä) laitteilla, joiden toimintataajuus on 24 kHz:n ja 30 kHz:n välisellä taajuusalueella; 4. Muodostavat minkä tahansa akselin suunnassa alle 1 asteen säteitä ja toimintataajuus on vähemmän kuin 100 kHz; 5. Suunniteltu toimimaan 5 120 m ylittävällä selvän näytön etäisyydellä; tai 6. Suunniteltu kestämään normaalissa käytössä painetta yli 1 000 metrin syvyyksissä ja sisältävät muuntimia, joilla on jokin seuraavista: a) Dynaaminen kompensointi painetta vastaan; tai b) Sisältävät muunninelementissä jotain muuta kuin lyijyzirkonaattititanaattia; c) Akustiset projektorit, mukaan lukien muuntimet, jotka sisältävät yksittäin tai suunnitellussa kombinaatiossa toimivia pietsosähköisiä, magnetostriktiivisiä, sähköstriktiivisiä, sähködynaamisia tai hydraulisia elementtejä, ja joilla on jokin seuraavista: Huom. : 1. Erityisesti muita laitteita varten suunniteltujen akustisten projektorien, muuntimet mukaan lukien, valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden valvonnanalaisuuden mukaan. 2. 6A001. a. 1. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi elektronisia äänilähteitä, jotka suuntaavat ääntä vain pystysuunnassa, tai mekaanisia (esim. ilmatykki tai höyryshokkitykki) tai kemiallisia (esim. räjähde) äänilähteitä. 1. Hetkellisesti säteilevän akustisen tehon tiheys ylittää 0,01 mW/mm2/Hz laitteilla, jotka toimivat alle 10 kHz:n taajuuksilla; 2. Jatkuvasti säteilevän akustisen tehon tiheys ylittää 0,001 mW/mm2/Hz laitteilla, jotka toimivat alle 10 kHz:n taajuuksilla; 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/91 T e k n. h u o m. : Akustisen tehon tiheys saadaan jakamalla akustinen lähtöteho säteilevän pinnan pinta-alan ja toimintataajuu- den tulolla. 3. Suunniteltu kestämään normaalin toiminnan aikana painetta yli 1 000 m:n syvyyksissä; tai 4. Sivukeilavaimennus ylittää 22 dB; d) Akustiset järjestelmät, laitteet ja erityisesti suunnitellut komponentit pinta-alusten tai vedenalaisten alusten sijainnin määrittämistä varten, joilla on jokin seuraavista: Huom. : 6A001. a. 1. d kohta sisältää: a) Laitteet, jotka käyttävät koherenttia ”signaalinkäsittelyä” kahden tai useamman majakan ja pinta- aluksen tai vedenalaisen aluksen kuljettaman hydrofoniyksikön välillä. b) Laitteet, jotka kykenevät automaattisesti korjaamaan äänen nopeuden etenemisvirheet jonkin pisteen laskemista varten. 1. Suunniteltu toimimaan yli 1 000 m:n etäisyydellä paikannustarkkuudella, joka on parempi kuin 10 m rms (tehollisarvo) 1 000 m:n etäisyydellä mitattuna; tai 2. Suunniteltu kestämään painetta yli 1 000 m:n syvyyksissä; 2. Seuraavat passiiviset (vastaanottavat, siitä riippumatta, liittyvätkö ne normaalissa käytössä erillisiin aktiivisiin laittei- siin) järjestelmät, laitteet tai erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit: a) Hydrofonit (muuntimet), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Sisältävät yhtenäisiä taipuisia antureita tai kokoonpanoja erillisistä anturielementeistä, joiden läpimitta tai pituus on vähemmän kuin 20 mm ja etäisyys toisistaan vähemmän kuin 20 mm; 2. Sisältävät jonkin seuraavista anturielementeistä: a) Optisia kuituja; b) Pietsosähköisiä polymeereja; tai c) Taipuisia pietsosähköisiä keraamisia materiaaleja; 3. Hydrofonin herkkyvs ilman kiihtyvyyskompensointia on parempi kuin − 180 dB missä tahansa syvyydessä; 4. Korkeintaan 35 metrin syvyyksissä toimimaan suunnitellun hydrofonin herkkyys kiihtyvyyskompensoinnin kanssa on parempi kuin − 186 dB; 5. Yli 35 metrin syvyyksissä normaaliin toimintaan suunnitellun hydrofonin herkkyys kiihtyvyyskompensoinnin kanssa on parempi kuin − 192 dB; 6. Yli 100 m:n syvyyksissä normaaliin toimintaan suunnitellun hydrofonin herkkyys kiihtyvyyskompensoinnin kanssa on parempi kuin − 204 dB; tai 7. Suunniteltu toimimaan yli 1 000 m:n syvyyksissä; T e k n. h u o m. : Hydrofonin herkkyys määritellään ulostulojännitteen rms-arvon ja 1 V:n rms vertailuarvon suhteen kaksikymmen- kertaisena kymmenlogaritmina, kun hydrofonianturi, ilman etuvahvistinta, asetetaan akustiseen tasoaaltokenttään, jonka rms paine on 1 ePa) Esimerkiksi − 160 dB:n hydrofoni (vertailuarvo 1 V ePa:ia kohti) antaisi sellaisessa kentässä 10−8 V:n ulostulojännitteen, kun taas toinen − 180 dB:n herkkyydellä antaisi vain 10−9 V:n ulostulojännit- teen. Siten − 160 dB on parempi kuin − 180 dB. b) Hinattavat akustiset hydrofonijärjestelmät, joilla on jokin seuraavista: 1. Hydrofoniryhmien välinen etäisyys on vähemmän kuin 12,5 m; 2. Hydrofoniryhmien välinen etäisyys on 12,5—25 m ja ne on suunniteltu tai voidaan muuntaa toimimaan yli 35 metrin syvyyksissä; T e k n. h u o m. : 6A001. a. 2. b. 2 kohdassa termi ”voidaan muuntaa” tarkoittaa varautumista mahdollisuuteen muuttaa kaape- lointia tai kytkentöjä hydrofoniryhmien välisen etäisyyden tai niiden toimintasyvyyden rajojen muuttamiseksi. Näitä varautumisia ovat: varakaapelointi, joka ylittää 10 % kaapelien lukumäärästä, hydrofoniryhmien välisen etäisyyden sovituslohkot tai sisäiset syvyyden rajoituslaitteet, jotka ovat säädettäviä tai jotka ohjaavat useampaa kuin yhtä hydrofoniryhmää. 3. Hydrofoniryhmien välinen etäisyys on 25 m tai enemmän ja ne on suunniteltu toimimaan yli 100 m:n syvyyksissä; 4. 6A001. a. 2. d kohdan mukaan valvonnanalaiset suunta-anturit; 5. Ei-metalliset vahvisteet tai pitkittäissuunnassa lujitetut järjestelmäsukat; 6. Kokoonpantu järjestelmä on lämimitaltaan vähemmän kuin 40 mm; C 399/92 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 7. Multipleksoidut hydrofoniryhmien signaalit, jotka on suunniteltu toimimaan yli 35 m:n syvyyksissä tai aseteltava tai irroitettava syvyysanturilaite yli 35 m:n syvyyksissiä tapahtuvaa toimintaa varten; tai 8. Hydrofoniominaisuudet ovat 6A001. a. 2. a kohdassa määriteltyjä; c) Hinattavia akustisia hydrofonijärjestelmiä varten erityisesti suunnitellut (signaalien) käsittelylaitteet, jotka ovat ”käyttäjän ohjelmoitavissa” ja aika- tai taajuusalueen käsittely ja korrelaatio, mukaan lukien spektrianalyysi, digitaalinen suodatus ja säteen muotoilu käyttäen nopeaa Fourier-muunnosta tai muita muunnoksia tai käsitte- lyjä; d) Suunta-anturit, joilla on kaikki seuraavat: 1. Tarkkuus on parempi kuin – 0,5 astetta; ja 2. Jokin seuraavista: a) Suunniteltu sisällytettäväksi järjestelmäsukan sisään ja toimimaan yli 35 m:n syvyyksissä tai joilla on säädettävä tai irrotettava syvyysanturilaite yli 35 m:n syvyyksissä tapahtuvaa toimintaa varten; tai b) Suunniteltu asennettavaksi järjestelmäsukan ulkopuolelle ja jolla on anturiyksikkö, joka pystyy toimimaan 360 asteen kallistumassa yli 35 m:n syvyyksissä; e) Pohja- tai poukamakaapelijärjestelmät, joilla on jokin seuraavista: 1. Sisältää 6A001. a. 2. a kohdassa määriteltyjä hydrofoneja; 2. Multipleksoidut hydrofoniryhmien signaalit, jotka on suunniteltu toimimaan yli 35 m:n syvyyksissä tai aseteltava tai irroitettava syvyysanturilaite yli 35 m:n syvyyksissä tapahtuvaa toimintaa varten; tai 3. Pohja- tai poukamakaapelijärjestelmiä varten erityisesti suunnitellut (signaalien) käsittelylaitteet, jotka ovat ”käyttäjän ohjelmoitavissa” ja joissa on aika- tai taajuusalueen käsittely ja korrelaatio, mukaan lukien spektrianalyysi, digitaalinen suodatus ja säteen muotoilu käyttäen nopeaa Fourier-muunnosta tai muita muunnoksia tai käsittelyjä; b) Nopeuskorrelaatiota suorittavat ääniluotainlokit, jotka on suunniteltu mittaamaan niitä kuljettavan aluksen horisontaalista nopeutta merenpohjan suhteen 500 m ylittävillä aluksen ja merenpohjan välisillä etäisyyksillä. 6A002 Optiset anturit HUOM: KATSO MYÖS 6A102 KOHTA. a) Seuraavat optiset ilmaisimet: Huom. : 6A002. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi germanium- tai piipohjaisia valoherkkiä komponentteja. 1. Seuraavat ”avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet: a) ”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat: 1. Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 10 nm, mutta ei yli 300 nm ja 2. Vaste yli 400 nm:n aallopituuksilla vähemmän kuin 0,1 % vastehuipusta; b) ”Avaruuskelpoiset” solid-state ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat: 1. Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 900 nm, mutta ei yli 1 200 nm; ja 2. ”Vasteen ”aikavakio” 95 ns tai vähemmän; ja c) ”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joiden vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 1 200 nm, mutta ei yli 30 000 nm; 2. Seuraavat kuvanvahvistinputket ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: a) Kuvanvahvistinputket, joilla on kaikki seuraavat: 1. Vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 400 nm, mutta ei yli 1 050 nm; 2. Elektronista kuvanvahvistusta varten mikrokanavalevy, jonka reikätiheys (keskipisteiden välinen etäisyys) on vähemmän kuin 15 em; ja 3. Seuraavat valokatodit: a) S-20-, S-25- tai monialkaalivalokatodit, joiden valoherkkyys ylittää 240 eA/lm; b) GaAs- tai GaInAs-valokatodit; tai c) Muut III—V yhdistepuolijohteisiin perustuvat valokatodit; Huom. : 6A002. a. 2. a. 3. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi yhdistepuolijohteisiin perustuvia valokatodeja, joiden maksimi säteilynherkkyys on 10 mA/W tai vähemmän. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/93 b) Seuraavat erityisesti suunnitellut komponentit: 1. Mikrokanavalevyt, joiden reikätiheys (keskipisteiden välinen etäisyys) on 15 em tai vähemmän; 2. GaAs- tai GaInAs-valokatodit; 3. Muut III—V yhdistepuolijohteisiin perustuvat valokatodit; Huom. : 6A002. a. 2. b. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi yhdistepuolijohteisiin perustuvia valokatodeja, joiden maksimi säteilynherkkyys on 10 mA/W tai vähemmän. 3. Seuraavat ei-”avaruuskelpoiset” ”fokusoivat tasorakenteet”: T e k n. h u o m. : Lineaarisia tai kaksiulotteisia monielementtisiä ilmaisinrakenteita pidetään ”fokusoivina tasorakenteina”. Huom. : 1. 6A002. a. 3 kohta sisältää valojohtavat ja valosähköiset rakenteet. 2. 6A002. a. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi piipohjaisia ”fokusoivia tasorakenteita”, monielementtisiä (korkeintaan 16 elementtiä sisältäviä) koteloituja valojohtavia pareja tai pyrosähköisiä ilmaisimia, jotka perustuvat joihinkin seuraavista: a) Lyijysulfidi; b) Triglysiinisulfaatti ja sen muunnokset; c) Lyijylantaanizirkoniumtitanaatti ja sen muunnokset; d) Litiumtantalaatti; e) Polyvinyylideenifluoridi ja sen muunnokset; f) Strontiumbariumniobaatti ja sen muunnokset; tai g) Lyijyselenidi. a) Ei-”avaruuskelpoiset” ”fokusoivat tasorakenteet”, joilla on kaikki seuraavat: 1. Yksittäisten elementtien vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 900 nm mutta ei yli 1 050 nm; ja 2. Vasteen ”aikavakio” on vähemmän kuin 0,5 ns; b) Ei-”avaruuskelpoiset” ”fokusoivat tasorakenteet”, joilla on kaikki seuraavat: 1. Yksittäisten elementtien vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 1 050 nm mutta ei yli 1 200 nm; ja 2. Vasteen ”aikavakio” on 95 ns tai vähemmän; c) Yksittäisten elementtien vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 1 200 nm, mutta ei yli 30 000 nm; b) Etäishavainnointisovelluksiin suunnitellut ”yksispektriset kuvausanturit” ja ”monispektriset kuvausanturit”, joilla on jokin seuraavista: 1. Hetkellinen näkökenttä (IFOV) on vähemmän kuin 200 erad (mikroradiaania); tai 2. On määritelty toimimaan aallonpituusalueella, joka on yli 400 nm, mutta ei yli 30 000 nm; tai a) Antavat kuvatiedon ulostulossaan digitaalisessa muodossa; ja b) Ovat jotain seuraavista: 1. ”Avaruuskelpoisia”, tai 2. Suunniteltu ilmassa tapahtuvaan toimintaan ja käyttävät muita kuin pii-ilmaisimia, joiden IFOV on vähemmän kuin 2,5 mrad (milliradiaania); c) Suorakatselukuvauslaitteet, jotka toimivat spektrin näkyvällä tai infrapuna-alueella ja jotka sisältävät jonkin seuraavista: 1. 6A002. a. 2. a kohdassa määriteltyjä kuvanvahvistinputkia; tai 2. 6A002. a. 3 kohdassa määriteltyjä ”fokusoivia tasorakenteita”; T e k n. h u o m. : Termi ”suorakatselu” viittaa kuvauslaitteisiin, jotka toimivat spektrin näkyvällä tai infrapuna-alueella ja jotka näyttävät visuaalisen kuvan tarkkailijalle muuttamatta kuvaa sähköiseksi signaaliksi televisionäyttöä varten, ja jotka eivät voi tallettaa kuvaa valokuvana, elektronisesti tai millään muullakaan tavalla. Huom. : 6A002. c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi seuraavia laitteita, jotka sisältävät muita kuin GaAs- tai GaInAs- valokatodeja: a) Teollisuus- tai siviilikäyttöön tarkoitetut murtohälyttimet, liikenteessä tai teollisuudessa käytettävät liikkeen ohjaus- tai laskentajärjestelmät; b) Lääketieteelliset laitteet; C 399/94 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 c) Teollisuuden laitteet, joita käytetään materiaalien ominaisuuksien tarkastukseen, lajitteluun tai analysoin- tiin; d) Teollisten uunien liekinilmaisimet; e) Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu laboratoriokäyttöön. d) Seuraavat optisten anturien toimintaa tukevat erikoiskomponentit: 1. ”Avaruuskelpoiset” kryojäähdyttimet; 2. Seuraavat ei-”avaruuskelpoiset” kryojäähdyttimet, joiden kylmälähteen lämpötila on alle 218 K (− 55 C) astetta: a) Suljetulla kierrolla varustetut, joiden määritelty keskimääräinen vioittumisaika (MTTF) tai keskimääräinen vikaväli (MTBF) ylittää 2 500 tuntia; b) Itsesäätävät Joule-Thomson(JT)-minijäähdyttimet, joiden sisäläpimitta on vähemmän kuin 8 mm 3. Optiset anturointikuidut, jotka on erityisesti valmistettu, joko koostumuksellisesti tai rakenteellisesti tai pinnoittamalla, akustisesti, termisesti, inertiaalisesti, sähkömagneettisesti tai ydinsäteilylle herkiksi; e) ”Avaruuskelpoiset” ”fokusoivat tasorakenteet”, joissa on enemmän kuin 2 048 elementtiä ryhmää kohti ja joiden huippuvaste on aallonpituusalueella, joka on yli 300 nm, mutta ei yli 900 nm. 6A003 Kamerat HUOM. : KATSO MYÖS 6A203 KOHTA. Huom. : Kamerat, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaiseen käyttöön: katso 8A002. d ja 8A002. e kohta. a) Seuraavat instrumentointikamerat: 1. Suurinopeuksiset elokuvakamerat, jotka käyttävät mitä tahansa filmikokoa välillä 8—16 mm, ne mukaan lukien, joissa filmiä siirretään jatkuvasti kuvausajanjakson aikana, ja jotka kykenevät ottamaan yli 13 150 kuvaa sekunnissa; Huom. : 6A003. a. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi normaaliin siviilikäyttöön tarkoitettuja elokuvakameroita. 2. Mekaaniset suurinopeuksiset kamerat, joissa filmi ei liiku ja jotka kykenevät ottamaan yli 1 000 000 kuvaa sekunnissa täydellä 35 mm:n filmin kuvan korkeudella tai suhteessa suuremmilla nopeuksilla, kun kuvan korkeus on pienempi tai suhteessa pienemmillä nopeuksilla, kun kuvan korkeus on suurempi; 3. Mekaaniset tai elektroniset juovakamerat, joiden piirtonopeus ylittää 10 mm/es; 4. Elektroniset yksittäiskuvakamerat, joiden nopeus ylittää 1 000 000 kuvaa sekunnissa; 5. Elektroniset kamerat, joilla on kaikki seuraavat: a) Elektronisen sulkimen nopeus (avainnuskyky) on vähemmän kuin 1 es täyttä kuvaa kohti; ja b) Luettavuusaika sallii yli 125 täyden kuvan nopeuden sekunnissa; b) Seuraavat kuvauskamerat: Huom. : 6A003. b kohta ei aseta valvonnanalaiseksi televisio- tai videokameroita, jotka on erityisesti suunniteltu televisiolähetyksiä varten. 1. Solid-state-antureita sisältävät videokamerat, joilla on jokin seuraavista: a) Enemmän kuin 4 × 106 ”aktiivista pikseliä” solid-state-matriisia kohti yksivärikameroissa (mustavalkokame- roissa); b) Enemmän kuin 4 × 106 ”aktiivista pikseliä” solid-state-matriisia kohti värikameroissa, joissa on kolme solid- state-matriisia; tai c) Enemmän kuin 12 × 166 aktiivista pikseliä solid-state-matriisia kohti värikameroissa, joissa on yksi solid- state-matriisi; 2. Pyyhkäisevät kamerat ja pyyhkäisevät kamerajärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat: a) Lineaarisia ilmaisinryhmiä, joissa on enemmän kuin 8 192 elementtiä ryhmää kohti; ja b) Yhdessä suunnassa mekaaninen pyyhkäisy; 3. Kamerat, jotka sisältävät 6A002. a. 2. a kohdassa määriteltyjä kuvanvahvistimia; 4. Kamerat, jotka sisältävät 6A002. a. 3 kohdassa määriteltyjä ”fokusoivia tasorakenteita”. 6A004 Optiikka a) Seuraavat optiset peilit (heijastimet): 1. ”Muotoaan muuttavat peilit”, joissa on yhtenäiset tai moni-elementtiset pinnat ja joissa peilipinnan osia voidaan dynaamisesti asetella uudelleen yli 100 Hz:n nopeudella, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut osat; 2. Kevyet monoliittiset peilit, joiden keskimääräinen ”ekvivalenttitiheys” on vähemmän kuin 30 kg/m2 ja joiden kokonaispaino ylittää 10 kg 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/95 3. Kevyet komposiitti- tai vaahtopeilirakenteet, joiden keskimääräinen ”ekvivalenttitiheys” on vähemmän kuin 30 kg/m2 ja joiden kokonaispaino ylittää 2 kg 4. Säteen ohjauspeilit, joiden se läpimitta tai sen päähalkaisijan pituus, jolla latteus on lambda/2 tai parempi (lambda on 633 nm), on yli 100 mm ja joiden ohjauskaistanleveys ylittää 100 Hz b) Sinkkiselenidistä (ZnSe) tai sinkkisulfidista (ZnS) valmistetut optiset komponentit, joiden lähete on aallonpituusalueella, joka on yli 3 000 nm mutta alle 25 000 nm ja joilla on jokin seuraavista: 1. Tilavuus ylittää 100 cm3 tai 2. Läpimitta tai pääakselin pituus ylittää 80 mm ja paksuus (syvyys) 20 mm c) Seuraavat ”avaruuskelpoiset” optisten järjestelmien osat: 1. Jotka on kevennetty alle 20 %:iin sellaisen massiivikappaleen ekvivalenttitiheyteen verrattuna, jolla on sama aukko ja paksuus 2. Substraatit tai (yksi- tai monikerroksisella, metallisella tai dielektrisellä, johtavalla, puolijohtavalla tai eristävällä) pinnoitteella pinnoitetut tai suojaavalla kalvolla varustetut substraatit 3. Peilien segmentit tai kokoonpanot, jotka on suunniteltu koottavaksi avaruudessa optiseksi järjestelmäksi, jonka kokoava aukko on sama tai suurempi kuin yksittäisen läpimitaltaan 1 m:n optiikan 4. Jotka on valmistettu ”komposiitti”materiaaleista, joiden lineaarinen lämpölaajenemiskerroin on 5 × 10−6 tai pienempi minkä tahansa koordinaatin suunnassa d) Seuraavat optiikan ohjauslaitteet: 1. 2. Jotka on erityisesti suunniteltu 6A004. c. 1 tai 6A004. c. 3 kohdassa määriteltyjen ”avaruuskelpoisten” komponenttien pinnanmuodon tai asennon ylläpitoon Joilla ohjauksen, seurannan, stabiloinnin tai resonaattorin kohdistuksen kaistanleveydet ovat 100 Hz tai enemmän ja tarkkuus 10 erad (mikroradiaania) tai vähemmän 3. Kardaanit, joilla on kaikki seuraavat: a) Maksimikääntymä ylittää 5 astetta b) Kaistanleveys 100 Hz tai enemmän c) Kulmasuuntausvirhe 200 erad tai vähemmän tai d) On jokin seuraavista: 1. Läpimitta tai pääakselin pituus yli 0,15 m, mutta ei yli 1 m ja kykenevät yli 2 radiaanin/s2 kulmakiihtyvyyksiin tai 2. Läpimitta tai pääakselin pituus on yli 1 m ja kykenevät yli 0,5 radiaanin/s2 kulmakiihtyvyyteen 4. Jotka on erityisesti suunniteltu ylläpitämään sellaisten vaiheistettujen peiliryhmien tai segmenttipeilijärjestelmien linjausta, jotka rakentuvat segmentin halkaisijaltaan tai pääakselin pituudeltaan 1 m:n tai suuremmista peileistä. 6A005 Seuraavat muut kuin 0B001. g. 5 tai 0B001. h. 6 kohdassa määritellyt ”laserit”, komponentit ja optiset laitteet: HUOM. : KATSO MYÖS 6A205 KOHTA. Huom. : 1. Pulssi”lasereihin” kuuluvat ne, jotka toimivat pulssitettuina jatkuva-aaltomoodissa (CW). 2. Pulssiviritettyihin ”lasereihin” kuuluvat ne, jotka toimivat pulssitettuina jatkuvassa viritetyssä moodissa. 3. Raman-”laserien” valvonnanalaisuus määritetään pumppu”laserien” parametrien mukaan. Pumppu”laserit” voivat olla kaikkia alla kuvattuja ”lasereita”. a) Seuraavat kaasu”laserit”: 1. Excimer-”laserit”, joilla on jokin seuraavista: a) Lähtöaallonpituus ei ylitä 150 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohti tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W b) Lähtöaallonpituus ylittää 150 nm, mutta ei ylitä 190 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 1,5 J pulssia kohti tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 120 W c) Lähtöaallonpituus ylittää 190 nm, mutta ei ylitä 360 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 10 J pulssia kohti tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 500 W tai C 399/96 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 d) Lähtöaallonpituus ylittää 360 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 1,5 J pulssia kohti tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöenergia ylittää 30 W 2. Seuraavat metallihöyry”laserit”: a) Kupari(Cu)”laserit”, joiden keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 20 W b) Kulta(Au)”laserit”, joiden keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 5 W c) Natrium(Na)”laserit”, joiden lähtöteho ylittää 5 W d) Barium(Ba)”laserit”, joiden keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 2 W 3. Hiilimonoksidi(CO)”laserit”, joilla on jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 2 J pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 5 kW tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 5 kW 4. Hiilidioksidi(CO2)”laserit”, joilla on jokin seuraavista: a) CW-lähtöteho ylittää 15 kW b) Pulssiulostulon ”pulssin kesto” ylittää 10 es ja niillä on jokin seuraavista: 1. Keskimääräinen lähtöteho ylittää 10 kW tai 2. Pulssi”huipputeho” ylittää 100 kW tai c) Pulssiulostulon ”pulssin kesto” on 10 es tai vähemmän ja niillä on jokin seuraavista: 1. Pulssin energia ylittää 5 J pulssia kohti tai 2. Keskimääräinen lähtöteho ylittää 2,5 kW 5. Seuraavat ”kemialliset laserit”: a) Vetyfluoridi(HF)”laserit” b) Deuteriumfluoridi(DF)”laserit” c) Seuraavat ”siirtolaserit”: 1. Happijodi(O2-I)”laserit” 2. Deuteriumfluoridihiilidioksidi(DF-CO2)”laserit” 6. Kaasupurkaus- ja ioni”laserit” (so. kryptonioni- tai argonioni”laserit”), joilla: a) Lähtöenergia ylittää 1,5 J pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 50 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 50 W 7. Muut kaasu”laserit”, joilla on jokin seuraavista: Huom. : 6A005. a. 7 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi typpi”lasereita”. a) Lähtöaallonpituus ei ylitä 150 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 1 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W b) Lähtöaallonpituus ylittää 150 nm mutta ei 800 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtönenergia ylittää 1,5 J pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 30 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 30 W c) Lähtöaallonpituus ylittää 800 nm mutta ei 1 400 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 0,25 J pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 10 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 10 W tai d) Lähtöaallonpituus ylittää 1 400 nm ja keskimääräinen CW-lähtöteho ylittää 1 W b) Erilliset, monitransversaalimoodissa toimivat puolijohde”laserit” tai erillisten puolijohde”laserien”ryhmät, joilla on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 500 eJ pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 10 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 10 W T e k n. h u o m. : Puolijohdelasereita kutsutaan tavallisesti ”laser”diodeiksi. Huom. : 1. 6A005. b kohta sisältää puolijohdelaserit, joilla on optinen ulostulo (esim. kuituoptiset häntäkaapelit). 2. Erityisesti muita laitteita varten suunniteltujen puolijohdelaserien valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden mukaan. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/97 c) Seuraavat jähme”laserit”: 1. ”Viritettävät” ”laserit”, joilla on jokin seuraavista: Huom. : 6A005. c. 1 kohta sisältää titaani-safiiri- (Ti:Al2O3), tulium-YAG- (Tm:YAG), tulium-YSGG- (Tm:YSGG), aleksandriitti- (Cr:BeAl2O4) ja värikeskus”laserit”. a) Lähtöaallonpituus on vähemmän kuin 600 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 1 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W b) Lähtöaallonpituus on 600 nm tai enemmän mutta ei ylitä 1 400 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 1 J pulssia kohti ja pulssi”huipputeho” ylittää 20 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 20 W tai c) Lähtöaallonpituus ylittää 1 400 nm ja niillä on jokin seuraavista: 1. Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohden ja pulssi”huipputeho” ylittää 1 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W 2. Seuraavat ei-”viritettävät” ”laserit”: Huom. : 6A005. c. 2 kohta sisältää atomitransitio-jähme”laserit”. a) Seuraavat neodyymilasi”laserit”: 1. Q-kytkin”laserit”, joilla on jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 20 J mutta ei 50 J pulssia kohden ja keskimääräinen lähtöteho ylittää 10 W tai b) Lähtöenergia ylittää 50 J pulssia kohden 2. Ei-Q-kytkin”laserit”, joilla on jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 50 J mutta ei ylitä 100 J pulssia kohden ja keskimääräinen lähtöteho ylittää 20 W tai b) Lähtöenergia ylittää 100 J pulssia kohden b) Seuraavat neodyymiseostetut (muut kuin lasi-) ”laserit”, joiden lähtöaallonpituus on yli 1 000 nm, mutta alle 1 100 nm: Huom. : Neodyymiseostetut (muut kuin lasi-) ”laserit”, joiden ulostulon aallonpituus ylittää 1 000 nm, mutta ei ylitä 1 100 nm: katso 6A005. c. 2. c kohta. 1. Pulssiviritetyt, moodilukitut ”Q-kytkinlaserit”, joiden pulssin kesto on vähemmän kuin 1 ns ja joilla on jokin seuraavista: a) ”Huipputeho” ylittää 5 GW b) Keskimääräinen lähtöteho ylittää 10 W tai c) Pulssienergia ylittää 0,1 J 2. Pulssiviritetyt, ”Q-kytkinlaserit”, joiden pulssin kesto on 1 ns tai enemmän ja joilla on jokin seuraavista: a) Yksitransversaalimuodon ulostulon: 1. ”Huipputeho” ylittää 100 MW 2. Keskimääräinen lähtöteho ylittää 20 W tai 3. Pulssienergia ylittää 2 J tai b) Monitransversaalimuodon ulostulon: 1. ”Huipputeho” ylittää ”400 MW” 2. Keskimääräinen lähtöteho ylittää ”2 kW” tai 3. Pulssienergia ylittää 2 J 3. Pulssiviritetyt, ei-”Q-kytkinlaserit”, joiden: a) Yksitransversaalimuodon ulostulon: 1. ”Huipputeho” ylittää 500 kW tai 2. Keskimääräinen lähtöteho ylittää 150 W tai C 399/98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Monitransversaalimuodon ulostulon: 1. ”Huipputeho” ylittää 1 MW tai 2. Keskimääräinen teho ylittää 2 kW 4. Jatkuvasti viritettävät ”laserit”, joiden: a) Yksitransversaalimuodon ulostulon: 1. ”Huipputeho” ylittää 500 kW tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 150 W tai b) Monitransversaalimuodon ulostulon: 1. Huipputeho ylittää 1 MW tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 2 kW c) Muut ei-viritettävät ”laserit”, joilla on jokin seuraavista: 1. Aallonpituus on alle 150 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 1 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W 2. Aallonpituus on 150 nm tai enemmän mutta ei ylitä 800 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 1,5 J pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 30 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 30 W 3. Aallonpituus ylittää 800 nm mutta ei ylitä 1 400 nm: a) ”Q-kytkinlaserit”, joiden: 1. Lähtöenergia ylittää 0,5 J pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 50 W tai 2. Keskimääräinen lähtöteho ylittää: a) Yksimuoto”lasereilla” 10 W b) Monimuoto”lasereilla” 30 W b) Ei-”Q-kytkinlaserit”, joiden: 1. Lähtöenergia ylittää 2 J pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 50 W tai 2. Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 50 W tai 4. Aallonpituus ylittää 1 400 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 100 mJ pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 1 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W d) Väriaine- ja muut neste”laserit”, joilla on jokin seuraavista: 1. Aallonpituus on alle 150 nm ja: a) Lähtöenergia ylittää 50 mJ pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 1 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W 2. Aallonpituus on 150 nm tai enemmän mutta ei ylitä 800 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtönenergia ylittää 1,5 J pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 20 W b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 20 W tai c) Sisältävät pitkittäistyyppisen pulssivärähtelijän, jonka keskimääräinen lähtöteho ylittää 1 W ja toistotaajuus ylittää 1 kHz, jos pulssin kesto on vähemmän kuin 100 ns 4. Aallonpituus ylittää 800 nm mutta ei ylitä 1 400 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 0,5 J pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 10 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 10 W 4. Aallonpituus ylittää 1 400 nm ja jokin seuraavista: a) Lähtöenergia ylittää 100 mJ pulssia kohden ja pulssin ”huipputeho” ylittää 1 W tai b) Keskimääräinen tai CW-lähtöteho ylittää 1 W 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/99 e) Seuraavat komponentit: 1. Aktiivisella jäähdytyksellä tai lämpöputkijäähdytyksellä jäähdytetyt peilit T e k n. h u o m. : Aktiivinen jäähdytys on optisten osien jäähdytystekniikka, jossa käytetään välittömästi optisen komponentin pinnan alla virtaavia nesteitä (nimellisetäisyys optisesta pinnasta vähemmän kuin 1 mm) siirtämään lämpöä optiikasta. 2. Optiset peilit tai läpäisevät tai osittain läpäisevät optiset tai sähköoptiset komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi valvonnanalaisten ”lasereiden” kanssa f) Seuraavat optiset laitteet: (”SHPL”-sovelluksissa toimimaan kykenevät yhteisen aukon optiset elementit: katso asetarvikelista. ) 1. Dynaamiset aaltorintaman (vaiheen) mittauslaitteet, joilla voidaan rekisteröidä ainakin 50 positiota säteen aaltorinta- masta, ja joilla on jokin seuraavista: a) Kuvataajuus on 100 Hz tai enemmän ja vaiheen erottelukyky vähintään 5 % säteen aallonpituudesta tai b) Kuvanopeus on 1 000 Hz tai enemmän ja vaiheen erottelukyky vähintään 20 % säteen aallonpituudesta 2. ”Laserien” diagnostiikkalaitteet, joilla kyetään mittaamaan ”SHPL”-järjestelmän säteen ohjauksen kulmavirheitä, jotka ovat 10 erad tai pienempiä 3. Optiset laitteet, kokoonpanot tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu vaiheistettujen ryhmien koherenttia sädettä kombinoivaa ”SHPL”-järjestelmää varten tarkkuudella, joka on seuraavista pienempi: (Lambda)/10 suunnitel- lulla aallonpituudella tai 0,1 em 4. Erityisesti ”SHPL”-järjestelmissä käytettäväksi tarkoitetut projektioteleskoopit 6A006 Seuraavat ”magnetometrit”, ”magneettikentän gradiometrit”, ”itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit” ja kompensointijärjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: Huom. : 6A006 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi instrumentteja, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisen diagnostiikan biomagneettisia mittauksia varten. a) ”Magnetometrit”, jotka käyttävät ”suprajohtavaa”, optisesti pumpattua tai ydinpresessio- (protoni/Overhauser-) ”teknolo- giaa”, ja joiden ”kohinataso” (herkkyys) on alempi (parempi) kuin 0,05 nT rms Hz:n neliöjuurta kohti b) Induktiokelamagnetometrit, joiden ”kohinataso” (herkkyys) on alempi (parempi) kuin: 1. 0,05 nT Hz:n neliöjuurta kohti alle 1 Hz:n taajuuksilla 2. 1 × 10−3 nT Hz:n neliöjuurta kohti taajuuksilla 1—10 Hz tai 3. 1 × 10−4 nT Hz:n neliöjuurta kohti taajuuksilla yli 10 Hz c) Kuituoptiset ”magnetometrit”, joiden ”kohinataso” (herkkyys) on alempi (parempi) kuin 1 nT Hz:n neliöjuurta kohti d) ”Magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät useita 6A006. a, 6A006. b tai 6A006. c kohdassa määriteltyjä ”magneto- metrejä” e) Kuituoptiset ”itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, joiden magneettisen gradienttikentän ”kohina- taso” (herkkyys) on alempi (parempi) kuin 0,3 nT/m Hz:n neliöjuurta kohti f) ”Itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät muuta kuin kuituoptista ”teknologiaa” ja joiden magneettisen gradienttikentän kohinataso (herkkyys) on alempi (parempi) kuin 0,015 nT/m Hz:n neliöjuurta kohti g) Magneettiset kompensointijärjestelmät sellaisia magneettisia antureita varten, jotka on suunniteltu toimimaan liikkuvilla alustoilla h) Seuraavat ”suprajohtavat” sähkömagneettiset anturit, jotka sisältävät ”suprajohtavista” materiaaleista valmistettuja osia: 1. Jotka on suunniteltu toimimaan ainakin yhden ”suprajohtavan” ainesosansa ”kriittisen” lämpötilan alapuolella (mukaan lukien Josephson-ilmiölaitteet tai suprajohtavat kvantti-interferenssilaitteet (SQUIDS = Superconductive Quantum Interference Devices)) 2. Jotka on suunniteltu havaitsemaan sähkömagneettisen kentän vaihteluja 1 kHz:n taajuudella tai sen alapuolella ja 3. Joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: a) Sisältävät ohutkalvo-SQUIDS-laitteita, joiden minimiviivanleveys on alle 2 em ja jotka on varustettu sisäänmeno- ja ulostuloliitäntäpiireillä C 399/100 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Suunniteltu toimimaan magneettikentän muuttumisnopeudella, joka ylittää 1 × 106 magneettivuon kvanttia sekun- nissa c) Suunniteltu toimimaan ilman magneettista suojausta maan magneettikentässä tai d) Lämpötilakerroin on vähemmän (pienempi) kuin 0,1 magneettivuon kvanttia/K 6A007 Seuraavat gravimetrit sekä painovoimagradiometrit: HUOM. : KATSO MYÖS 6A107 KOHTA. a) Maalla käytettävät gravimetrit (painovoiman mittarit), joiden staattinen tarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 egal Huom. : 6A007. a kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kvartsielementtiä käyttäviä (Worden-tyyppisiä) maapohjan gradiomet- rejä. b) Liikkuville alustoille tarkoitetut gradiometrit maalla, merellä, veden alla, avaruudessa tai ilmassa tapahtuvaa käyttöä varten, joilla on jokin seuraavista: 1. Staattinen tarkkuus on parempi kuin 0,7 mgal ja 2. Toimintatarkkuus käytössä (toiminnassa) on parempi kuin 0,7 mgal ja vakiintumisaika on vähemmän kuin 2 minuuttia kaikissa läsnä olevien korjaavien kompensointien ja liikkeen vaikutusten kombinaatioissa c) Painovoimagradiometrit 6A008 Tutkajärjestelmät, -laitteet ja -kokoonpanot, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 6A108 KOHTA. Huom. : 6A008 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) Toisiovalvontatutkia (SSR) b) Yhteentörmäyksen estämiseen tarkoitettuja autotutkia c) Näyttöpäätteitä tai monitoreja, joita käytetään lennonjohdossa (ATC), ja joissa ei ole enempää kuin 12 erottuvaa elementtiä mm kohden d) Ilmatieteellisiä (säähavainto-) tutkia. a) Jotka toimivat taajuuksilla 40 GHz—230 GHz ja keskimääräinen lähtöteho on yli 100 mW b) Joissa on viritettävä kaistanleveys, joka on yli – 6,25 % keskitoimintataajuudesta T e k n. h u o m. : Keskitoimintataajuus on puolet korkeimman ja alhaisimman määritellyn toimintataajuuden summasta. c) Jotka kykenevät toimimaan samanaikaisesti useammalla kuin kahdella kantoaaltotaajuudella d) Jotka kykenevät toimimaan synteettisessä apertuuri- (SAR), käänteisessä synteettisessä apertuuritutkamoodissa (ISAR) tai sivukulmatutkamoodissa (SLAR) e) Jotka sisältävät ”elektronisesti ohjattavia vaiheistettuja ryhmäantenneja” f) Jotka kykenevät ei-yhteistoiminnallisten kohteiden korkeuden määrittämiseen Huom. : 6A008. f kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ICAO:n standardien mukaisia tarkkuuslähestymistutkalaitteita (PAR). g) Jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi ilmassa (asennettuina ilmapalloon tai lentokoneen rakenteisiin) ja varustettu (Doppler-”signaalinkäsittelyllä” liikkuvien kohteiden havaitsemiseksi; h) Jotka käsittelevät tutkasignaalia käyttäen: 1. ”Tutkan hajaspektri”tekniikkaa; tai 2. ”Tutkan taajuushyppely”tekniikkaa; i) Jotka takaavat maanpinnalla toimittaessa maksimi”näyttöalueen”, joka ylittää 185 km; Huom. : 6A008. i kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: a) Kalastusalueiden valvontatutkia; b) Maanpinnalla olevia tutkalaitteita, jotka on erityisesti suunniteltu reittilentoliikenteen ohjausta varten eikä niiden käyttöön erityisesti suunniteltuja ohjelmia, edellyttäen, että: 1. Sen maksimi ”näyttöalue” on 500 km tai vähemmän; 2. Se on konfiguroitu siten, että tutkan maalitietoa voidaan lähettää vain yhteen suuntaan tutka-asemalta yhteen tai useampaan siviililennonjohtokeskukseen; 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/101 3. Siinä ei ole varauduttu tutkan pyyhkäisynopeuden kauko-ohjaukseen reitin varrella olevasta lennonjohto- keskuksesta; ja 4. Sen on oltava kiinteästi rakennettu. c) Säähavaintopallojen seurantatutkia. j) Lasertutkat tai valoon perustuvat havainnointi- ja etäisyydenmittauslaitteet (LIDAR), joilla on jokin seuraavista: 1. Ovat avaruuskelpoisia; tai 2. Käyttävät koherenttia heterodyne- tai homodyneilmaisutekniikkaa ja niiden kulmanerottelukyky on parempi kuin 20 erad (mikroradiaania); Huom. : 6A008. j kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kartoitukseen tai ilmatieteellisiin havaintoihin erityisesti suunniteltuja LIDAR-laitteita. k) Sisältävät ”signaalinkäsittelyä” varten alajärjestelmiä, jotka käyttävät ”pulssikompressio”tekniikkaa ja joilla on jokin seuraavista: 1. ”Pulssikompressio”suhde ylittää 150; tai 2. Pulssin leveys on vähemmän kuin 200 ns; tai l) Sisältävät tiedonkäsittelyn alajärjestelmiä, jotka: 1. Suorittavat ”automaattista kohteen seurantaa”, joka kullakin antennin kierroksella ennakoi maalin aseman pidemmälle kuin seuraavan antennin säteen ohimenon ajankohtaan; Huom. : 6A008. l. 1 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi vaaratilanteiden hälytyskykyä lennonjohtojärjestelmissä tai merenkulku- tai satamatutkissa. 2. Laskevat kohteen nopeutta ensiötutkan avulla, jolla on ei-periodinen (vaihtuva) pyyhkäisynopeus; 3. Suorittavat automaattista kohteiden hahmontunnistusta (piirteiden poimintaa) ja vertaavat kuvioita tietokantoihin talletettuihin kohteiden ominaisuuksiin (aaltomuotoihin tai kuviin) kohteiden tunnistamista tai luokittelua varten; tai 4. Suorittavat kahdesta tai useammasta ”maantieteellisesti hajallaan” olevasta ja ”toisiinsa kytketystä tutka-anturista” saatujen kohteen tietojen superponointia ja korrelaatiota tai yhdistelyä kohteen selvittämiseksi. Huom. : 6A008. l. 4 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi järjestelmiä, laitteita tai kokoonpanoja, joita käytetään merilii- kenteen ohjaamiseen. 6A102 Muut kuin 6A002 kohdassa määritellyt säteilyä kestävät ilmaisimet, joita käytetään suojaamaan ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaiku- tuksilta) ja voidaan käyttää ”ohjuksissa”, ja jotka on suunniteltu tai mitoitettu kestämään kokonaisannokseltaan 5 × 105 radin (Si) tai sen ylittäviä säteilytasoja. T e k n. h u o m. : 6A102 kohdassa ilmaisimeksi määritellään mekaaninen, sähköinen, optinen tai kemiallinen laite, joka automaattisesti tunnistaa ja tallentaa tai rekisteröi ärsykkeen, kuten ympäristön paineen tai lämpötilan muutoksen, sähköisen tai sähkömag- neettisen signaalin tai radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn. 6A107 6A007. b ja c kohdassa määriteltyjä painovoimamittareita tai painovoimagradienttimittareita varten erityisesti suunnitellut komponentit. Käännöstä ei ole saatavilla 6A108 Seuraavat muut kuin 6A008 kohdassa määritellyt tutkajärjestelmät ja seurantajärjestelmät: a) Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; b) Seuraavat tarkkuusseurantajärjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”: 1. Seurantajärjestelmät, jotka käyttävät koodin kääntäjää yhdessä maanpinnalla tai ilmassa olevien vartailupisteiden tai navigointisatelliittijärjestelmien kanssa tosiaikaiseen lentosijainnin ja -nopeuden mittausten suorittamiseen; 2. Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Kulmaresoluutio on parempi kuin 3 milliradiaania (0,5 miliä); C 399/102 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Toimintaetäisyys on 30 km tai suurempi ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms c) Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s. 6A202 Valomonistinputket, joiden valokatodipinta on suurempi kuin 20 cm2 ja anodipulssin nousuaika on lyhyempi kuin 1 ns. 6A203 Seuraavat muut kuin 6A003 kohdassa määritellyt kamerat ja komponentit: a) Seuraavat mekaaniset pyöriväpeiliset kamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: 1. Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden tallennusnopeus on suurempi kuin 225 000 kuvaa/s; 2. Juovakamerat, joiden piirtonopeus on suurempi kuin 0,5 mm/es; Huom. : Näiden kameroiden komponentteihin sisältyvät niiden synkronointielektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileis- tä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot. b) Seuraavat elektroniset juova- ja erilliskuvakamerat sekä -putket: 1. Elektroniset juovakamerat, jotka kykenevät 50 ns:n tai lyhyempään aikaresoluutioon, sekä juovaputket niitä varten; 2. Elektroniset (tai elektronisin sulkimin varustetut) erilliskuvakamerat, joiden valotusaika kuvaa kohden on 50 ns tai lyhyempi; 3. Seuraavat erilliskuvaputket tai solid-state-kuvauslaitteet, joita käytetään 6A203. b. 2 kohdassa määriteltyjen kameroiden kanssa: a) Lähitarkenteiset kuvantehostinputket, joissa valokatodi on muodostettu läpinäkyvälle johtavalle pinnoitteelle valokatodin pintavastuksen pienentämiseksi; b) Piitehostinkohtiolevyllä (SIT = Silicon Intensifier Target) varustetut hilakameraputket, joiden nopeatoiminen järjestelmä mahdollistaa valokatodilta tulevien valosähköisten elektronien veräjöinnin ennen niiden iskeytymistä SIT-levylle; c) Kerr- tai pockel-kennoon perustuva sähköoptinen suljin; tai d) Muut erilliskuvaputket ja solid-state-kuvauslaitteet, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on lyhyempi kuin 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 6A203. b. 2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; c) Säteilyä kestävät TV-kamerat tai niissä käytetyt linssit, jotka on erityisesti suunniteltu tai mitoitettu kestämään yli 50 × 103 grayn (Silicon) (5 × 106 radin (Silicon)) säteilyä toiminnallisuuden siitä kärsimättä. 6A205 Seuraavat, muut kuin 0B001. g. 5, 0B001. h. 6 tai 6A005 kohdassa määritellyt ”laserit”. a) Argonioni”laserit”, joiden keskimääräinen lähtöteho on 40 W tai suurempi ja jotka toimivat 400 nm:n ja 515 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; b) Viritettävät pulssitoimiset yksimuoto-väriaineoskillaattorit, jotka kykenevät 1 W suurempaan keskimääräiseen lähtöte- hoon, toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz, pulssin leveys pienempi kuin 100 ns ja aallonpituus 300 nm:n ja 800 nm:n välillä; c) Viritettävät pulssitoimiset väriaine”laser”vahvistimet ja oskillaattorit, joiden keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 30 W, toistotaajuus suurempi kuin 1 kHz, pulssin leveys alle 100 ns ja aallonpituus 30 nm:n ja 800 nm:n välillä; paitsi: Yksimuoto-oskillaattorit; d) Pulssitoimiset hiilidioksidi ”laserit”, joiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz, keskimääräinen lähtöteho suurempi kuin 500 W ja pulssin leveys alle 200 ns ja jotka toimivat aallonpituuksien 9 000 nm ja 11 000 nm välillä; e) Paravetykäyttöiset Raman-muuntimet, jotka on suunniteltu toimimaan 16 mikrometrin lähtöaaltopituudella ja joiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; f) Pulssiviritettävät, neodyymiseostetut ”Q-kytkin-laserit” (muut kuin lasi-), joilla on kaikki seuraavat: 1. Lähtöaallonpituus ylittää 1 000 nm, mutta ei ylitä 1 100 nm; 2. Pulssinkesto on 1 ns tai enemmän; ja 3. Monitransversaalimoodin ulostulo, jonka keskimääräinen teho ylittää 50 W. 6A225 Nopeusinterferometrit yli 1 km/s nopeuksien mittaamiseksi lyhyemmän kuin 10 mikrosekunnin aikajakson kuluessa (VISAR:it, dopplerlaserinterferometrit (DLI:t) jne. ). 6A226 Seuraavat paineanturit: a) Manganiini-anturit, joilla mitataan yli 100 kilobarin paineita; tai b) Kvartsipaineanturit, joilla mitataan yli 100 kilobarin paineita. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/103 6B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 6B004 Optiset laitteet seuraavasti: a) Laitteet, joilla mitataan absoluuttista heijastumissuhdetta – 0,1 %:n tarkkuudella heijastumissuhteen arvosta b) Muut laitteet kuin optisen pinnan sironnan mittarit, joiden himmentämätön aukko on suurempi kuin 10 cm, ja jotka on erityisesti suunniteltu epätasaisen optisen pinnan kuvan (profiilin) mittaamiseen 2 nm:n tai pienemmällä (paremmalla) ”tarkkuudella” tarvittavaa profiilia vasten Huom. : 6B004 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi mikroskooppeja. 6B007 Laitteet, joilla tuotetaan, linjataan ja kalibroidaan maalle asennettavia painovoiman mittareita, joiden staattinen tarkkuus on parempi kuin 0,1 mgal 6B008 Tutkan kaikupinnan pulssimittausjärjestelmät, joiden lähetettävien pulssien leveydet ovat 100 ns tai vähemmän, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit HUOM. : KATSO MYÖS 6B108 KOHTA. 6B108 Järjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja niiden alajärjestelmissä ja jotka on erityisesti suunniteltu tutkapoikkipinto- jen mittaamiseen 6C — MATERIAALIT 6C002 Seuraavat optiset anturimateriaalit: a) Telluuri (Te) alkuaineena, jonka puhtausaste on 99,9995 % tai korkeampi b) Kadmiumtelluridin (CdTe), kadmiumsinkkitelluoidin (CdZnTe) tai elohopeakadmiumtelluridin (HgCdTe) yksittäiskiteet puhtausasteesta riippumatta, mukaanlukien niiden epitaksikiekot 6C004 Seuraavat optiset materiaalit: a) Sinkkiselenidi (ZnSe)- ja sinkkisulfidi (ZnS)-”substraattiaihiot”, jotka on tuotettu kemiallisella kaasufaasipinnoitusmenetel- mällä ja joilla on jokin seuraavista: 1. Tilavuus suurempi kuin 100 cm3 tai 2. Läpimitta suurempi kuin 80 mm ja paksuus 20 mm tai enemmän b) Seuraavien sähköoptisten materiaalien synteettiset kiteet: 1. Kaliumtitanyyliarsenaatti (KTA) 2. Hopeagalliumselenidi (AgGaSe2 tai 3. Talliumarseeniselenidi (Tl3AsSe3, tunnetaan myös nimellä TAS) c) Epälineaariset optiset materiaalit, joilla on kaikki seuraavat: 1. Kolmannen tason suskeptibiliteetti (khi 3) on 10− 6m2/V2 tai enemmän ja 2. Vasteaika on vähemmän kuin 1 ms d) Piikarbidista tai beryllium-beryllium (Be/Be) -pinnoitetuista materiaaleista valmistetut ”substraattiaihiot”, joiden läpimitta tai pääakselin pituus on yli 300 mm e) Lasi, mukaanlukien kvartsilasi, fosfaattilasi, fluorofosfaattilasi, zirkoniumfluoridi (ZrF4) ja hafniumfluoridi (HfF4), joilla on kaikki seuraavat: 1. Hydroksyyli-ioni(OH-)konsentraatio on vähemmän kuin 5 ppm 2. Metallisten epäpuhtauksien kokonaistaso on vähemmän kuin 1 ppm ja 3. Korkea homogeenisuus (refraktiovarianssin indeksi) on vähemmän kuin 5 × 10− 6 f) Synteettisesti tuotettu timanttimateriaali, jonka absorptio on vähemmän kuin 10− 5 cm− 1 aallonpituuksilla, jotka ylittävät 200 nm mutta ovat alle 14 000 nm 6C005 Seuraavat kiteiset ”laserien” perusmateriaalit käsittelemättömässä muodossa: a) Titaaniseostettu safiiri b) Aleksandriitti C 399/104 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 6D — OHJELMISTOT 6D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 6A004, 6A005, 6A008 tai 6B008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittä- mistä” tai ”tuotantoa” varten 6D002 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 6A002. b, 6A008 tai 6B008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 6D003 Seuraavat muut ”ohjelmistot”: a) 1. ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu akustisen säteen muokkaamiseen akustisen tiedon ”tosiaikaiseksi käsittelemiseksi” hinattavia hydrofonijärjestelmiä käyttävää passiivista vastaanottoa varten 2. ”Lähdekoodi” akustisen tiedon ”tosiaikaiseksi käsittelemiseksi” hinattavia hydrofonijärjestelmiä käyttävää passiivista vastaanottoa varten 3. ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu pohja- tai poukamakaapelijärjestelmiä ja säteenmuodostusta varten tai ”lähdekoodi” ”tosiaikaisen” akustisen tiedon passiiviseen vastaanottoon b) 1. ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu magneettisia kompensointijärjestelmiä varten magneettisille antureille, jotka on suunniteltu toimimaan liikkuvilla alustoilla 2. ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu magneettisten poikkeamien ilmaisuun liikkuvilla alustoilla c) ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu korjaamaan liikkumisen vaikutuksia painovoimamittareihin tai painovoima- gradiometreihin d) 1. Lennonjohto-”ohjelmistojen” sovellus”ohjelmat”, jotka toimivat lennonjohtokeskuksiin sijoitetuissa yleiskäyttöisissä tietokoneissa ja kykenevät johonkin seuraavista: a) Käsittelemään ja näyttämään enemmän kuin 150 samanaikaisen kohteen ”reitit” tai b) Vastaanottamaan kohteiden tutkatietoja useammalta kuin neljältä ensiötutkalta 2. ”Ohjelmistot” sellaisten suojakupujen suunnittelua tai ”tuotantoa” varten, jotka: a) On erityisesti sunnniteltu suojaamaan 6A008. e kohdassa määriteltyjä, ”elektronisesti ohjattavia vaiheistettuja ryhmäantenneja” ja b) Aiheuttavat antennin säteilykuvion, jonka ”keskimääräinen sivukeilataso” on enemmän kuin 40 dB pääsäteen tason alapuolella T e k n. h u o m. : ”Keskimääräinen sivukeilataso” 6D003. d. 2. b kohdassa mitataan koko ryhmän yli poislukien pääkeilan ja pääkeilan molemmilla puolilla olevien kahden ensimmäisen sivukeilan kulmasuure. 6D102 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 6A108 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten 6D103 ”Ohjelmistot”, jotka lennon jälkeen prosessoivat 6A108. b kohdassa määritellyillä järjestelmillä saatua nauhoitettua tietoa ja jotka mahdollistavat lentolaitteen aseman määrityksen sen koko lentoradalla 6E — TEKNOLOGIA 6E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B, 6C tai 6D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten 6E002 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B tai 6C kohdassa määriteltyjen laitteiden tai materiaalien ”tuotantoa” varten 6E003 Seuraava muu ”teknologia”: a) 1. Optisen pinnan pinnoitus- ja käsittely”teknologia”, jota tarvitaan 99,5 %:n tai paremman tasalaatuisuuden saavuttami- seen optisille pinnoitteille, joiden läpimitta tai pääakselin pituus on 500 mm tai enemmän ja joiden kokonaishäviö (absorptio ja sironta) on vähemmän kuin 5 × 10− 3 HUOM. : KATSO MYÖS 2E003. f KOHTA. 2. Yhden kärjen timanttisorvaustekniikat, joilla tuotetaan parempia pinnan viimeistelytarkkuuksia kuin 10 nm rms yli 0,5 m2:n ei-tasomaisille pinnoille 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/105 b) ”SHPL”-laserien testaamista tai ”SHPL”-säteillä säteilytettyjen materiaalien testaamista tai evaluointia varten erityisesti suunniteltujen diagnostiikkainstrumenttien tai maalien ”kehittämiseen”, ”tuotantoon” tai ”käyttöön” ”tarvittava” ”tekno- logia” c) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” fluxgate-”magnetometrien” tai -”magnetometri”järjestelmien ”kehittämistä” tai ”tuotan- toa” varten, joilla on jokin seuraavista: 1. ”Kohinataso” on vähemmän kuin 0,05 nT rms Hz:n neliöjuurta kohti pienemmillä kuin 1 Hz:n taajuuksilla tai 2. ”Kohinataso” on 1 × 10− 3 nT rms Hz:n neliöjuurta kohti 1 Hz:n tai sitä suuremmilla taajuuksilla 6E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A002, 6A007. b ja c, 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6D102 tai 6D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen” ”käyttöä” varten Huom. : 6E101 kohta määrittelee 6A008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”teknologian” vain, kun se on suunniteltu ilmailusovelluksiin ja sitä voidaan käyttää ”ohjuksissa”. 6E201 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A003, 6A005. a. 1. c, 6A005. a. 2. a, 6A005. c. 1. b, 6A005. c. 2. c. 2, 6A005. c. 2. d. 2. b, 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 tai 6A226 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 7 RYHMÄ — NAVIGOINTI JA ILMAILU 7A — JÄRJESTELMÄT, LAITTEET JA KOMPONENTIT Huom. : Vedenalaisten kulkuneuvojen automaattiohjaukset: katso 8 ryhmä. Tutkat: katso 6 ryhmä. 7A001 Kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäväksi inertiasuunnistus- tai ohjausjärjestelmissä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 7A101 KOHTA. a) ”Biasstabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 mikro-g suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon tai b) ”Mittakertoimen” ”stabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 ppm suhteessa kiinteään kalibrointiar- voon tai c) Ne on määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla 7A002 Gyroskoopit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 7A102 KOHTA. a) ”Ryömintänopeuden” ”stabiilisuus”, mitattuna 1 g:n olosuhteissa kolmen kuukauden aikana ja suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon, on: 1. Vähemmän (parempi) kuin 0,1 astetta tunnissa, kun ne on määritelty toimimaan alle 10 g:n lineaarisilla kiihtyvyysta- soilla tai 2. Vähemmän (parempi) kuin 0,5 astetta tunnissa, kun ne on määritelty toimimaan lineaarisilla kiihtyvyystasoilla 10—100 g tai b) Ne on määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla 7A003 Inertiasuunnistusjärjestelmät (kardaaniset ja sidotut) sekä inertialaitteet, jotka on suunniteltu ”ilma-aluksen”, maakulkuneu- von tai ”avaruusaluksen” asentoa, ohjausta tai valvontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 7A103 KOHTA. a) (Vapaa inertiaalinen) navigointivirhe tavanomaisen linjauksen jälkeen on 0,8 merimailia tunnissa (50 % Yhtäläisen todennäköisyyden ympyrästä (CEP)) tai vähemmän (parempi) tai Huom. : 7A003. a kohdan parametreja sovelletaan kaikissa seuraavissa ympäristöolosuhteissa: 1. Satunnainen syötevärähtely, jonka kokonaissuuruusluokka on 7,7 g rms ensimmäisen puolen tunnin aikana ja kokonaistestiaika puolitoista tuntia kutakin toisiinsa nähden kohtisuoraan olevaa akselia kohti, kun satunnai- nen värähtely täyttää seuraavat vaatimukset: a) Vakio voiman spektritiheyden (PSD) arvo on 0,04 g2/Hz taajuusvälillä 15—1 000 Hz ja b) PSD vaimenee taajuuden mukana 0,04 g2/Hz:stä 0,01 g2/Hz:iin taajuusvälillä 1 000—2 000 Hz tai C 399/106 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 2. Kallistus ja kääntymisnopeus on + 2,62 radiaania/s (150 astetta/s) tai 3. Edellä 1 tai 2 kohdan vastaavien kansallisten standardien mukaisesti. b) Ne on määritelty toimimaan yli 10 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla Huom. : 7A003 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi inertiaalisuunnistusjärjestelmiä, jotka ”osallistujavaltion” siviiliviran- omaiset ovat sertifioineet käytettäväksi ”siviili-ilma-aluksissa”. 7A004 Hyrrätähtikompassit ja muut laitteet, jotka määrittävät aseman tai suunnan seuraamalla automaattisesti taivaankappaleita tai satelliitteja ja joiden atsimuuttitarkkuus on 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi) HUOM. : KATSO MYÖS 7A104 KOHTA. 7A005 Globaalisista paikanmäärityssatelliiteista (so. GPS tai GLONASS) vastaanottavat laitteet, joilla on jokin seuraavista ominai- suuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 7A105 KOHTA. a) Käyttävät salauksen avausta tai b) Nolla-ohjattavaa antennia 7A006 Ilmassa käytettävät korkeusmittarit, jotka toimivat muilla kuin 4,2—4,4 GHz:n taajuuksilla, ne mukaan lukien, ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: HUOM. : KATSO MYÖS 7A106 KOHTA. a) Suorittavat ”tehon hallintaa” tai b) Käyttävät vaiheavainnusmodulaatiota 7A007 Suuntimalaitteet, jotka toimivat yli 30 MHz:n taajuuksilla ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, sekä niitä varten suunnitellut komponentit: a) ”Hetkellinen kaistanleveys” 1 MHz tai enemmän b) Useamman kuin 100 kanavan rinnakkaiskäsittely ja c) Käsittelynopeus on enemmän kuin 1 000 suuntimatulosta sekunnissa kanavaa kohti 7A101 Muut kuin 7A001 kohdassa määritellyt kiihtyvyysmittarit, joiden kynnys on 0,05 g tai pienempi tai lineaarisuusvirhe enintään 0,25 % täyden mittausalueen näyttämästä, tai molemmat, ja jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä, sekä erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit Huom. : 7A101 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kiihtyvyysmittareita, jotka on erityisesti suunniteltu ja kehitetty MWD- antureiksi (Measurement While Drill), joita käytetään porausreikien huoltotoiminnassa. 7A102 Muut kuin 7A002 kohdassa määritellyt kaiken tyyppiset gyroskoopit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, ja joiden nimellis”ryömintänopeuden” stabiilisuus on vähemmän kuin 0,5 astetta (1 sigma tai rms) tunnissa 1 g:n olosuhteissa sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit 7A103 Seuraavat muut kuin 7A003 kohdassa määritellyt instrumentit, navigointilaitteet ja -järjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: a) Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään 7A001, 7A002, 7A101 tai 7A102 kohdassa määriteltyjä kiihtyvyysmittareita tai gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita Huom. : 7A103. a kohta ei määrittele 7A001 kohdan määrittelemiä kiihtyvyysmittareita sisältäviä laitteita, joiden kiihtyvyysmittarit on erityisesti suunniteltu ja kehitetty porausreikien huoltotoiminnassa käytettäviksi MWD- antureiksi (Measurement While Drill). b) Integroidut lentoinstrumenttijärjestelmät, jotka sisältävät 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja tai 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja varten suunniteltuja tai muunnettuja hyrrävakauttajia tai automaattiohjauslaitteita 7A104 Muut kuin 7A004 kohdassa määritellyt hyrrä-tähtikompassit ja muut laitteet, joiden avulla määritetään asema tai suunta automaattisesti taivaankappaleita tai satelliitteja seuraamalla, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit 7A105 Muut kuin 7A005 kohdassa määritellyt GPS-laitteet (Global Positioning Systems) tai muut samankaltaiset satelliittivastaanot- timet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa, ja jotka pystyvät tuottamaan suunnistustietoa seuraavien toimintaolosuhteiden vallitessa: a) Nopeuksilla yli 515 m/s ja b) Korkeuksissa yli 18 km 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/107 7A106 Muut kuin 7A006 kohdassa määritellyt tutka- tai lasertutkatyyppiset korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa 7A115 Passiiviset anturit, joiden avulla määritellään suuntima tiettyihin sähkömagneettisiin lähteisiin (suuntimalaitteet) tai maaston ominaisuuksiin, ja jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa Huom. : 7A115 kohta sisältää anturit seuraavia laitteita varten: a) Maanpinnan muodon kartoituslaitteet b) Kuvausanturilaitteet c) Interferometrilaitteet 7A116 Seuraavat lennon ohjausjärjestelmät, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja tai 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja varten: a) Hydrauliset, mekaaniset, sähköoptiset, sähkömekaaniset tai fly-by-wire-tyyppiset järjestelmät b) Lentoasennon säätölaitteet 7A117 ”Ohjautuslaitteet”, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka kykenevät toimintaetäisyyden (esim. ”CEP” on 10 km tai vähemmän 300 km:n matkalla) 3,33 %:n tai parempaan järjestelmätarkkuuteen 7B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET: 7B001 7A kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteet Huom. : 7B001 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ylläpitotasojen I tai II testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteita. T e k n. h u o m. : 1. Ylläpitotaso I Inertiasuunnistusjärjestelmän jonkin yksikön vikaantuminen huomataan lentokoneen ohjaus- ja näyttöyksiköstä (CDU) tai vastaavan alajärjestelmän tilanneviestistä. Noudattaen valmistajan käsikirjan antamia ohjeita vian syy voidaan paikallistaa epäkuntoisen vaihdettavan yksikön tasolle (LRU) ja operaattori voi vaihtaa varayksikön viallisen tilalle. 2. Ylläpitotaso II Viallinen linjahuollossa vaihdettava yksikkö (LRU) lähetetään valmistajan (tai tasosta II vastaavan operaattorin) korjauspisteeseen, jossa se testataan erilaisilla soveltuvilla tavoilla ja viallinen kokoonpano (SRA) paikallistetaan. Tämän kokoonpanon (SRA) tilalle vaihdetaan toimiva varaosa ja viallinen kokoonpano (SRA) (tai mahdollisesti koko yksikkö (LRU)) lähetetään valmistajalle. Huom. : Ylläpitotaso II ei sisällä valvonnanalaisten kiihtyvyysmittarien tai gyroanturien irroittamista kokoonpanosta (SRA). 7B002 Seuraavat erityisesti suunnitellut laitteet rengas-”laser”gyroskooppien peilien karakterisointia varten: HUOM. : KATSO MYÖS 7B102 KOHTA. a) Sirontamittarit, joiden mittaustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 ppm b) Pinnankarkeusmittarit (profilometrit), joiden mittaustarkkuus on 0,5 nm (5 ångströmiä) tai vähemmän (parempi) 7B003 7A kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoon” erityisesti suunnitellut laitteet, mukaanlukien: a) Gyroskooppien virityksen testausasemat b) Gyroskooppien dynaamiset tasapainotusasemat c) Gyroskooppien totutuskäyttö / moottorin testausasemat d) Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasemat e) Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet f) Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasemat C 399/108 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 7B102 ”Laser”-gyroskooppien peilien luokitukseen erityisesti suunnitellut heijastusmittarit, joiden mittaustarkkuus on 50 ppm tai vähemmän (parempi) 7B103 7A117 kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut ”tuotantolaitokset” 7C — MATERIAALIT Ei ole 7D — OHJELMISTOT 7D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 7A tai 7B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 7D002 ”Lähdekoodi” minkä tahansa tyyppisten inertiasuunnistuslaitteiden tai AHRS-järjestelmien (Attitude Heading Reference Systems) ”käyttöä” varten, mukaan lukien inertialaitteet, joita ei ole määritelty 7A003 tai 7A004 kohdassa Huom. : 7D002 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi kardaanisia AHRS-järjestelmiä T e k n. h u o m. : AHRS-järjestelmät eroavat yleisesti inertiasuunnistusjärjestelmistä (INS = Inertial Navigation Systems) siinä, että AHRS antaa suuntatiedon eikä normaalisti anna INS-järjestelmiin liittyviä kiihtyvyys-, nopeus- tai asematietoja 7D003 Seuraavat muut ”ohjelmistot”: a) ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu parantamaan järjestelmien toimintakykyä tai vähentämään niiden navigointivirhettä 7A003 ja 7A004 kohdassa määritellyille tasoille b) Integroitujen hybridijärjestelmien ”lähdekoodi”, joka parantaa järjestelmien toimintakykyä tai vähentää niiden navigointi- virhettä 7A003 kohdassa määritellylle tasolle yhdistämällä jatkuvasti inertiatietoa johonkin seuraavista navigointitie- doista: 1. Doppler-tutkan antama nopeus 2. Globaalien paikannusjärjestelmien (so. GPS tai GLONASS) referenssitieto tai 3. Tietokannoissa oleva maastotieto c) ”Lähdekoodi” integroituja ilmailu- tai lentotehtäväjärjestelmiä varten, jotka yhdistävät anturitietoa ja käyttävät ”asiantun- tijajärjestelmiä” d) ”Lähdekoodi” seuraavien laitteiden tai järjestelmien ”kehittämistä” varten: 1. Digitaaliset lennonhallintajärjestelmät ”lennon kokonaisohjaukseen” 2. Integroidut moottori- ja lennonohjausjärjestelmät 3. Fly-by-wire- tai fly-by-light-ohjausjärjestelmät 4. Vikasietoiset tai itsetoipuvat ”aktiiviset lennonohjausjärjestelmät” 5. Ilmassa käytettävät automaattiset suuntimislaitteet 6. Staattiseen maanpintatietoon perustuvat lentoarvojärjestelmät tai 7. Rasterityyppiset tuulilasinäytöt tai kolmiulotteiset näytöt e) Tietokoneavusteiset suunnittelu”ohjelmistot” (CAD), jotka on erityisesti suunniteltu ”aktiivisten lennonohjausjärjestel- mien”, helikopterien moniakseli-fly-by-wire- tai fly-by-light-ohjausten tai helikopterien ”ilmavirran avulla säädellyt vastamomenttijärjestelmät tai ilmavirran avulla säädellyt suunnanohjausjärjestelmät”, joiden ”teknologia” on määritelty 7E004. b, 7E004. c. 1 tai 7E004. c. 2 kohdassa 7D101 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A001—7A006, 7A101—7A106, 7A115, 7B002, 7B003, 7B102 tai 7B103 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 7D102 7A003 tai 7A103 kohdassa määriteltyjen laitteiden integrointi”ohjelmistot” 7D103 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A117 kohdassa määriteltyjen ohjautuslaitteiden mallintamiseen tai simuloin- tiin tai niiden integroinnin suunnitteluun 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien kanssa Huom. : 7D103 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” jäävät valvonnanalaiseksi, kun niitä yhdistetään 4A102 kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/109 7E — TEKNOLOGIA 7E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A, 7B tai 7D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ohjelmien ”kehittämistä” varten 7E002 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A tai 7B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten 7E003 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A001—7A004 kohdan laitteiden korjaukseen, kunnostukseen tai huoltoon Huom. : 7E003 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ylläpito”teknologiaa”, joka liittyy suoraan ”siviili-ilma-alusten” ylläpitotaso I tai ylläpitotaso II:ssa kuvattuun viallisten tai ei-huollettavien LRU-yksiköiden ja SRA-kokoonpanojen kalibrointiin, poistoon tai vaihtoon. Huom. : Katso tekn. huom. 7B001 kohdassa. 7E004 Seuraava muu ”teknologia”: a) Seuraavien laitteiden tai järjestelmien ”kehittämiseen” tai ”tuotantoon” tarkoitettu ”teknologia”: 1. Ilmassa käytettävät automaattiset suuntimalaitteet, jotka toimivat yli 5 MHz:n taajuuksilla 2. Lentoarvojärjestelmät, jotka perustuvat vain staattiseen maanpintatietoon, ts. jotka korvaavat konventionaaliset ilmatietosondit 3. ”Ilma-alusten” rasterityyppiset tuulilasinäytöt tai kolmiulotteiset näytöt 4. Inertiasuunnistusjärjestelmät tai hyrrätähtikompassit, jotka sisältävät 7A001 tai 7A002 kohdissa määriteltyjä kiihty- vyysmittareita tai gyroskooppeja 5. Sähköiset toimilaitteet (so. sähkömekaaninen, sähköhydrostaattinen ja integroitu toimilaitejärjestelmä), jotka on erityisesti suunniteltu ”primääristä lennonohjausta” varten 6. ”Lennonohjauksen optinen anturijärjestelmä”, joka on erityisesti suunniteltu ”aktiivisten lennonohjausjärjestelmien” toteuttamiseksi b) Seuraava ”kehittämisteknologia” ”aktiivisia lennonohjausjärjestelmiä” varten (mukaan lukien fly-by-wire- tai fly-by- light-järjestelmät): 1. Konfiguraatiosuunnittelu useiden mikroelektronisten prosessointiyksiköiden (on-board-tietokoneiden) yhdistämiseksi suorittamaan tosiaikaista käsittelyä ohjaussääntöjen soveltamiseksi 2. Anturien paikan tai lentokonerakenteiden dynaamisen kuormituksen ohjaussääntökompensointi, ts. anturien tärinäym- päristön tai anturien sijainnin vaihtelun kompensointi painopisteen suhteen 3. Elektroninen redundanttien tietojen tai järjestelmien hallinta vian havaitsemista, vian sietoa, vian eristämistä tai uudelleenkonfigurointia varten Huom. : 7E004. b. 3 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”teknologiaa” fyysisen redundanssin suunnittelua varten. 4. Lennonohjausjärjestelmät, jotka sallivat lennon aikaisen voima- ja momenttiohjausten uudelleenkonfiguroinnin ilma- aluksen tosiaikaista autonomista ohjausta varten 5. Digitaalisten lennonohjaus-, navigointi- ja moottorinohjaustietojen integrointi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lennon kokonaisohjusta” varten Huom. : 7E004. b. 5 kohta ei aseta valvonnanalaiseksi: 1. ”Kehittämisteknologiaa” digitaalisen lennonohjauksen, navigoinnin ja työntövoiman ohjaustietojen inte- groimiseksi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lentoradan optimointia” varten. 2. Sellaisten ”lentokoneen” instrumenttijärjestelmien ”kehittämisteknologiaa”, jotka on integroitu ainoas- taan seuraavia navigointi- tai laskeutumisjärjestelmiä varten: VOR-, DME-, ILS- tai MLS-navigointia tai -lähestymistä varten. 6. ”Täyden auktoriteetin digitaaliset lennonohjausjärjestelmät” tai monianturiset lentotehtävän hallintajärjestelmät, jotka sisältävät ”asiantuntijajärjestelmiä” Huom. : ”Teknologia” täyden auktoriteetin digitaalista moottorin ohjausta (”FADEC”) varten: katso 9E003. a. 9 kohta. c) ”Teknologia” seuraavien helikopterijärjestelmien ”kehittämistä” varten: 1. Moniakseliset fly-by-wire- tai fly-by-light-ohjaukset, jotka yhdistävät toiminnot vähintään kahdesta seuraavasta ohjauksesta yhdeksi ohjaavaksi elementiksi: a) Nousu- ja laskuohjaukset b) Vaakatason ohjaukset c) Suuntapoikkeaman ohjaukset C 399/110 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 2. ”Ilmavirran avulla säädellyt vastamomentti- tai suunnanohjausjärjestelmät” 3. Roottorilavat, jotka sisältävät ”muuttuvan geometrian kantopintoja” ja joita käytetään yksittäisiä lapoja ohjaavissa järjestelmissä 7E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A001—7A006, 7A101—7A106, 7A115—7A117, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103 tai 7D101—7D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden käyttöä varten 7E102 Seuraavat ”teknologiat” ilmailuelektroniikan ja sähköisten alajärjestelmien suojaamiseksi ulkoisista lähteistä aiheutuvaa sähkömagneettisen pulssin (EMP = Electro Magnetic Pulse) sekä sähkömagneettisen häiriön (EMI = Electro Magnetic Interference) uhkaa vastaan: a) Suojausjärjestelmien suunnittelu”teknologia” b) Suunnittelu ”teknologia” vahvennettujen sähköisten piirien ja alajärjestelmien konfigurointia varten c) Suunnittelu”teknologia” 7E102. a ja b kohdan vahvennuskriteerien määrittelyä varten 7E104 ”Teknologia” lennon ohjaus-, ohjautus- ja työntövoimatietojen integrointiin lennonhallintajärjestelmäksi rakettijärjestelmän lentoradan optimoimiseksi 8 RYHMÄ — MERITEKNOLOGIA 8A — JÄRJESTELMÄT, LAITTEET JA KOMPONENTIT 8A001 Seuraavat vedenalaiset tai pinta-alukset: Huom. : Vedenalaisten alusten valvonnanalaisuuden selvittämiseksi, katso myös: — 5 ryhmä 2 osa: ”Tiedonsuojaus” salattua viestintää suorittavat laitteet — 6 ryhmä: anturit — 7 ja 8 ryhmä: navigointilaitteet — 8A ryhmä: vedenalaiset laitteet a) Miehitetyt, kytketyt vedenalaiset alukset, jotka on suunniteltu toimimaan yli 1 000 m:n syvyyksissä b) Miehitetyt, kytkemättömät vedenalaiset alukset, joilla on jokin seuraavista: 1. Suunniteltu ”toimimaan itsenäisesti” ja omaa kaikki seuraavat nostokyvyt: a) 10 % tai enemmän niiden painosta ilmassa ja b) 15 kN tai enemmän tai 2. Suunniteltu toimimaan yli 1 000 m:n syvyyksissä tai 3. On kaikki seuraavat: a) Suunniteltu neljän tai useamman hengen miehistöä varten b) Suunniteltu toimimaan itsenäisesti 10 tuntia tai pidempään c) ”Toimintasäde” on 25 merimailia tai enemmän ja d) Pituus on 21 m tai vähemmän T e k n. h u o m. : 1. 8A001. b kohdassa ”toimii itsenäisesti” tarkoittaa toimintaa täysin sukelluksissa, ilman snorkkelia, kaikki järjestelmät toiminnassa ja kulkemista sillä miniminopeudella, jolla sukelluslaite voi turvallisesti ohjata dynaamisesti syvyyttään käyttämällä vain syvyysohjaimiaan ja tarvitsematta tukialusta tai pinnalla, merenpohjassa tai maalla olevaa tukiasemaa, sekä sukellus- tai pintakäyttöön soveltuvia työntövoimajärjestelmiä. 2. 8A001. b kohdassa ”toimintasäde” tarkoittaa puolta maksimietäisyydestä, josta sukelluslaite voi suoriutua. c) Miehittämättömät, kytketyt vedenalaiset alukset, jotka on suunniteltu toimimaan yli 1 000 m:n syvyyksissä ja joilla on jokin seuraavista: 1. Suunniteltu itseliikkuviksi 8A002. a. 2 kohdassa määriteltyjä työntövoimamoottoreita tai sysäimiä käyttäen tai 2. Joilla on kuituoptinen tietoyhteys d) Miehittämättömät, kytkemättömät vedenalaiset alukset: 1. 2. 3. Jotka on suunniteltu valitsemaan kurssi minkä tahansa maantieteellisen kohteen suhteen ilman ihmisen tosiaikaista avustusta Joilla on akustinen tieto- tai komentoyhteys tai Joilla on kuituoptinen tieto- tai komentoyhteys, joka ylittää 1 000 m 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/111 e) Valtameripelastusjärjestelmät, joiden nostokyky ylittää 5 MN, jotka on tarkoitettu pelastamaan kohteita yli 250 m:n syvyyksistä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista: 1. Dynaaminen paikannusjärjestelmä, jolla asema voidaan säilyttää 20 metrin tarkkuudella navigointijärjestelmän antaman pisteen suhteen tai 2. Merenpohjanavigoinnin ja navigoinnin integraatiojärjestelmät yli 1 000 m:n syvyyksille, joiden paikannustarkkuus on alle 10 m ennalta annetusta pisteestä f) (Täysin helmoitetut) ilmatyynyalukset, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Suunniteltu maksiminopeus täydessä lastissa ylittää 30 solmua merkitsevän aallonkorkeuden ollessa 1,25 m (meren- käyntitila 3) tai enemmän 2. Tyynypaine ylittää 3 830 Pa ja 3. Tyhjän ja täyteen lastatun aluksen uppoumasuhde on alle 0,70 g) Sivurungoilla varustetut ilmatyynyalukset, joiden suunniteltu maksiminopeus täydessä lastissa ylittää 40 solmua merkitse- vän aallonkorkeuden ollessa 3,25 m (merenkäyntitila 5) tai enemmän h) Kantosiipialukset, joissa on aktiiviset järjestelmät kantosiipien automaattiseksi ohjaamiseksi ja joiden maksiminopeus täydessä lastissa on 40 solmua tai enemmän merkitsevän aallonkorkeuden ollessa 3,25 m (merenkäyntitila 5) tai enemmän i) Pienen vesiviivapinta-alan alukset: 1. 2. Joiden uppouma täydessä lastissa ylittää 500 tonnia ja joiden suunniteltu maksiminopeus täydessä lastissa ylittää 35 solmua merkitsevän aallonkorkeuden ollessa 3,25 m (merenkäyntitila 5) tai enemmän tai Joiden uppouma täydessä lastissa ylittää 1 500 tonnia ja joiden suunniteltu maksiminopeus täydessä lastissa ylittää 25 solmua mekitsevän aallonkorkeuden ollessa 4 m (merenkäyntitila 6) tai enemmän T e k n. h u o m. : Pienen vesiviivapinta-alan alus määritellään seuraavalla kaavalla: vesiviivapinta-ala suunnitellulla toimintasyväyksellä on vähemmän kuin 2 × (uppouman tilavuus suunnitellulla toimintasyväyksellä)(2/3). 8A002 Seuraavat järjestelmät ja laitteet: Huom. : Vedenalaiset viestintälaitteet: katso 5 ryhmä 1 osa — Tietoliikenne. a) Seuraavat järjestelmät ja laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaisia aluksia varten ja jotka on tarkoitettu toimimaan yli 1 000 m:n syvyyksissä: 1. Painekotelot tai painerungot, joiden sisätilan läpimitta on yli 1,5 m 2. Tasavirralla toimivat työntövoimalaitteet 3. Yhdyskaapelit ja niiden liittimet, joissa käytetään optisia kuituja ja joissa on synteettisiä vahvikkeita b) Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ohjaamaan automaattisesti 8A001 kohdassa määriteltyjen vedenalaisten alusten liikkeitä käyttäen navigointitietoa ja suljetun säätöpiirin servo-ohjausta ja jotka: 1. Mahdollistavat aluksen liikkumisen 10 m:n sisällä ennalta annetusta vesipatsaan pisteestä 2. Säilyttävät aluksen paikan 10 m:n sisällä ennalta määritellystä vesipatsaan pisteestä tai 3. Säilyttävät aluksen etäisyyden 10 m:n tarkkuudella, kun seurataan merenpohjalla tai sen alla olevaa kaapelia c) Kuituoptiset runkoläpiviennit ja -liittimet d) Seuraavat vedenalaiset näyttöjärjestelmät: 1. Seuraavat televisiojärjestelmät ja televisiokamerat: a) Televisiojärjestelmät (jotka koostuvat kamerasta, valonlähteistä, monitorointi- ja signaalinvälityslaitteista), joiden rajaerottelutarkkuus ilmassa mitattuna ylittää 800 juovaa ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaisen aluksen etäistoimintaan b) Vedenalaiset televisiokamerat, joiden rajaerottelutarkkuus ilmassa mitattuna ylittää 1 100 juovaa c) Heikon valotason televisiokamerat, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaiseen käyttöön sisältäen kaikki seuraavat: 1. 6A002. a. 2. a kohdassa määriteltyjä kuvanvahvistinputkia ja 2. Enemmän kuin 150 000 ”aktiivista pikseliä” puolijohdepinta-alamatriisia kohti C 399/112 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 T e k n. h u o m. : Television rajaerottelutarkkuus on horisontaalisen resoluution mitta, joka tavallisesti ilmaistaan testitaulukosta erottuvana maksimijuovalukuna kuvan korkeutta kohti käyttäen IEEE:n standardia 208/1960 tai jotain vastaavaa standardia. 2. Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaisen aluksen etäistoimintaan ja jotka käyttävät tekniikkaa, jolla minimoidaan takaisinsironnan vaikutuksia, mukaan lukien etäisyyden mukaan toimivat valonlähteet tai ”laser”järjestelmät e) Valokuvauskamerat, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaiseen käyttöön yli 150 m:n syvyydessä, joiden filmikoko on 35 mm tai suurempi ja joilla on jokin seuraavista: 1. 2. 3. Joissa filmiin voidaan sisällyttää tietoa kameran ulkopuolisesta lähteestä Joissa on automaattinen polttovälin taustakorjaus tai Joissa on automaattinen kompensointiohjaus, joka on erityisesti suunniteltu sallimaan vedenalaisen kameran kotelon käyttö yli 1 000 m:n syvyyksissä f) Elektroniset kuvausjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaiseen käyttöön ja jotka kykenevät tallettamaan digitaalisesti enemmän kuin 50 kuvaa g) Seuraavat erityisesti vedenalaiseen käyttöön suunnitellut tai muunnetut valonlähdejärjestelmät: 1. Stroboskooppiset valonlähteet, jotka kykenevät antamaan yli 300 J:n suuruisen valoenergian välähdystä kohti ja joiden välähdysnopeus on enemmän kuin 5 välähdystä sekunnissa 2. Argonvalokaarijärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi yli 1 000 m:n syvyyksissä h) Erityisesti vedenalaiseen käyttöön suunnitellut ”robotit”, joita ohjataan käyttämällä dedikoitua ”ohjelmallisesti ohjattua” tietokonetta ja jotka: 1. Sisältävät järjestelmiä, jotka ohjaavat ”robottia” käyttäen tietoa antureilta, jotka mittaavat ulkoiseen kohteeseen kohdistettua voimaa tai momenttia, ulkoisen kohteen etäisyyttä tai ”robotin” ja ulkoisen kohteen välistä tuntoaistia tai 2. Kykenevät aikaansaamaan 250 N:n tai suuremman voiman tai 250 Nm:n tai suuremman momentin ja joiden rakenne-elimissä on käytetty titaanipohjaisia seoksia tai ”kuitu- tai säiekomposiitti”materiaaleja i) Etäisohjatut nivelmanipulaattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu käytettäväksi vedenalaisissa aluksissa ja: 1. 2. Joissa on järjestelmiä, jotka ohjaavat manipulaattoreita käyttäen antureiden tietoa, jotka mittaavat ulkoiseen kohteeseen kohdistettua voimaa tai momenttia tai tuntoaistia manipulaattorin ja ulkoisen kohteen välillä tai Joita ohjataan isäntä-orja-suhdesäätötekniikalla tai jotka käyttävät dedikoitua ”ohjelmallisesti ohjattua” tietokonetta ja joilla on 5 tai useampia liikkeen vapausasteita Huom. : Vain te toiminnot, joilla on asennon takaisinkytkentää käyttävä suhdesäätö tai jotka käyttävät dedikoitua ”ohjelmallisesti ohjattua” tietokonetta otetaan huomioon vapausasteiden lukumäärää määritettäessä. j) Seuraavat ilmasta riippumattomat, erityisesti vedenalaiseen käyttöön suunnitellut tehojärjestelmät: 1. Brayton- tai Rankine-moottorien ilmasta riippumattomat järjestelmät, joilla on jokin seuraavista: a) Kemialliset pesuri- tai imeytysjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu poistamaan hiilidioksidia, hiilimonoksidia ja ainehiukkasia kierrätetyistä moottorin pakokaasuista b) Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käyttämään yksiatomista kaasua c) Laitteet tai suojukset, jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan alle 10 kHz:n taajuuksista melua veden alla, tai erityiset iskua vaimentavat kiinnityslaitteet tai d) Erityisesti suunnitellut järjestelmät: 1. 2. 3. Jotka paineistavat reaktiotuotteita tai puhdistavat polttoainetta (reforming-menetelmällä) Jotka varastoivat reaktiotuotteita ja Jotka poistavat reaktiotuotteita 100 kPa:n tai suurempaa painetta vastaan 2. Dieselmoottorien ilmasta riippumattomat järjestelmät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Kemialliset pesuri- tai imeytysjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu poistamaan hiilidioksidia, hiilimonoksidia tai ainehiukkasia kierrätetyistä moottorin pakokaasuista b Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käyttämään yksiatomista kaasua c) Laitteet tai suojukset, jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan alle 10 kHz:n taajuuksista melua veden alla, tai erityiset iskua vaimentavat kiinnityslaitteet ja d) Erityisesti suunnitellut pakokaasujärjestelmät, jotka eivät poista palamistuloksia jatkuvasti 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/113 3. Polttokennojen ilmasta riippumattomat järjestelmät, joiden teho ylittää 2 kW ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuk- sista: a) Laitteet tai suojukset, jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan alle 10 kHz:n taajuuksien melua veden alla, tai erityiset iskua vaimentavat kiinnityslaitteet tai b) Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu: 1. Paineistamaan reaktiotuotteita tai uudistamaan polttoainetta 2. Varastoimaan reaktiotuotteita ja 3. Poistamaan reaktiotuotteet yli 100 kPa:n painetta vastaan 4. Stirling-moottorien ilmasta riippumattomat järjestelmät, joilla on kaikki seuraavat: a) Laitteet tai suojukset, jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan alle 10 kHz:n taajuuksista melua veden alla, tai erityiset iskua vaimentavat kiinnityslaitteet ja b) Jotka poistavat reaktiotuotteita 100 kPa:n tai suurempaa painetta vastaan k) Helmat, tiivisteet tai liuskat: 1. 2. Jotka on suunniteltu 3 830 Pa:n tai suurempia tyynypaineita varten, jotka toimivat merkitsevässä 1,25 m:n (merenkäyntitila 3) tai korkeammassa aallokossa ja jotka on erityisesti suunniteltu 8A001. f kohdassa määriteltyjä kokonaan helmoitettuja ilmatyynyaluksia varten tai Jotka on suunniteltu 6 224 Pa:n tai suurempia tyynypaineita varten, jotka toimivat aallokossa, jonka merkitsevä aallonkorkeus on 3,25 metriä (merenkäyntitila 5) tai enemmän, ja jotka on erityisesti suunniteltu 8A001. g kohdassa määriteltyjä jäykillä sivuseinillä varustettuja ilmatyynyaluksia varten l) Nostopuhaltimet, jotka on mitoitettu yli 400 kW:lle ja jotka on erityisesti suunniteltu 8A001. f tai 8A001. g kohdassa määriteltyjä ilmatyynyaluksia varten m) Täysin veden alla toimivat kavitoimattomat tai ylikavitoivat kantosiivet, jotka on erityisesti suunniteltu 8A001. h kohdassa määriteltyjä aluksia varten n) Aktiiviset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu automaattisesti kontrolloimaan aallokon aiheuttamaa liikettä 8A001. f, 8A001. g, 8A001. h tai 8A001. i kohdassa määritellyissä aluksissa o) 1. Seuraavat potkuri- tai tehonsiirtojärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu 8A001. f, 8A001. g, 8A001. h tai 8A001. i kohdassa määriteltyjä ilmatyynyaluksia (kokonaan helmoitettuja tai jäykkäsivulaitaisia), kantosiipialuksia tai pienen vesiviivapinta-alan aluksia varten: a) Ylikavitoivat, ylituuletetut, osittain vedenalaiset tai pintaa leikkaavat yli 7,5 MW:lle mitoitetut potkurit b) Vastakkain pyörivät potkurijärjestelmät, jotka on mitoitettu yli 15 MW:lle c) Järjestelmät, jotka käyttävät tulopyörre- tai jättöpyörretekniikkaa tasoittamaan potkurivirtausta d) Erikoiskevyet, korkeakapasiteettiset (K-arvo ylittää 300) alennusvaihteet e) Tehonsiirron akselijärjestelmät, jotka sisältävät komponentteja komposiittimateriaaleista ja jotka kykenevät siirtä- mään enemmän kuin 1 MW 2. Seuraavat aluksissa käytettävät potkurit, tehojärjestelmät tai tehonsiirtojärjestelmät: a) Säätösiipipotkurit ja niiden napakokoonpanot, jotka on mitoitettu yli 30 MW:lle b) Sisäisesti nestejäähdytetyt sähkö-työntövoimamoottorit, joiden antoteho ylittää 2,5 MW c) ”Suprajohde”työntövoimamoottorit tai kestomagneettityöntövoimamoottorit, joiden antoteho ylittää 0,1 MW d) Tehonsiirron akselijärjestelmät, jotka sisältävät komponentteja ”komposiitti”materiaaleista ja jotka kykenevät siirtämään enemmän kuin 2 MW e) Tuuletetut tai jäähdytetyt potkurijärjestelmät, jotka on mitoitettu yli 2,5 MW:lle 3. Seuraavat melunvaimennusjärjestelmät, joita käytetään 1 000 tonnin tai suuremman uppouman aluksissa: a) Melunvaimennusjärjestelmät, jotka vaimentavat alle 500 Hz:n taajuuksia ja jotka koostuvat akustisista jalustoista dieselmoottoreita, dieselgeneraattoreita, kaasuturbiineita, kaasuturbiinigeneraattoreita, työntövoimamoottoreita tai niiden alennusvaihteita varten, ja jotka on erityisesti suunniteltu melun tai tärinän vaimentamiseen, ja joiden oma massa ylittää 30 % asennettavien laitteiden massasta C 399/114 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 b) Aktiiviset äänen vaimennus- tai kumoamisjärjestelmät, tai erityisesti tehonsiirtojärjestelmiin suunnitellut magneetti- set laakerit, jotka sisältävät elektronisia ohjausjärjestelmiä, ja jotka kykenevät aktiivisesti vähentämään laitteiden tärinää tuottamalla melun tai tärinän vastasignaaleja suoraan melun tai tärinän lähteeseen p) Vesisuihkutyöntövoimajärjestelmät, joiden ulostuloteho ylittää 2,5 MW ja jotka käyttävät suunnattavaa suutinta ja virtausta säätelevää siipitekniikkaa parantamaan työntötehoa tai vähentämään koneen aiheuttamaa veden alla leviävää melua q) Sukeltamiseen ja vedenalaiseen uintiin soveltuvat itsenäiset, suljetun tai puolisuljetun kierron (rebreathing-) laitteet 8B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 8B001 Vesitunnelit, joiden taustamelu on vähemmän kuin 100 dB (vertailuvarvo 1ePa, 1 Hz) taajuusalueella 0—500 Hz ja jotka on suunniteltu mittaamaan veden virtauksen synnyttämää akustista kenttää työntövoimajärjestelmien mallien ympärillä 8C — MATERIAALIT 8C001 Syntaktiset vaahdot vedenalaiseen käyttöön: a) Jotka on suunniteltu yli 1 000 m:n syvyyksille ja b) Joiden tiheys on vähemmän kuin 561 kg/m3 T e k n. h u o m. : Syntaktinen vaahto koostuu ontoista muovi- tai lasipalloista, jotka on upotettu hartsimatriisiin. 8D — OHJELMISTOT 8D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 8A, 8B tai 8C kohdassa määriteltyjen laitteiden tai materiaalien ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten 8D002 Erityiset ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu vedenalaisen melun vähentämiseen tarkoitettujen potkurien ”kehittämistä”, ”tuotantoa”, korjausta, huoltoa tai uudistamista (uudelleenkoneistamista) varten 8E — TEKNOLOGIA 8E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautaksen mukaisesti 8A, 8B tai 8C kohdassa määriteltyjen laitteiden tai materiaalien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 8E002 Seuraava muu ”teknologia”: a) ”Teknologia”, joka on tarkoitettu erityisesti vedenalaisen melun vähentämiseen suunniteltujen potkurien ”kehittämistä”, ”tuotantoa”, korjausta, huoltoa tai uudelleenkoneistamista varten b) ”Teknologia”, joka on tarkoitettu 8A001, 8A002. b, 8A002. j, 8A002. o tai 8A002. p kohdassa määriteltyjen laitteiden huoltoa tai kunnostamista varten 9 RYHMÄ — TYÖNTÖVOIMALAITTEET, AVARUUSALUKSET JA NIIHIN LIITTYVÄT LAITTEET 9A — LAITTEET, KOKOONPANOT JA KOMPONENTIT (Työntövoimajärjestelmät, jotka on suunniteltu tai mitoitettu neutroni- tai lyhytaikaista ionisoivaa säteilyä vastaan: katso asetarvikelista. ) 9A001 Seuraavat lentokoneiden kaasuturbiinimoottorit, jotka sisältävät jotain 9E003. a kohdassa määriteltyä ”teknologiaa”: HUOM. : KATSO MYÖS 9A101 KOHTA. a) Joita ei ole hyväksytty käytettäväksi siinä määritellyssä ”siviililentokoneessa”, jota varten ne on aiottu b) Joita ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaiset eivät ole hyväksyneet siviilikäyttöön c) Jotka on suunniteltu lentämään yli 1,2 Machin matkanopeudella pidempään kuin 30 minuuttia 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/115 9A002 Laivojen kaasuturbiinimoottorit, joiden määritelty ISO-standardin mukainen jatkuva teho on 24 245 kW tai enemmän ja polttoaineen nimelliskulutus on vähemmän kuin 0,219 kg/kWh 35—100 %:n tehoalueella, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut kokoonpanot ja komponentit Huom. : Termi ”laivojen kaasuturbiinimoottorit” sisältää myös sellaiset kaasuturbiinien teolliset tai ilmailuversiot, joita käytetään laivojen työntövoimajärjestelmissä tai sähköntuotantoon aluksilla. 9A003 Erityisesti suunnitellut kokoonpanot ja komponentit, jotka sisältävät mitä tahansa 9E003. a kohdassa määriteltyä ”teknolo- giaa”, seuraavia kaasuturbiinityöntövoimajärjestelmiä varten: a) Jotka on määritelty 9A001 kohdassa b) Joiden suunnittelu- tai tuotantoalkuperä (ei ole ”osallistujavaltiosta” tai) on valmistajalle tuntematon 9A004 Avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit tai ”avaruusalukset”. HUOM. : KATSO MYÖS 9A104 KOHTA. Huom. : 1. 9A004 kohta ei aseta valvonnanalaisiksi hyötykuormia. 2. Hyötykuorman valvonnanalaisuuden määrittämiseksi, katso soveltuvia ryhmiä. 9A005 Nestemäistä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, jotka sisältävät mitä tahansa 9A006 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai komponentteja HUOM. : KATSO MYÖS 9A105 JA 9A119 KOHTA. 9A006 Seuraavat järjestelmät tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu nestemäistä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiin: HUOM. : KATSO MYÖS 9A106 JA 9A108 KOHTA. a) Kryogeeniset jäähdyttimet, lentokeveät dewar-säiliöt, kryogeeniset lämpöputket tai kryogeeniset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi avaruusaluksissa ja jotka kykenevät rajoittamaan kryogeenisen nesteen hukan vähempään kuin 30 % vuodessa b) Kryogeeniset säiliöt tai suljetun kierron jäähdytysjärjestelmät, jotka kykenevät tuottamaan 100 K (− 173 C) astetta tai alempia lämpötiloja, yli 3 Machin lentonopeutta ylläpitämään tarkoitettuja lentokoneita, kantoraketteja tai avaruusaluksia varten c) Nestemäisen vedyn varastointi- tai siirtojärjestelmät d) Korkeapaineiset (yli 17,5 MPa) turbopumput, pumppujen komponentit tai niihin liittyvät kaasugeneraattorit tai laajene- missyklin turbiinimoottorijärjestelmät e) Korkeapaineiset (yli 10,6 MPa) työntökammiot ja niiden suuttimet f) Polttoaineen varastointijärjestelmät, jotka käyttävät kapillaarista säilytystä tai positiivista (esim. joustavilla palkeilla aikaansaatua) poistoperiaatetta g) Erityisesti nestemäistä polttoainetta käyttäville rakettimoottoreille suunnitellut nestemäisen polttoaineen injektorit, joiden yksittäiset suuttimet ovat läpimitaltaan 0,381 mm tai pienemmät (ei-pyöreiden aukkojen ala 1,14 × 10− 3 cm2 tai pienempi) h) Yksiosaiset hiili-hiili palokammiot tai yksiosaiset hiili-hiili poistokartiot, joiden tiheydet ylittävät 1,4 g/cm3 ja murtoveto- lujuus ylittää 48 MPa 9A007 Kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joilla on jokin seuraavista: HUOM. : KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. a) Kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää 1,1 MNs b) Ominaisimpulssi on 2,4 kNs/kg tai enemmän kun suutinvirtausta laajennetaan siten, että kammion paine on 7 MPa (suhteutettuna merenpinnan tasolle) c) Vaiheiden massaosamäärät ylittävät 88 % ja kiinteän polttoaineen täyttösuhde ylittää 86 % d) Jonkin 9A008 kohdassa määritellyistä komponenteista tai e) Eristeen ja polttoaineen välillä on sidosjärjestelmät, joissa käytetään suoraanliitettyä moottorirakennetta muodostamaan vahva mekaaninen sidos tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille T e k n. h u o m. : 9A007. e kohdassa tarkoitetaan ’vahvalla mekaanisella sidoksella’ vähintään polttoaineen vahvuista sidosta. C 399/116 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 9A008 Seuraavat erityisesti kiinteätä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiä varten suunnitellut komponentit: HUOM. : KATSO MYÖS 9A108 KOHTA. a) Eristeen ja polttoaineen väliset sidosjärjestelmät, joissa käytetään vuorausta muodostamaan ”vahva mekaaninen sidos” tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille T e k n. h u o m. : 9A008. a kohdassa tarkoitetaan ’vahvalla mekaanisella sidoksella’ vähintään polttoaineen vahvuista sidosta. b) Kuidusta kiedotusta ”komposiitti”materiaalista valmistetut moottorikotelot, joiden lämpimitta ylittää 0,61 m tai joiden rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W) ylittää 25 km T e k n. h u o m. : Rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W) on puhkeamispaineen (P) ja astian tilavuuden (V) tulo jaettuna paineastian kokonaispainolla (W). c) Suuttimet, joiden työntövoimataso ylittää 45 kN tai joiden kaulan kulumisnopeus on vähemmän kuin 0,075 mm/s d) Liikkuvan suuttimen tai sekundäärisen polttoaineen ruiskutuksen työntövektorin ohjausjärjestelmät: 1. Jotka kykenevät yli – 5 asteen liikkeeseen akselinsa ympäri 2. Joiden kulmavektoria voidaan kääntää 20 astetta sekunnissa tai enemmän tai 3. Joiden kulmavektorikiihtyvyys on 40 astetta/s2 tai enemmän 9A009 Hybridipolttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joiden: HUOM. : KATSO MYÖS 9A109 JA 9A119 KOHTA. a) Kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää 1,1 MNs tai b) Työntövoima ylittää tyhjöolosuhteissa 220 kN 9A010 Seuraavat kantoraketteja tai kantorakettien työntövoimalaitteita tai ”avaruusaluksia” varten erityisesti suunnitellut komponen- tit, järjestelmät ja rakenteet: HUOM. : KATSO MYÖS 1A002 JA 9A100 KOHTA. a) Kaikki 10 kg ylittävät komponentit ja rakenteet, jotka on erityisesti suunniteltu 1C007 tai 1C010 kohdassa määriteltyjä metalli”matriiseja”, ”komposiitteja”, orgaanisia ”komposiitteja”, keraamisia ”komposiitteja” tai metallivahvistettuja materiaaleja käyttäen valmistettuja laukaisulaitteita varten Huom. : Painorajoitus ei ole olennainen kärkikartioille. b) Komponetit ja rakenteet, jotka on erityisesti suunniteltu 9A005—9A009 kohdassa määriteltyihin laukaisulaitteiden työntövoimajärjestelmiin, ja jotka on valmistettu 1C007 tai 1C010 kohdassa määriteltyjä metalli”matriiseja”, ”komposiit- teja”, orgaanisia ”komposiitteja”, keraamisia ”komposiitteja” tai metallivahvistettuja materiaaleja käyttäen c) Rakenteellisia komponentteja ja eristäviä järjestelmiä, jotka on erityisesti suunniteltu akiivisesti ohjaamaan ”avaruusaluk- sen” rakenteiden dynaamisia reaktioita tai muodonmuutoksia d) Nestemäistä polttoainetta käyttävät sykäysrakettimoottorit, joiden työntö/paino-suhde on 1 kN/kg tai enemmän ja vasteaika (aika, joka tarvitaan saavuttamaan 90 % mitoitetusta työntövoimasta käynnistyksestä) on vähemmän kuin 30 ms 9A011 Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet) tai yhdistelmätahtimoottorit ja niiden erityisesti suunnitellut komponentit. HUOM. : KATSO MYÖS 9A111 JA 9A118 KOHTA. 9A101 Seuraavat muut kuin 9A001 kohdassa määritellyt keveät suihkuturbiini- ja ohivirtausmoottorit (mukaan lukien yhdistelmätur- biinimoottorit), joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”: a) Moottorit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet: 1. Maksimi (asentamattomana saavutettu) työntövoiman arvo on suurempi kuin 1 000 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden maksimi (asentamattomana saavutettu) työntövoiman arvo on suurempi kuin 8 890 N ja 2. Ominaispolttoaineen kulutus (merenpinnan tasolla vakio- ja normaaliolosuhteissa) on 0,13 kg/N/h tai vähemmän tai b) Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäväksi ”ohjuksissa” 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/117 9A104 Luotainraketit, jotka kykenevät vähintään 300 km:n kantomatkaan HUOM. : KATSO MYÖS 9A004 KOHTA. 9A105 Seuraavat nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit: HUOM. : KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. a) Muut kuin 9A005 kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 1,1 MNs tai suurempi b) Muut kuin 9A005 tai 9A105. a kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan vähintään 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa ja joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 0,841 MNs tai suurempi 9A106 Seuraavat muut kuin 9A006 kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttäviin raketteihin erityisesti suunnitellut järjestelmät ja komponentit, joita voidaan käyttää ohjuksissa: a) Työntövoima- ja palokammioiden kuluvat vuoraukset b) Rakettien suuttimet c) Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät T e k n. h u o m. : Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A106. c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus: 1. Taipuisa suutin 2. Neste- tai toisiokaasusuihkutus 3. Liikkuva moottori tai suutin 4. Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot) tai 5. Työntövoimalaipat d) Nestemäisen ja lietemäisen ajoaineen (myös hapettimien) ohjausjärjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, jotka on suunniteltu tai muunnettu toimimaan yli 10 g:n rms ja 20—2 000 Hz:n tärinäolosuhteissa Huom. : Ainoat servoventtiilit ja pumput, jotka on määritelty 9A106. d kohdassa ovat seuraavat: a) Servoventtiilit, jotka on suunniteltu 24 litran minuutissa tai suuremmille virtausnopeuksille, 7 MPa:n tai suuremmalle absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on vähemmän kuin 100 ms; b) Pumput nestemäisiä polttoaineita varten, joiden akselinopeudet ovat yhtäsuuria tai suurempia kuin 8 000 rpm tai joiden poistumispaineet ovat yhtäsuuria tai suurempia kuin 7 MPa. 9A107 Muut kuin 9A007 kohdassa määritellyt kiinteää polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkal- taan vähintään 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa ja joiden kokonaisimpulssika- pasiteetti on 0,841 MNs tai suurempi HUOM. : KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. 9A108 Seuraavat muut kuin 9A008 kohdassa määritellyt komponentit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on erityisesti suunniteltu kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiä varten: a) Rakettimoottorien kotelot, niiden sisävuoraukset ja eristykset b) Rakettien suuttimet c) Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät T e k n. h u o m. : Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A108. c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus: 1. Taipuisa suutin; 2. Neste- tai toisiokaasusuihkutus; 3. Liikkuva moottori tai suutin; 4. Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); tai 5. Työntövoimalaipat. 9A109 Muut kuin 9A009 kohdassa määritellyt hybridirakettimoottorit, joita voidaan käyttää ohjuksissa ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit HUOM. : KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. C 399/118 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 9A110 Muut kuin 9A010 kohdassa määritellyt komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa tai 9A005, 9A007, 9A105. a, 9A106—9A108, 9A116 tai 9A119 kohdassa määritel- lyissä alajärjestelmissä, sekä hartsilla kyllästetyt kuituprepregit ja metallipinnoitetut kuitupreformit niitä varten, ja jotka on valmistettu joko orgaanisesta tai metallimatriisista käyttäen kuitu- tai säievahvisteita, joiden ominaisvetolujuus on suurempi kuin 7,62 × 104 m ja ominaiskimmomoduuli suurempi kuin 3,18 × 106 m HUOM. : KATSO MYÖS 1A002, 1C010 JA 1C210 KOHTA. Huom. : Ainoat hartsikyllästetyt kuituprepregit, jotka on määritelty 9A110 kohdassa ovat ne, joissa käytetään hartseja, joiden lasittumislämpötila (Tg) vulkanoinnin jälkeen ylittää 418 K (145 C) astetta ASTM D 4065 tai vastaavan standardin mukaan määriteltynä. 9A111 Pulssisuihkumoottorit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit HUOM. : KATSO MYÖS 9A011 JA 9A118 KOHTA. 9A115 Seuraavat 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja tai 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut laukaisuapulaitteet: a) Kojeet ja laitteet käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten b) Ajoneuvot kuljetusta, käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten 9A116 Seuraavat ”ohjuksissa” käyttökelpoiset ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset sekä niitä varten suunnitellut tai muunnetut laitteet: a) Ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset b) Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat c) Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat d) Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet 9A117 ”Ohjuksissa” käyttökelpoiset rakettien vaiheistusmekanismit, irrotusmekanismit ja vaiheiden väliset laitteet 9A118 9A011 tai 9A111 kohdassa määritellyissä ”ohjuksissa” käyttökelpoisten moottorien palonsäätelylaitteet 9A119 Muut kuin 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 ja 9A109 kohdassa määritellyt yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan vähintään 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa 9B — TESTAUS-, TARKASTUS- JA TUOTANTOLAITTEET 9B001 Seuraavat erityisesti suunnitellut laitteet, työkalut tai kiinnittimet kaasuturbiinien lapojen, siipien tai kärkivaipan valujen valmistamiseen tai mittaukseen: a) Laitteet suunnattua kiinteytystä tai yksikidevalua varten b) Keraamiset ytimet tai kuoret c) Keraamisten ytimien valmistuslaitteet ja -työkalut d) Keraamisten kuorien vahamallien valmistuslaitteet 9B002 On-line(tosiaikaiset)-ohjausjärjestelmät, instrumentointi (anturit mukaan lukien) tai automaattiset tiedonkeruu- ja -käsittely- laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu 9E003. a kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” sisältävien kaasuturbiinimoottorien, niiden kokoonpanojen tai komponenttien ”kehittämiseen” 9B003 Valmistus- ja testauslaitteet sellaisten kaasuturbiinien harjatiivisteiden tuotantoon, jotka on suunniteltu toimimaan 335 m/s ylittävillä kärkien nopeuksilla ja yli 773 K (500 C) asteen lämpötiloissa, sekä näiden laitteiden erityisesti suunnitellut osat ja varusteet 9B004 Työkalut, suulakkeet tai kiinnittimet ”superseoksen”, titaanin tai 9E003. a. 3 tai 9E003. a. 6 kohdassa määriteltyjen metalliyh- disteiden airfoil-to-disk-yhdistelmien mekaaniseen liittämiseen kaasuturbiineita varten 9B005 On-line(tosiaikaiset)-ohjausjärjestelmät, instrumentointi (anturit mukaanlukien) tai automaattiset tiedonkeruu- ja -käsittelylait- teet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi seuraavissa tuulitunneleissa tai laitteissa: HUOM. : KATSO MYÖS 9B105 KOHTA. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/119 a) Tuulitunnelit, jotka on suunniteltu 1,2 Machin tai suuremmille nopeuksille paitsi: Sellaiset, jotka on erityisesti suunniteltu koulutustarkoituksiin, ja joiden testauslohkon koko (lateraalisesti mitattuna) on vähemmän kuin 250 mm T e k n. h u o m. : 9B005. a kohdassa testauslohkon koko tarkoittaa ympyrän läpimittaa, neliön sivua tai suorakaiteen pisintä sivua testauslohkon laajimmalla kohdalla mitattuna. b) Laitteet, joilla simuloidaan virtausympäristöjä yli 5 Machin nopeuksilla, mukaanlukien hot-shot-tunnelit, plasmakaaritun- nelit, paineiskuputket, paineiskutunnelit, kaasutunnelit ja kevyet kaasutykit tai c) Tuulitunnelit ja laitteet, muut kuin kaksidimensioiset lohkot, joilla voidaan simuloida virtauksia, joiden Reynoldsin luku on yli 25 × 10 6 9B006 Erityisesti suunnitellut akustisen värähtelyn testauslaitteet, joilla voidaan tuottaa 160 dB:n tai suurempia äänenpainetasoja (verrattuna 20 ePa:iin), ja joiden nimellinen ulostuloteho on 4 kW tai enemmän testikammion lämpötilan ollessa yli 1 273 K (1 000 C) astetta, sekä erityisesti niitä varten suunnitellut kvartsikuumentimet HUOM. : KATSO MYÖS 9B106 KOHTA. 9B007 Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu rakettimoottorien eheyden tutkimiseen käyttäen muita ainetta rikkomattomia testimenetelmiä (NDT) kuin tasoröntgeniä tai fysikaalisia tai kemiallisia perusanalyysejä 9B008 Muuntimet, jotka on erityisesti suunniteltu seinämän pintakitkan suoraan mittaamiseen testausvirtauksella, jonka stagnaatio- lämpötila ylittää 833 K (560 C) astetta 9B009 Työkalut, jotka on erityisesti suunniteltu sellaisten turbiinimoottorin jauhe jmetallurgisten roottoriosien tuotantoon, jotka kykenevät toimimaan rasitustasolla, jotka on 60 % tai enemmän niiden murtovetolujuudesta (UTS) ja 873 K (600 C) asteen tai korkeammissa metallin lämpötiloissa 9B105 Mach 0,9 tai suuremmille nopeuksille tarkoitetut tuulitunnelit, joita voidaan käyttää ”ohjuksia” tai niiden alajärjestelmiä varten HUOM. : KATSO MYÖS 9B005 KOHTA. 9B106 Seuraavat ympäristöolosuhdekammiot tai kaiuttomat huoneet: a) Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida seuraavia lento-olosuhteita: 1. 10 g:n rms tai suurempia tärinäolosuhteita 20 Hz:n ja 2 000 Hz:n välillä ja 5 kN:n tai suuremmalla tärinävoimalla ja 2. 15 000 m:n tai suurempia korkeuksia tai 3. Vähintään 223 K (− 50 C)—398 K (125 C) asteen lämpötilaa b) Kaiuttomat huoneet, joilla voidaan simuloida seuraavia lento-olosuhteita: 1. 140 dB:n (verrattuna 20 ePa:iin) tai suurempia yleisäänenpainetasoja tai 4 kW:n tai suurempaa mitoitettua akustista tehoa ja 2. 15 000 m:n tai suurempia korkeuksia tai 3. Vähintään 223 K (− 50 C)—398 K (125 C) asteen lämpötilaa 9B115 Erityisesti suunnitellut ”tuotantolaittet” 9A005—9A009, 9A011, 9A101, 9A105—9A109, 9A111 tai 9A116—9A119 koh- dassa määriteltyjä järjestelmiä, alajärjestelmiä ja komponentteja varten 9B116 Erityisesti suunnitellut ”tuotantolaitteet” 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja varten tai 9A005—9A009, 9A011, 9A101, 9A104—9A109, 9A111 tai 9A116—9A119 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä, alajärjestelmiä ja komponentteja varten 9B117 Kiinteää tai nestemäistä polttoainetta käyttäviä raketteja tai rakettimoottoreita varten tarkoitetut testauspenkit ja testausteli- neet, joilla on seuraavat ominaisuudet: a) Ne kestävät yli 90 kN työntövoimia tai b) Niillä voidaan samanaikaisesti mitata kaikkien kolmen akselin työntövoimakomponentteja 9C — MATERIAALIT Ei ole C 399/120 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 9D — OHJELMISTOT 9D001 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muutettu 9A, 9B tai 9E003 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”teknologian” ”kehittämistä” varten 9D002 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muutettu 9A tai 9B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten 9D003 Seuraavat ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muutettu 9A kohdassa määriteltyjen työntövoimajärjestelmien ”täyden auktoriteetin digitaalisten moottorin ohjausten” (FADEC) tai 9B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten: a) ”Ohjelmistot” työntövoimajärjestelmien, avaruustestauslaitteistojen, tai ilmaahengittävien lentokonemoottorien testauslait- teistojen digitaalielektronisia ohjausjärjestelmiä varten b) Vikasietoiset ”ohjelmistot”, joita käytetään työntövoimajärjestelmien ”FADEC”-ohjauksissa ja niihin liittyvissä testauslait- teistoissa 9D004 Seuraavat muut ”ohjelmistot”: a) 2D- tai 3D-viskoosiset ”ohjelmistot”, jotka on varmennettu tuulitunneli- tai lentotestitiedoilla, joita tarvitaan moottorivir- tauksen yksityiskohtaiseen mallintamiseen b) Lentokaasuturbiinimoottoreiden, niiden kokoonpanojen tai komponenttien testaamiseen tarkoitetut ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu keräämään, rajaamaan ja analysoimaan tietoja tosiajassa, ja jotka pystyvät takainkytkettyyn säätöön, mukaan lukien testauskohteiden ja testiolosuhteiden dynaaminen muuttaminen testauksen kuluessa c) ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu ohjaamaan suunnattua kiinteytystä tai yksikidevalua d) ”Lähdekieliset” ”ohjelmistot” ja niiden ”kohdekoodi” tai konekielinen koodi, joita tarvitaan roottorisiipien kärkien välyksen ohjauksen aktiivisten kompensointijärjestelmien ”käytössä” Huom. : 9D004. d kohta ei aseta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka on asennettu valvonnan ulkopuolisiin laitteisiin tai joita tarvitaan ylläpitotehtävissä, jotka liittyvät aktiivisesti kompensoivien välyksen ohjausjärjestelmien kalibrointiin, huoltoon tai ajanmukaistamiseen. 9D101 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 9B105, 9B106, 9B116 tai 9B117 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten 9D103 ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantoraket- tien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien tai 9A005, 9A007, 9A105. a, 9A106, 9A108, 9A116 tai 9A119 koh- dassa määriteltyjen alajärjestelmien suunnittelun integrointiin Huom. : 9D103 kohdassa määritellyt ohjelmat ovat valvonnanalaisia myös yhdistettynä 4A102 kohdassa määriteltyihin laitteisiin. 9E — TEKNOLOGIA Huom. : 9E kohdassa määritelty kaasuturbiinimoottorien kehittämis- tai tuotantoteknologia on valvonnanalaista myös silloin, kun sitä käytetään korjauksen, uudistamisen tai huollon yhteydessä. Valvonnan ulkopuolella ovat tekninen tieto, piirustukset tai dokumentaatio sellaisia ylläpitotoimenpiteitä varten, jotka liittyvät suoraan viallisten tai ei- korjattaviksi tarkoitettujen vaihdettavien yksiköiden kalibrointiin, poistoon tai vaihtoon, kokonaiset moottorit tai niiden moduulit mukaan lukien. 9E001 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti, jota ”tarvitaan” 9A001. c, 9A004—9A011, 9B tai 9D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen” ”kehittämistä” varten 9E002 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti, jota ”tarvitaan” 9A001. c, 9A004—9A011 tai 9B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten Huom. : Valvonnanalaisten rakenteiden, laminaattien ja materiaalien korjaukseen tarvittava teknologia: katso 1E002. f kohta. 9E003 Seuraava muu ”teknologia”: a) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” seuraavien kaasuturbiinimoottorikomponenttien tai -järjestelmien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten: 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/121 1. Suunnatusti kiinteytetyistä (DS) tai yksikideseoksista (SC) valmistetut kaasuturbiinien lavat, siivet tai kärkivaipat, jotka on mitoitettu (001 Millerin indeksin suunnassa) vähintään 400 tuntia 1 273 K (1 000 C) asteen lämpötiloissa ja 200 MPa:n paineessa keskimääräisten ominaisarvojen perusteella 2. Monikupuiset polttokammiot, joiden polttimen poistoaukon keskimääräinen lämpötila on yli 1 813 K (1 540 C) astetta tai polttokammiot, joissa on termisesti erotetut vaipat, ei-metalliset vaipat tai ei-metalliset kuoret 3. Komponentit, jotka on valmistettu orgaanisista ”komposiitti”materiaaleista, jotka on suunniteltu toimimaan yli 588 K (315 C) asteen lämpötiloissa, tai 1A002 tai 1C007 kohdan mukaan valvonnanalaisista metalli”matriisi”- ”komposiiteista”, materiaaleista, joilla on keraaminen ”matriisi”, metalliyhdisteistä tai lujitetuista metalliyhdisteistä 4. 5. Jäähdyttämättömät turbiinien lavat, siivet, kärkien vaipat tai muut komponentit, jotka on suunniteltu toimimaan 1 323 K (1 050 C) asteen tai korkeammissa kaasuvirran lämpötiloissa Jäähdytetyt turbiinien lavat, siivet tai kärkien vaipat, muut kuin 9E003. a. 1 kohdassa kuvatut, jotka joutuvat alttiiksi 1 643 K (1 370 C) asteen tai korkeammille kaasuvirran lämpötiloille 6. Lapojen liitokset, joissa kantopinta on yhdistetty roottorin kehään mekaanista liittämistä käyttäen 7. Kaasuturbiinimoottorien komponentit, joissa on käytetty 2E003. b kohdassa määriteltyä ”diffuusioliittämis””teknolo- giaa” 8. Vauriosietoiset kaasuturbiinimoottorin pyörivät komponentit, joissa on käytetty 1C002. b kohdassa määriteltyjä jauhemetallurgisia materiaaleja 9. ”FADEC”-kaasuturbiini- ja yhdistelmätahtimoottoreita varten sekä siihen liittyvät diagnostiikkakomponentit, anturit ja erityisesti suunnitellut komponentit 10. Säädettävä virtaustien geometria ja siihen liittyvät ohjausjärjestelmät: a) Kaasugeneraattoriturbiineja varten b) Puhallin- tai käyttöturbiineja varten c) Suihkusuuttimia varten Huom. : 1. Aseteltavaan virtaustien geometriaan ja siihen liittyviin ohjausjärjestelmiin ei 9E003. a. 10 kohdassa lueta tuloaukon johdesiipiä, säädettäväsiipisiä puhaltimia, säädettäviä staattoreita eikä ahtimen puhallusventtiilejä. 2. Kohta 9E003. a. 10 ei aseta valvonnanalaiseksi jarrutustyöntövoiman säädettävän virtaustien geomet- rian ”kehittämis”- tai ”tuotanto””teknologiaa”. 11. Roottorin siivenkärkien välyksen ohjausjärjestelmät, jotka käyttävät aktiivisesti kompensoivaa kotelo”teknologiaa”, joka on rajattu suunnittelu- ja kehitystietokantaan tai 12. Pitkäjänteiset ontot puhaltimien siivet, joilla ei ole osittaista tuentaa b) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” seuraavien laitteiden ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten: 1. Tuulitunneleissa käytettävät mallit, jotka on varustettu pinta-antureilla ja jotka kykenevät lähettämään tietoa antureilta tiedonkeruujärjestelmälle tai 2. Komposiiteista valmistetut potkurien lavat tai potkurituulettimet, jotka kestävät yli 2 000 kW yli 0,55 Machin lentonopeuksilla c) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” kaasuturbiinimoottorin komponenttien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten käyttäen ”laser”-, vesisuihku- tai ECM/EDM-reiänporausprosesseja, joilla aikaansaadaan reikiä, joilla on jokin seuraavista ominaisuusryhmistä: 1. Kaikki seuraavat: a) Syvyys enemmän kuin neljä kertaa niiden läpimitta b) Läpimitta vähemmän kuin 0,76 mm ja c) Kohtauskulma 25 astetta tai vähemmän tai 2. Kaikki seuraavat: a) Syvyys enemmän kuin viisi kertaa niiden läpimitta b) Läpimitta vähemmän kuin 0,4 mm ja c) Kohtauskulma enemmän kuin 25 astetta T e k n. h u o m. : 9E003. c kohdassa kohtauskulma mitataan tasosta, joka sivuaa kantopintaa pisteessä, jossa reiän keskiviiva lävistää kantopinnan. d) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan”: 1. Helikopterien tehonsiirtojärjestelmien tai kääntyväroottoristen tai kääntyväsiipisten ilma-alusten tehonsiirtojärjestel- mien ”kehittämistä” varten tai 2. Helikopterien tehonsiirtojärjestelmien tai kääntyväroottoristen tai kääntyväsiipisten ilma-alusten tehonsiirtojärjestel- mien ”tuotantoa” varten C 399/122 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 e) 1. ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” maakulkuneuvojen työntövoimajärjestelmien diesel(mäntä)moottorien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) Kotelotilavuus on 1,2 m3 tai vähemmän b) Kokonaisantoteho on enemmän kuin 750 kW 80/1269/EEC:n (1), ISO 2534:n tai vastaavan kansallisen standardin mukaisesti määritettynä ja c) Tehon tiheys on enemmän kuin 700 kW kotelotilavuuden m3:iä kohti T e k n. h u o m. : Kotelotilavuus on kolmen toisiaan vastaan kohtisuorassa olevan, seuraavalla tavalla mitatun dimension tulo: Pituus: Kampiakselin pituus etulaipasta vauhtipyörän etusivuun Leveys: Suurin seuraavista: a) Ulkomitta venttiilin kannesta toiseen venttiilin kanteen b) Sylinterinkansien ulkoreunojen mitat tai c) Vauhtipyörän kotelon läpimitta Korkeus: Suurin seuraavista: a) Kampiakselin keskiviivasta venttiilin kannen päällimmäiseen tasoon (tai sylinterinkanteen) otettu mitta laskettuna yhteen kaksinkertaisen iskunpituuden kanssa tai b) Vauhtipyörän kotelon läpimitta. 2. ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” seuraavien, erityisesti korkeatehoisia dieselmoottoreita varten suunniteltujen kompo- nenttien ”tuotantoa” varten: a) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” sellaisten moottorijärjestelmien ”tuotantoa” varten, joiden kaikki seuraavat osat on valmistettu käyttäen 1C007 kohdan mukaan valvonnanalaisia keraamisia materiaaleja: 1. Sylinteriputket 2. Männät 3. Sylinterinkannet ja 4. Yksi tai useampia muita komponentteja (mukaan lukien pakoaukot, turboahtimet, venttiilien ohjaimet, venttiilikokoonpanot tai eristetyt polttoaineen suihkuttimet b) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” sellaisten turboahdinjärjestelmien tuotantoon, joissa on yksivaiheiset kompressorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: 1. Toimivat 4:1 tai suuremmilla painesuhteilla 2. Massavirtaus on 30—130 kg minuutissa ja 3. Kompressori- tai turbiiniosan virtausläpimittaa voidaan muuttaa c) ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” sellaisten polttoaineen suihkutusjärjestelmien tuotantoon, jotka on erityisesti suunniteltu mahdollistamaan useiden polttoaineiden (esim. diesel- tai suihkumoottoripolttoaineet) käyttö viskosi- teettialueella, joka ulottuu dieselpolttoaineesta (2,5 cSt 310,8 K (37,8 C) asteessa) bensiiniin (0,5 cSt 310,8 K (37,8 C) asteessa), ja joilla on molemmat seuraavista: 1. Suihkutusmäärä ylittää 230 mm3 suihkutusta ja sylinteriä kohti ja 2. Erityisesti suunnitellut elektroniset ohjaustoiminnot, jotka käyttämällä sopivia antureita vaihtavat polttoaineen ominaisuuksista riippuen automaattisesti säätimen arvoja niin että vääntömomenttiominaisuudet pysyvät samoina 3. ”Teknologia”, jota ”tarvitaan” sellaisten korkeatehoisten dieselmoottorien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten, joissa käytetään sylinteriseinämän kiinteää, kaasumaista tai nestekalvovoitelua (tai näiden yhdistelmää), joka sallii toiminnan yli 723 K (450 C) asteen lämpötiloissa (mitattuna männän ylärenkaan liikkeen ylärajalta sylinterin seinämään) T e k n. h u o m. : Korkeatehoisia dieselmoottoreita ovat dieselmoottorit, joiden keskimääräiseksi teholliseksi jarrutuspaineeksi on määri- telty 1,8 MPa tai enemmän 2 300 rpm:n kierrosnopeudella, edellyttäen että nimellinen kierrosnopeus on 2 300 rpm tai enemmän. 9E101 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A101, 9A104—9A111 tai 9A115—9A119 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten 9E102 ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A005—9A011, 9A101, 9A104—9A111, 9A115—9A119, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 tai 9D103 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. (1) EYVL L 375, 31. 12. 1980, s. 46. 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/123 LIITE II YHTEISÖN YLEINEN VIENTILUPA 1. Jäljempänä olevassa luettelossa A mainittujen kaksikäyttötuotteiden vientiin luettelossa B mainituissa maissa oleviin määräpaikkoihin myönnetään yleislupa. a) Luettelo A Tämän asetuksen liitteen I missä tahansa kohdassa mainitut kaksikäyttötuotteet, lukuun ottamatta seuraavia tuotteita — kaikki 0 ryhmän tuotteet (ydinaineet), — kaikki 5 ryhmän 2 osan (Tiedonsuojaus) tuotteet, — kaikki tuotteet, joiden viitenumeron kolmas numero on 1 (tuotteet, joita valvotaan ohjusten leviämisen estämiseksi), ja — kaikki tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitetut tuotteet. b) Luettelo B Amerikan yhdysvallat, Australia, Japani, Kanada, Norja, Puola, Sveitsi, Tsuˇekki, Unkari, Uusi-Seelanti. 2. Tämän luvan käyttöön liittyvä rekisteröinti- ja/tai ilmoitusvaatimus on jäsenvaltion määrittämä edellytys kansallisten yleislupien käytölle. 3. Määräpaikoista laadittua luetteloa B pidetään yllä jatkuvin tarkistuksin. EUROOPAN YHTEISÖJEN Export av produkter med dubbla användningsområden (förordning (EG) nr. /. ) 1. Exportör 1 Nr 2. Identifikationsnummer 3. Sista giltighetsdag LIITE III LOMAKEMALLI 4. Uppgifter om kontaktställe 5. Mottagare 6. Den utfärdande myndighetens adress S N E C L I 7. Ombud/representant (om annan än exportören) Nr 8. Ursprungsland (i förekommande fall) 9. Mottagarland (i förekommande fall) Kod Kod 10. Slutanvändare 1 11. Medlemsstat där varorna befinner sig eller kommer att Kod befinna sig 12. Medlemsstat där varorna kommer att hänföras till export- Kod förfarande 13. Bestämmelseland Kod 14. Varubeskrivning 15. Varukod 16. Nr enligt förteckningen 17. Valuta och värde 18. Varumängd 19. Slutanvändning 20. Kontraktsdatum 21. Exportförfarande (kod) 22. Tilläggsblad 23. Ytterligare upplysningar Fält för förtryckt information från medlemsstaten 26. Fylls i av utfärdande myndighet Stämpel Underskrift Befattning Ort Datum Anmärkning: I kolumn 28 skall i fält 1 anges den återstående kvantiteten och i fält 2 den mängd som dras av vid detta tillfälle 27. Nettomängd/-värde (nettovikt eller annan specificerad enhet) 30. Tulldokument (typ och num- (nr) och mer) eller utdrag datum för avdraget 31. Medlemsstat, namn och un- derskrift, avdragande myndig- hets stämpel 28. Med siffror 29. Avdragen mängd/avdraget värde med bokstäver 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/127 LIITE IV OSA A a) luettelo tuotteista, joiden osalta vaaditaan lupa NSG — INFCIRC 254 OSAN 1 VAROITUSLUETTELO (Näitä tuotteita koskee myös asetuksen (EY) N:o 3381/94 21 artikla) 0B001 Laitokset ”luonnonuraanin” ja ”köyhdytetyn uraanin”, ”erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien” ja ”muiden halkeamis- kelpoisten materiaalien” isotooppien erotusta varten 0B002 Rikastuslaitosten apujärjestelmät 0B004 Raskaan veden, deuteriumin tai deuteriumyhdisteiden tuotantolaitteet ja osat 0B006 ”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitokset 0C002 Vain seuraavat halkeamiskelpoiset materiaalit: a) erotettu plutonium, b) ”rikastettu uraani, jonka isotooppi-235- tai -233-pitoisuus” on yli 20 %. 0D001 Kohtien 0B001, 0B002, 0B004, 0B006 ja 0C002 osalta 0E001 Kohtien 0B001, 0B002, 0B004, 0B006 ja 0C002 osalta b) luettelo tuotteista, joihin sovelletaan ilmoitusmenettelyä Y l e i n e n h u o m a u t u s OSA B 1) ilmoitusmenettelyä ei sovelleta 5 luokan 2 osassa mainittuihin tuotteisiin (tiedonsuojaus), jos mainitut tuotteet siirretään henkilökohtaista käyttöä varten ja ne ovat käyttäjän hallussa 2) Käännöstä ei ole saatavilla Ydinaineet Ryhmä 0: kaikki liitteessä 1 olevassa 0A001, 0B001, 0B002, 0B003, 0B004, 0B005, 0B006, 0C001, 0C002, 0C003, 0C004 ja 0C005 kohdassa mainitut tuotteet lukuun ottamatta tämän liitteen luettelossa A mainittuja tuotteita YHTEISÖN STRATEGINEN VALVONTA 3A002. g Atomitaajuusstandardit 4A001. b Elektroninen tietokone ja siihen liittyvät laitteet sekä sitä varten erityisesti suunnitellut ”elektroniset kokoonpanot” ja komponentit, joilla on 5 ryhmän 2 osassa (Tiedonsuojaus) määritellyt rajat ylittävät ominaisuudet tai toiminnot; paitsi: ”digitaaliset tietokoneet”, joilla on tämän liitteen 5 ryhmän 2 osan 4 kohdassa määritellyt ominaisuudet tai toiminnot, kun ne on tarkoitettu henkilökohtaiseen käyttöön ja ovat käyttäjänsä mukana. 4D003. c ”Ohjelmistot”, joilla on 5 ryhmän 2 osassa (Tiedonsuojaus) määritellyt rajat ylittäviä ominaisuuksia tai toimintoja; paitsi: sellaisia ominaisuuksia tai toimintoja omaavat ”ohjelmistot”, jotka on määritelty: a) tämän liitteen 5 ryhmän 2 osan 1 kohdassa ja joissa ei ole päästä-päähän-salausta tai salauksen purkua, tai b) tämän liitteen 5 ryhmän 2 osan 4 kohdassa, kun ne on tarkoitettu henkilökohtaiseen käyttöön ja ovat käyttäjänsä mukana. C 399/128 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 12. 98 5 ryhmä Kaikki tuotteet, jotka on määritelty 2 osassa (Tiedonsuojaus), paitsi: 1. Kannettavat tai siirrettävät radiopuhelimet, jotka on suunniteltu tunnustettujen kansallisten, alueellisten tai kansainvälisten siviilistandardien mukaisesti; tällaisia ovat esim. kannettavat tai siirrettävät radiopuhelimet kaupal- listen siviilisolukkopuhelinjärjestelmien käyttöön, 2. Kaupallisten solukkoradiopuhelinten tukiasemat, joilla on seuraavat ominaisuudet: a) ne ovat vain sellaisten radiopuhelinten tukiasemia, joilla ei pystytä salaustekniikoiden käyttöön päätelaitteiden välisessä sanomaliikenteessä paitsi radiopuhelinten ja tukiasemien välisillä suorilla yhteyksillä (niin kutsuttu ilmarajapinta), ja b) niillä ei pystytä salaustekniikoiden käyttöön sanomaliikenteessä paitsi ilmarajapinnalla, 3. Edellä 2 kohdassa määriteltyjä laitteita varten tarvittavat 5B002 kohdassa määritellyt laitteet, 4. Sellaiset laitteet, joilla ei pystytä tosiaikaiseen äänen salaukseen tai salauksen purkuun ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi yhdessä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettujen ”digitaalisten tietokoneiden” kanssa (mukaan lukien 4 ryhmässä määritellyt), kun ne ovat käyttäjänsä mukana, 5. ”Ohjelmistot”, kun ne sisältyvät laitteisiin, joiden ominaisuudet tai toiminnot on määritelty: a) 1—3 kohdassa tai b) 4 kohdassa, ja ne on tarkoitettu henkilökohtaiseen käyttöön ja ovat käyttäjänsä mukana, 6. ”Teknologia”, joka on tarkoitettu 1—5 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. 6A001 Akustiikka 6D003. a ”Ohjelmat” akustisen tiedon reaaliaikaista käsittelyä varten HÄIVE(STEALTH)-TEKNIIKKA 1C001 1D103 6B008 6B108 Materiaalit, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi sähkömagneettista säteilyä absorboivina aineina, tai itseisjoh- tavat polymeerit ”Ohjelmat”, jotka on erityisesti suunniteltu analysoimaan vähennettyä havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravioletti/infrapuna- ja akustista näkyvyyttä Tutkan kaikupinnan pulssimittausjärjestelmät, joiden pulssinpituus on 100 ns tai vähemmän, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tutkapoikkipintojen mittaamiseen ja joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, ja niiden alajärjestelmät MTCR-TEKNIIKKA 9A005 Nestemäistä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät 9A007. a 9A008. d 9A009. a 9A108. c Kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, 1,1 MNs joiden kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää Tietyt liikkuvalla suuttimella tai toisiopolttoaineen ruiskutuksella varustetut työntövektorin ohjausjärjestelmät, erityi- sesti kiinteää polttoainetta käyttäviä raketteja varten suunnitellut Hybridipolttoainetta käyttävien rakettien 1,1 MNs työntövoimajärjestelmät, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti ylittää Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, erityisesti kiinteää polttoainetta käyttäviä raketteja varten suunnitel- lut 9A119 Yksittäiset rakettivaiheet 9B115 9B116 9D001 Erityisesti suunnitellut ”tuotantolaitteet” 9A005, 9A007. a, 9A008. d, 9A108. c ja 9A119 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä, alajärjestelmiä ja komponentteja varten Erityisesti suunnitellut 9A005, 9A007. a, 9A008. d, 9A108. c ja 9A119 kohdassa määriteltyjen järjestelmien, alajärjestel- mien ja osien ”tuotantolaitokset” ”Ohjelmat” 9A005, 9A007. a, 9A008. d, 9A108. c, 9A119, 9B115 ja 9B116 kohdassa määriteltyjen laitteiden ja ”teknologian” ”kehittämiseen” 21. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 399/129 9D101 Ohjelmat, jotka on erityisesti suunniteltu 9B116 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten 9D103 ”Ohjelmat”, jotka on erityisesti suunniteltu 9A007. a, 9A108. c tai 9A119 kohdassa määriteltyjen järjestelmien mallintamiseen, simuloimiseen tai suunnittelun integrointiin 9E001 ”Teknologia” 9A005, 9A007. a, 9A008. d, 9B115 ja 9B116 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” varten 9E002 ”Teknologia” 9A005, 9A007. a, 9A008. d, 9B115 ja 9B116 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten 9E101 ”Teknologia” 9A108. c tai 9A119 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten