title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (Program »Kultur - 2000«)

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural relations
financing plan
project evaluation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ft^ft ft ft ft ft ft ft ftr>ft Bruxelles, den 06. 05. 1998 KOM(1998) 266 endelig udg. 98/0169 (COD) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REGIONSUDVALGET FØRSTE RAMMEPROGRAM PÅ KULTUROMRÅDET (2000-2004) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (Program "Kultur - 2000") (forelagt af Kommissionen) m m m m à' •m h* Første rammeprogram på kulturområdet (2000-2004) Indholdsfortegnelse Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget Indledning En ny strategi på kulturområdet Rammeprogrammets grundlag - Fællesskabets opgaver og beføjelser på kulturområdet - evaluering af Fællesskabets indsats på kulturområdet - en omfattende høringsprocedure Den nye strategis mål og midler FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØ RELSE OM INDFØRELSE AF ET ENHEDSINSTRUMENT FOR PLANLÆGNING OG FINANSIERING AF SAMARBEJDET PÅ KUL TUROMRÅDET (PROGRAM "KULTUR - 2000") TYDELIG INTEGRERING AF DE KULTURELLE ASPEKTER I FÆL LESSKABETS RETSAKTER OG POLITIKKER. VEJLEDNING FRA KOMMISSIONEN Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget Indledning For Den Europæiske Union giver det første rammeprogram på kulturområdet anledning til at iværksætte en ny strategi for Fællesskabets indsats på dette område, som kan sætte det i stand til at leve op til vor tids udfordringer og til de europæiske borgeres for ventninger, men også til forventningerne hos de implicerede på kulturområdet. Denne nye strategi svarer udtrykkeligt til krav og ønsker fra Europa-Parlamentet og fra Rådet, der i sin afgørelse af 22. september 1997 om fremtiden for en europæisk indsats på kulturområdet anmodede Kommissionen også blev anmodet om at forelægge « en re tningsgivende, overordnet og transparent fremgangsmåde i forbindelse med indsatsen på kulturområdet, herunder bl. a. indførelse af et enkeltinstrument for planlægning og finan siering ». Denne nye strategi foreslås på et tidspunkt, hvor Den Europæiske Union er midt i en ny afgørende periode i sin historie med indførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og med en fremtidig udvidelse af et omfang, man ikke har kendt tid ligere. Den omfattende høring, der er indsats af Kommissionen i forbindelse med forberedelsen af rammeprogrammet, har gjort det muligt at præcisere kulturens rolle og placering i forbindelse med de store udfordringer, Den Europæiske Union står overfor. Der er bred enighed mellem medlemsstaterne, parlamentsmedlemmerne, Kommissionen, de inter nationale organisationer (Europarådet, Unesco) og de forskellige organisationer på kulturområdet om at mene, at kultur ikke kun er, hvad man normalt kalder "finkultur" (maleri, musik, dans, teater, litteratur). Kultur omfatter i dag også folkekultur, industriel massekultur og kultur i dagligdagen. En sådan udvidelse af kulturbegrebet kommer af, at kultur ikke længere betragtes som noget sekundært, men som en drivkraft i samfundet, en kreativitets- og vitalitetsfaktor, som bidrager positivt til dialog og samhørighed. I det følgende opridses en række af vor tids store udfordringer, og den måde vi forholder os til disse udfordringer. • Med beslutningen om at indføre euroen og den beslutning, Det Europæiske Råd i Luxembourg har truffet om at starte udvidelsesprocessen, som sigter mod en union af 26 lande, vil der ske en intensivering af det europæiske samarbejde. I denne sam menhæng skal indsatsen på kulturområdet bidrage til, at unionsborgerskabet føles som en realitet, baseret på kendskab til og gensidig forståelse af de europæiske landes kulturer og bevidsthed om de fælles træk. • Med den stadig større globalisering rejser der sig en række væsentlige spørgsmål om de enkelte kulturers fremtid. Det er spørgsmålet om globaliseringen fører til ensret ning og banalisering eller bliver en kilde til gensidig udvidelse af de kulturelle ud tryksmuligheder. På grund af sine beføjelser har Den Europæiske Union forpligtelser over for sine borgere og over for de europæiske kulturer, ikke mindst i de internatio- 3 nåle sammenhænge, hvor forholdet mellem globalisering og respekt for den kulturelle mangfoldighed står på spil. I Den Europæiske Union bevares de enkelte samfunds identitet og kulturelle rettigheder, hvilket gør det muligt for borgerne at se på Unio nen som noget, der modvirker opløsningen af deres kulturelle identitet og bliver en garant for dens fortsatte eksistens og udfoldelsesmuligheder. • 1 informationssamfundet tilbyder de nye informations- og kommunikationstekno logier nye virkelighedssammenhænge og nye kulturformer (cyberculture), og de giver store muligheder for at forbedre kendskabet til de andre kulturer, for en kulturel dia log, for spredning af idéer og for information om nyskabelser på kulturområdet. Det bør understreges, at kulturgoderne og de kulturelle tjenesteydelser i sig selv har en værdi, og at teknologien bidrager til virkeliggørelsen af de kulturelle mål, som bl. a. er kulturspredning og fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed. a Det ekstraordinære Europæiske Råd om beskæftigelsen i Luxembourg (november 1997) fastlagde to hovedretningslinjer for indsatsen til bekæmpelse af ar bejdsløsheden, hvoraf den ene er en "mere systematisk og bevidst anvendelse af Fæl lesskabets politikker til bekæmpelse af arbejdsløshed end tidligere. " Arbejdet i Kommissionens tjenestegrene med "kultur, kulturerhverv og beskæfti gelse" bekræfter, at de kulturelle aktiviteter er en væsentlig beskæftigelseskilde, som skal udnyttes. • Som følge af arbejdsløshed og usikre arbejdsforhold løsner de sociale bånd sig, og social udelukkelse bliver et alvorligt problem, navnlig i de store byers forstadskvar terer. Her kommer spørgsmålet om social samhørighed ind. Social udelukkelse bety der nemlig også kulturel udelukkelse, og i mange situationer spiller kulturelle akti viteter en integrerende rolle og giver de udelukkede, navnlig unge, mulighed for at genfinde faste holdepunkter og kontakten til samfundet. Som følge af indvandrerstrømmen konfronteres de fleste europæiske byer med multikulturelle problemer. Tilbyder vores samfund de nødvendige muligheder for en effektiv og tolerant social integration, eller er der kun tale om, at forskellige kulturer eksisterer side om side uden egentlig kontakt ? Den Europæiske Union skal fremme en integration på basis af grundlæggende værdier (menneskerettigheder, frihed, soli daritet og tolerance). /. En ny strategi på kulturområdet Siden underskrivelsen af traktaten om Den Europæiske Union har Fællesskabet iværksat en første række initiativer, der giver mulighed for at: • fremhæve, at de europæiske samlingsbestræbelser ud over resultaterne på det økonomiske og monetære område går på hele den europæiske samfundsmodel og skal inddrage de europæiske borgere mere aktivt, u begynde at integrere den kulturelle dimension i de af Fællesskabets beslutninger, der har indflydelse på kulturen, og navnlig sikre respekten for den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Europa på internationalt plan, u • iværksætte de tre første programmer til fremme af det kulturelle samarbejde inden for kunst {Kalejdoskop)y litteratur (Ariane) og kulturarven (Raphael), fremhæve forbindelserne mellem "kultur, kulturerhverv og beskæftigelse" på grund lag af Kommissionens arbejde, der viser betydningen af kulturaktiviteter i samfundet og de muligheder for at skabe arbejdspladser, som de frembyder. Kulturens betydningen for den kommende udvikling af EU og for svarene på tidens store udfordringer kræver en fornyelse og en styrkelse af Fællesskabets indsats på kultur området. Denne fornyelse skal gennemføres i overensstemmelse med Agenda 2000, der blev vedtaget af Kommissionen i juli 1997, og hvori udviklingen og reorganiseringen af Fællesskabets interne politikker blev prioriteret højest i betragtning af disse udfordringer. I Agenda 2000 understreges også kulturens betydning for, om udvidelsen med de cen traleuropæiske lande bliver en succes: "De tiltrædende landes deltagelse i Fællesskabets kulturelle, uddannelsesmæssige og erhvervsuddannelsesmæssige aktiviteter vil bidrage til at skabe tættere forbindelser med disse lande og vil føre til rigere erfaringer for alle involverede parter" Med hensyn til finansieringsbehovet fastslås i Agenda 2000: at "Virkningerne af udv idelsen bliver meget forskellige fra program til program. Forhøjelser i forhold til de nye landes BNI er passende for en hel del programmer, men der må forventes større behov inden for andre områder. Det gælder for politikker, hvor den pågældende befolkning eller det pågældende sprog er mere relevant som kriterier end BNI (erhvervsuddan nelse/undervisning, kultur ". I forhold til den første fase af indsatsen på kulturområdet siden 1994 og under hensyntagen til de mål, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet har fastsat, er formålet med den nye fremgangsmåde, der er valgt for rammeprogrammet på kultur området for 2000-2004 og iværksættes i henhold til EF-traktatens artikel 128, at give en gennemskuelig oversigt over de af Fællesskabets aktioner, der berører kulturen. Der gennemføres i øjeblikket mange forskellige af den slags aktioner, og de er ofte spredt over mange områder, hvilket skader opfattelsen af Fællesskabet hos de borgere, som ikke har kendskab til de store bestræbelser, der udfoldes for at bevare og udbrede deres kultur, og som heller ikke ved, at der tages hensyn til den kulturelle dimension i den europæiske integration. Den nye fremgangsmåde på kulturområdet tager sit udgangspunkt i denne gennem skuelige oversigt og er i overensstemmelse med følgende to hovedlinjer, der er grund læggende for rammeprogrammet: 1. Fællesskabsaktionerne skal effektiviseres og bringes i samklang med hinanden via et enhedsinstrument for planlægning og finansiering til fordel for det kulturelle samar bejde, der afløser Ariane- og Kalejdoskopprogrammerne og bringer Raphael-program- met til afslutning. 2. Kulturen skal integreres tydeligt i Fællesskaets retsakter og politikker, som der er gjort rede for i Kommissionens retningslinjer. //. Rammeprogrammets grundlag Med udgangspunkt i retsgrundlaget for indsatsen på kulturområdet er rammeprogrammet på kulturområdet udarbejdet på baggrund af indgående drøftelser med kulturinstitutioner og fagkredse samt resultaterne af evalueringen af de igangværende programmer (Raphael, Ariane, Kalejdoskop). 1. Fællesskabets beføjelser på kulturområdet I præamblen til traktaten om Den Europæiske Union udtrykkes medlemsstaternes vilje til "at markere en ny fase i den europæiske integrationsproces ", "at styrke solidariteten mellem deres folk samtidig med, at de respekterer disses historie, kultur og traditioner", "at indføre et fælles borgerskab for statsborgerne i deres lande ". "Princippet" om en særlig kompetence på det kulturelle område er omhandlet i EF-traktatens artikel 3, litra p): Fællesskabets virksomhed omfatter "bidrag til udfoldelsesmuligheder for med lemsstaternes kulturer". EF-traktatens artikel 128 giver Fællesskabet et særligt retsgrundlag for dets indsats på kulturområdet. a) Sigtet med indsatsen på kulturområdet Fællesskabets indsats på kulturområdet skal ikke træde i stedet for medlemsstaternes. Det Europæiske Fællesskab, der skal respektere den kulturelle mangfoldighed, har som interventionsområde den europæiske dimension i kulturerne i Europa, dvs. de fælles værdier og elementer, som indgår i de nationale og regionale kulturer. Dette fremhæves to gange i artikel 128. I stk. 1 hedder det, at Fællesskabet skal "fremhæve den fælles kulturarv," og i stk. 2 nævnes "den kulturarv, der er af europæisk betydning". Samarbej det indtager en central placering i Fællesskabets indsats. De kulturelle områder er nævnt i artikel 128, stk. 2 (kendskabet til hinandens kultur, kulturarven, udvekslinger, kunstneriske og litterære frembringelser). b) De eksterne aspekter af den kulturelle indsatsen på kulturområdet I sin indsats på kulturområdet og i de aktioner, som har indflydelse på kulturen, forfølger Fællesskabet udadtil følgende mål: respekt for kulturernes særlige karakter og mang foldighed, fremme af dialogen og samarbejdet med de andre kulturer i verden, bidrag til udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer udadtil og til den kulturelle udvikling i lande, der er bagefter i udvikling. På dette område er Fællesskabets partnere medlems staterne, tredjelandene og de internationale organisationer. Man kan skelne mellem føl gende: a de internationale handelsaftaler, som kan have indflydelse på kulturen, • de kulturaftaler, der er indgået i henhold til EF-traktatens artikel 128, stk. 3, • de samarbejdsaftaler, som indeholder et afsnit om kulturen. c) Fremgangsmåderne i indsatsen på kulturområdet Fællesskabets indsats på kulturområdet tager sit udgangspunkt i artikel 128, stk. 5, som omhandler tilskyndelsesforanstaltninger, men uden at der er tale om nogen form for harmonisering, til gennemførelse af de mål, der er nævnt i artikel 128. Desuden bestemmes det i artikel 128, at Rådet kan vedtage henstillinger. Selv om disse henstillinger ikke er bindende, er de ikke helt uden retsvirkning, men de er kun nyttige instrumenter til vejledning for den nationale lovgivning på kulturområdet. Desuden er det fastsat i artikel 128, stk. 4, at "Fællesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat". Det drejer sig her om en vigtig bestemmelse, hvormed signatarstaterne giver udtryk for deres ønske om at placere kulturen blandt Unionens overordnede mål. Denne bestemmelse er nemlig et udtryk for Det Europæiske Fællesskabs pligt til at tage hensyn til kulturelle mål i dets samlede virksomhed. Med artikel 128, stk. 4, understreges således kravet til EU-institutionerne om at bringe traktatens forskellige mål i samklang med hinanden, når de vedtager en foranstaltning eller en retsakt. Fællesskabet skal overholde denne forpligtelse under udøvelsen af sine beføjelser, hvad enten det drejer sig om fællesskabsrettens område (etableringsret, fri bevægelighed for personer og varer, konkurrence, fælles handelspolitik) eller fastlæg gelse og gennemførelse af støttepolitikker. 2. Erfaringerne fra evalueringen af Fællesskabets indsats på kulturområdet I forbindelse med udarbejdelsen af rammeprogrammet på kulturområdet fandt Kom missionen det hensigtsmæssigt at gennemføre to runder evalueringer. Den første evalueringsrunde drejede sig om gennemførelsen af den første generation af kulturprogrammer, som Fællesskabet havde iværksat på grundlag af artikel 128: Kalejdoskop (afgørelse nr. 719/96/EF af 29. marts 1996) til støtte for kunstneriske og kulturelle arrangementer, Ariane (afgørelse nr. 2085/97/EF af 6. oktober 1997) til støtte for bøger og læsning og Raphael (afgørelse nr. 2228/97/EF af 13. oktober 1997) om kulturarven. Finansieringsrammerne for disse programmer er fastsat til henholdsvis 26,5 mio. ECU til Kalejdoskop (1996-1998), 7 mi0. ECU til Ariane (1997-1998) og 30 mio. ECU til Raphael (1997-2000), og dette beløb tages op til revision midt i forløbet. Disse programmer har følgende tre tyngdepunkter til fælles: samarbejde mellem kulturformidlere, især med henblik på udveksling af oplys ninger, erfaringer og know-how; offentlighedens adgang til og deltagelse i kulturelle aktiviteter; udnyttelse af kunstnerisk virksomhed og af kulturarven. Sammen med de pilotaktioner, der er iværksat siden 1994, har Kommissionen i perio den 1994-97 fået forelagt næsten 9 000 projekter. I løbet af denne periode er der ydet finansiel støtte fra Fællesskabet til 15% eller ca. 1 400 af disse projekter (511 for Kalejdoskops vedkommende, 488 for Ariane og 392 for Raphael). a) Tværnationalt samarbejde Med denne støtte er det lykkedes at udvikle et aktivt samarbejde med i alt over 3 500 kulturformidlere. Mens der i årene 1994 og 1995 gennemsnitligt kun var tre part nere pr. projekt, steg dette tal til medvirkede gennemsnitligt fire partnere i 1996 og seks i 1997. I de fleste tilfælde lykkedes det med disse programmer dels at styrke allerede etableret nationalt samarbejde, dels at udvide dette samarbejde til andre medlemsstater. For museerne forholdt det sig f. eks. således, at mens der for 18% af de finansierede projekters vedkommende fandtes et tværnationalt samarbejde i forvejen, så blev til gengæld for 49% af disse projekters vedkommende dette samarbejde, der udelukkende var nationalt i begyndelsen, udvidet til det tværnationale niveau, og for 33%'s ved kommende, som allerede dyrkede et tværnationalt partnerskab, blev det udvidet til nye partnere fra andre medlemsstater. Fællesskabsstøtten har således haft en samlet faktisk indvirkning på samarbejdet mellem museumsinstitutionerne i over 80% af disse tilfælde. b) Offentlighedens adgang og deltagelse Offentlighedens adgang til kulturarrangementer og kulturarven udgjorde en anden dimen sion i disse programmer. Med hensyn til Kalejdoskop har 70% af de kulturformidlere, der har modtaget støtte, konstateret en stigning i deres publikums-tal. Som led i Raphael- programmet er adgangsbetingelserne blevet forbedret, navnlig ved åbning af anlæg og samlinger, der tidligere ikke var tilgængelige for offentligheden, samt skiltning, kataloger, Internet-sider, cd-rommer osv. Dog er det på grund af gennemførelsesperioden for de projekter, der finansieres med disse midler (tre år), endnu ikke muligt at vurdere den samlede indvirkning af disse foranstaltninger på offentligheden. Ariane-programmet har ydet et bidrag til offentlighedens adgang til bøger og læsning, enten i form af over sættelse af moderne litterære værker (218 oversatte værker) eller ved reklamekampagner. c) Udnyttelse af kunstnerisk virksomhed og af kulturarven Alt i alt har disse tre programmer bidraget til planlægning og en bedre gennemførelse af arrangementer inden for dans og teater (182), musik og opera (125) og i andre sekto rer (204), og til en større udbredelse af litterære værker (218) samt til bevaring og restaurering af anlæg og bygningsværker henhørende under kulturarven af europæisk betydning (200). I visse tilfælde kunne disse projekter - uden støtte fra Fællesskabet, som gjorde samarbejdet og udvekslingen af erfaringer mulig - ikke være gennemført med samme resultat. Konstaterede mangler i løbet af første fase af indsatsen på kulturområdet. Aktionerne på kulturområdet, navnlig via Kalejdoskop-, Ariane- og Raphael-program- merne i årene 1994-1998, har tydeligvis bevirket, at der er sket en styrkelse og udvidelse af de tværnationale partnerskaber - (som faktisk svarede til forventningerne hos kultur formidlerne), og offentlighedens adgang til kulturen og udnyttelsen af de europæiske kulturelle aktiviteter er blevet forbedret. Imidlertid mangler disse resultater af det kulturelle samarbejde en strukturerende virk ning, idel de dublerede partnerskaber generel! ikke er varige og ikke bevirker, at der op står netværk af partnerskaber. For øvrigt har lovgivningsmagtens ønske om at dække et meget stort aktivitetsområde ført til en vis spredning af budgetmidlerne og de vedtagne aktioner, hvilket således har medført, at Fællesskabets indsats ikke har været så let at få øje på, selv om man de senere år har søgt at gøre den mere koncentreret for at begrænse de uheldige virkninger af denne spredning. Dækningsgraden af de udvalgte projekters finansielle behov er således steget fra 15% i 1995 til næsten 30% i 1997, hvilket dog stadigvæk er utilstrækkeligt. Gennemsnitligt har fællesskabsstøtten i tidsrummet 1994-1998 pr. projekt beløbet sig til 38 000 ECU til Kalejdoskop, 8 500 ECU til Ariane og 72 000 ECU til Raphael. Dette er meget små støttebeløb i betragtning af alle de mange lande, som er involveret i disse programmer. På grund af selve programmernes karakter, grænserne mellem dem, som ikke giver mulighed for udvikling af synergier mellem de forskellige kulturelle områder, aktio nernes beskedne omfang, som har virket som en bremse for udviklingen af varigt sam arbejde, har den samlede virkning af Fællesskabets indsats vist sig at være mindre, end man havde forventet. Høringsproceduren har bekræftet denne vurdering. Pen anden evalueringsrunde var en undersøgelse af, hvordan der i Fællesskabets for skellige retsakter og politikker er blevet taget og tages hensyn til de kulturelle aspekter, og hvordan de kulturelle mål bringes i samklang med retsakternes egne mål. Med henblik herpå har Kommissionen udarbejdet en "Første rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed", KOM(96) 160 endelig udg. og fore lagt den for Parlamentet, Rådet og Regionaludvalget. Som konklusion på denne rapport anfører Kommissionen, at "hvis der ydes betydelige midler til kulturelle aktiviteter eller aktiviteter med en kulturel dimension, hører de gen nemførte foranstaltninger ikke eller sjældent under en bestemt politik, som ville svare til de opgaver, der er pålagt Fællesskabet på det kulturelle område" og endvidere vil Kom missionen sikre, at "mål og midler for hvert instrument, der har konsekvenser for det kulturelle område, svarer til målene og midlerne for Fællesskabets kulturpolitik, når de interne politikker skal defineres og føres ud i livet". Efter Kommissionens vedtagelse af de interne forholdsregler med henblik herpå (Kommissionens beslutning af 10. oktober 1997) giver rammeprogrammet lejlighed til at omsætte denne vilje til praksis, som også Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget har givet udtryk for. 3. Resultaterne af en omfattende høringsprocedure Som forberedelse til rammeprogrammet har Kommissionen gennemført grundige kon sultationer, uden tvivl de mest omfattende, der nogensinde har fundet sted om kulturelle spørgsmål inden for EU. Under det irske formandskab (i september 1996) er der gen nemført seminarer om fremtiden for indsatsen på kulturområdet, og under det neder- landske formandskab (i april 1997) var Rådet og Kommissionen værter for drøftelser mellem højtstående kulturpersonligheder. Der er blevet sendt spørgeskemaer ud til medlemsstaterne i EU, medlemsstaterne af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til Cypern og de associerede lande i Central- og Østeuropa samt til europæiske kulturorganisationer, og der er indkommet et meget stort antal svar. i dette høringsforløb var afholdelsen af et EU-kulturforum den Højdepunktet 29. og 30. januar 1998 i Bruxelles med deltagelse af Kommissionen, Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, EØS-landene og de associerede lande samt adskillige organisationer og personligheder fra kulturverdenen. Med samme emne har Parlamentet gennemført en lang række høringer af kulturorganisationer med deltagelse af Kommissionen. Desuden blev der gjort brug af Europarådets nyligt afsluttede arbejde ("La culture au coeur") og Unescos "Notre diversité créatrice " (en rapport af Perez de Cuellar). Af høringsforløbet fremgik det, at der er en række fælles holdninger og ønsker blandt deltagerne. De syv vigtigste er følgende punkter: • • Q • • første punkt drejer sig om indholdet i de igangværende kulturprogrammer. Deltagerne understregede, at disse programmer var alt for uelastiske og førte til en uheldig spredning af midlerne, som betragtedes som utilstrækkelige. Der er en modsætning mellem de komplicerede og lange bureaukratiske procedurer og finansieringen af små aktioner uden langtidsvirkning. Man bør bestræbe sig på at samle aktionerne, forsøge at nå frem til en strukturerende virkning og administrativ forenkling i den nye generation af programmer, og det skal ske ved at fremme kommunikationen og samarbejdet blandt kulturformidlerne i mere strukturerede samarbejdsaktioner andet punkt er kulturens betydning for den europæiske integration. Kulturen er en grundlæggende forudsætning for en europæisk identitet. Men bevidstheden om de kulturer, som Europa repræsenterer, og bevidstheden om et åbent og forskelligartet, men fælles kulturområde synes utilstrækkelig og må styrkes for at fremme den euro pæiske integration tredje punkt er, at kulturen stadig mere synes at være en drivkraft for samfundet, en kilde til livskraft, dynamik og social udvikling. Ud fra denne synsvinkel bør den kunstneriske skaben tillægges den største opmærksomhed, for den er den vigtigste dimension i enhver kulturel aktivitet fjerde punkt er kulturens særlige karakter. Kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser er forskellig fra andre varer eller tjenesteydelser. De skal ikke forvaltes af almindelige markedsregulerende mekanismer. De kræver retsforskrifter, der respekterer den kultu relle mangfoldighed og fremmer den kunstneriske skaben femte punkt understreger, at kulturen er et særdeles velegnet middel til at styrke den sociale samhørighed, især på udsatte områder eller blandt udstødte samfundsgrupper. Endelig styrker kulturen og den kulturelle udveksling og dialog freden, som er et af hovedmålene for de europæiske integrationsbestræbelser 10 u sjette punkt fremhæver, at selv om kulturens betydning inden for Fællesskabet er helt klar, så er den det i lige så høj grad for forbindelserne med EU's partnere i tredje landene. Kulturen er et vigtigt aktiv for EU's politik udadtil. Desuden er det nødven digt at vedligeholde forbindelserne mellem Europa og de millioner af europæere, som bor og arbejder i tredjelande • syvende punkt er, at enhver borger i Europa bør have adgang til kulturen og til at udfolde sig kreativit. Anerkendelsen af de kulturelle rettigheder er i denne henseende et vigtigt mål. III. Den nye strategis mål og midler Fællesskabets ny fremgangsmåde på kulturområdet omfatter et begrænset antal hovedmål, der svarer til de opgaver, traktaten giver Fællesskabet på dette område: især artikel 128 fremhæver det fælles europæiske kulturområde ved fokusering på fælles kulturelle træk, respekt for og fremme af den kulturelle mangfoldighed, kreativiteten som kilde til en varig udvikling inden for det europæiske kulturområde, kulturens bidrag til den sociale samhørighed, udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer til tredje landene og dialog med de andre kulturer i verden. Med henblik på virkeliggørelse af disse mål forelægger Kommissionen: • et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et enhedsinstrument for finansiering og planlægning til fordel for samarbejdet på kulturområdet år 2000-2004, u en vejledning med sigte på en tydelig integrering af de kulturelle aspekter i Fælles skabets retsakter og politikker. 1. Finansieringsinstrumentet Større effektivitet i de kultursamarbejdsaktioner, der skal omorganiseres under et enheds- instrument for finansiering og planlægning. Programmet gennemføres i tidsrummet 2000 til 2004 og skal afløse de tre igangværende kulturprogrammer (Kalejdoskop, Ariane og Raphael). I overensstemmelse med Agenda 2000 er de nye aktionsmidler i kultursam arbejdet udformet på en sådan måde, at der undgås enhver form for spredning ud over aktioner, der ville være uden virkelig gennemslagskraft. Støtten fra Fællesskabet skal derfor resultere i, at der gennemføres kulturprojekter med en ægte fællesskabsdimension og en virkelig gennemslagskraft. Formålet med programmet er at fremme samarbejdet mellem kunstnere, kulturformidlere og kulturinstitutioner i medlemsstaterne for at nå følgende specifikke mål: • De europæiske folk skal lære hinandens kultur og historie at kende, og der skal fo kuseres på den fælles kulturarv og den kulturelle dialog. • Der skal skabes værker, som formidles ud over landets grænser, og der skal ske ud veksling af kunstnere og deres værker. 11 a Den kulturelle mangfoldighed og nye kulturelle udtryksformer skal fremmes. u Kulturen skal bidrage til den socio-økonomiskc udvikling. • Fremhævelse af kulturarv, der er af europæisk betydning. • Kendskabet til de europæiske kulturer skal udbredes i tredjelande, og der skal iværk sættes en dialog med de andre kulturer i verden. I overensstemmelse med disse mål foretager Kommissionen med regelmæssige mellem rum de nødvendige prioriteringer. Der ydes støtte til flerårige kultursamarbejdsaftaler mellem kulturformidlere i flere medlemsstater, europæiske eller internationale aktioner i større målestok, nyskabende aktioner i Fællesskabet og/eller tredjelande. Alle disse elementer indgår i det forslag til Parlamentets og Rådets afgørelse om et enhedsinstrument for finansiering og planlæg ning til fordel for samarbejdet på kulturområdet 2000-2004. 2. Tydelig integrering af de kulturelle aspekter i Fællesska bets retsakter og politikker Artikel 128, stk. 4, i EF-traktaten forpligter Fællesskabet til at tage hensyn til de kultu relle aspekter i sin virksomhed, og Kommissionen har derfor fundet det hensigtsmæssigt at opstille vejledende rammer med sigte på at øge synligheden og virkningen af og sammenhængen i de fællesskabsretsakter og -instrumenter, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturen i rammeprogrammets gyldighedsperiode 2000-2004. Denne fremgangsmåde skulle imødekomme de ønsker, der er kommet til udtryk fra de øvrige EU-institutioner og Regionsudvalget efter meddelelsen om den "Første rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed", som Kommissionen vedtog den 18. april 1996 (KOM (96) 160 endelig udg. ). Denne integrering af de kulturelle aspekter i EU-politikkerne kan gennemføres i perio den 2000-2004 efter følgende tre hovedretningslinjer: - et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturen, - den kulturelle dimension i de forskellige støttepolitikker, - kulturen i Fællesskabets eksterne relationer. Alle disse elementer er behandlet udførligt i Kommissionens vejledning. 12 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (Program "Kultur - 2000") (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 5, første led, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget2, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B3, og ud fra følgende betragtninger: 1. Kulturen er et væsentligt element i den europæiske integration, som bidrager til at bekræfte og styrke den europæiske samfundsmodel og Fællesskabets indflydelse in ternationalt; 2. kulturen rækker efterhånden ud over de områder, den traditionelt har været bundet til, og ind på det sociale og økonomiske område og spiller derfor en væsentlig rolle for, hvorledes vi forholder os til de nye udfordringer, Fællesskabet står over for, såsom globalisering, informationssamfundet, social samhørighed og jobskabelse; 3. som følge af kulturens stadig voksende betydning for det europæiske samfund og de udfordringer, Fællesskabet står over for ved tærsklen til det 21. århundrede, bør effek tiviteten af og sammenhængen i Fællesskabets indsats på kulturområdet forbedres; der bør med henblik herpå indføres et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet for årene 2000-2004, samtidig med at der tages hen syn til nødvendigheden af i stadig stigende grad at integrere kulturen i Fællesskabets øvrige politikker; Rådet har ved sin afgørelse af 22. september 19974 anmodet Kom missionen om at fremsætte forslag til indførelse af et enhedsinstrument for planlæg ning og finansiering med henblik på gennemførelsen af artikel 128; 1 EFT C 2 EFT C 3 EFT C 4 EFT C 305 af 7. 10. 1997, s. 1. 13 4. hvis borgerne i højere grad skal inddrages og deltage fuldt ud i det europæiske sam arbejde, er det nødvendigt i større omfang at fremhæve de fælles kulturelle værdier og rødder som et væsentligt element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund, der er baseret på frihed, demokrati, tolerance og solidaritet, og det er nødvendigt at finde en bedre balance mellem del økonomiske og det kulturelle aspekt af Fællesskabet, således at de lo aspekter i højere grad kommer til at supplere hinanden; 5. traktaten har til formål at skabe et stadig snævrere samarbejde mellem de europæiske folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale forskelligartethed respekteres og den fælles kulturarv fremhæves; 6. Fællesskabet arbejder derfor for udvikling af et åbent og forskelligartet, men fælles kulturområde for europæerne på grundlag af nærhedsprincippet, samarbejde mellem de involverede på kulturområdet og et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturelle aktiviteter, samtidig med at den kulturelle mangfoldighed respekteres; 7. skal dette fælles europæiske kulturområde kunne opfattes som en realitet af euro pæerne, er det vigtigt at støtte kunstnerisk virksomhed, sikre en bedre udnyttelse af den europæiske kulturarv, forbedre det gensidige kendskab til de europæiske folke slags kultur og historie og fremme kulturudvekslinger for at skabe bedre muligheder for udbredelse af viden og for samarbejde og kunstnerisk udfoldelse; 8. samarbejdet med de implicerede på kulturområdet bør derfor fremmes gennem an sporing til samarbejdsaftaler, der gør det muligt at gennemføre fælles initiativer; mere målrettede aktioner med en klar europæisk dimension samt specifikke og fornyende aktioner bør støttes, og der bør skabes diskussion og dialog om udvalgte emner af europæisk interesse; 9. med gennemførelsen af kulturprogrammerne Kalejdoskop, Ariane og Raphael, der er vedtaget ved henholdsvis Europs-Parlamentels og Rådets afgørelse nr. 719/96/EF5, nr. 2085/97/EF6 og nr. 2228/97/EF7, har Fællesskabet iværksat den første etape af ind satsen på kulturområdet, men Fællesskabets kulturindsats bør rationaliseres og styr kes; 10. i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Agenda 2000" bør effektivi teten af Fællesskabets foranstaltninger øges, bl. a. ved at de disponible midler til de interne politikker, herunder indsatsen på kulturområdet, koncentreres for at undgå enhver spredning på foranstaltninger, som ikke er i stand til at få nogen særlig virkning; Fællesskabets kulturelle indsats inden for det fælles europæiske kultur område bør derfor sikre gennemførelsen af projekter med en fællesskabsdimension, der er synlige for borgerne og har en reel effekt; 11. der bør tages hensyn til de indhøstede erfaringer, navnlig i forbindelse med eva lueringen af kulturprogrammerne af første generation, den omfattende høring, der er 5 EFT L 99 af 20. 4. 1996, s. 20. 6 EFT L 291 af 24. 10. 1997, s. 26. 7 EFT L 305 af8. 11. 1997, s. 31. 14 indledt med samtlige involverede parter, og resultaterne af Den Europæiske Unions kulturforum den 29. og 30. januar 1998; 12. der bør tages hensyn til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København den 21. og 22. juni 1993, hvori der anmodes om at åbne Fællesskabets programmer for de central- og østeuropæiske lande, der har indgået associeringsaftaler; Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med visse tredjelande, der omfatter et afsnit om kultur; 13. denne afgørelse indeholder for hele programperioden en finansieringsramme, som udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommis sionens erklæring af 6. marts 19958; 14. målene for den påtænkte handling, indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne; det kan derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 3 B, på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; i overensstemmelse med proportionalitetsprin cippet, jf. nævnte artikel, begrænser denne afgørelse sig til det minimum, der er på krævet for at nå disse mål, og Fællesskabet handler ved denne afgørelse kun i det omfang, det er nødvendigt for at nå disse mål; 15. dette program bør fra år 2000 være det eneste operationelle program; afgørelse 2228/97/EF bør derfor ophæves - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Varighed og mål Der indføres et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af Fællesskabets indsats på kulturområdet, benævnt "Kultur 2000-programmet", for perioden fra 1. januar 2000 til 31. december 2004. Kultur 2000-programmet bidrager til at fremhæve det fælles europæiske kulturområde ved fremme af samarbejdet mellem kunstnere, kulturformidlere samt kulturinstitutioner i medlemsstaterne med henblik på at realisere følgende mål: a) b) c) Gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der læg ges vægt på den fælles kulturarv og dialogen på kulturområdet. Kunstnerisk virksomhed, tværnational kulturspredning og udveksling af kunst nere og deres værker. Styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og udvikling af nye kulturelle udtryks former. 8 EFTC102af4. 4. 1996,s. 4. 15 d) e) 0 Kulturens bidrag til den socioøkonomiske udvikling. Udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning. Udbredelse af kendskabet til den europæiske kultur i tredjelande og dialog med andre kulturer i verden. Kultur 2000-programmet fremmer effektiv koordinering med de foranstaltninger, der iværksættes som led i andre fællesskabspolitikker, og som har virkning på kulturområdet. Artikel 2 De forskellige former for kulturaktioner De i artikel 1 nævnte mål realiseres gennem følgende aktioner: a) b) c) Aktioner, der er integreret i strukturerede, flerårige aftaler om kultursamarbejde. Større aktioner af europæisk og/eller international betydning. Specifikke nyskabende og/eller eksperimentelle aktioner i Fællesskabet og/eller tredjelande. Aktionerne og deres gennemførelse er beskrevet i bilaget. Artikel 3 Budget Det samlede beløb til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for den i artikel 1 omtalte periode er på 167 mio. ECU. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden i overensstemmelse med de fi nansielle overslag. De organer og virksomheder, der modtager støtte gennem Kultur 2000-programmet, skal, enten direkte eller i kraft af en aktiemajoritet, være ejet af en medlemsstat og/eller af statsborgere i en medlemsstat, medmindre andet følger af aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i. Artikel 4 Gennemførelse Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af Kultur 2000-programmet. Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlems staterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 16 Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som Kom missionen kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udval get om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 5 Tredjelande og internationale organisationer Kultur 2000-programmet er åbent for deltagelse af landene i Det Europæiske Økono miske Samarbejdsområde samt for deltagelse af Cypern og de associerede centraleuro pæiske lande på de betingelser, der er fastsat i associeringsaftalerne og tillægsproto kollerne til associeringsaftalerne om deltagelse i de fællesskabsprogrammer, der er eller bliver indgået aftaler om med disse lande. Kultur 2000-programmet er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler, der omfatter bestemmelser om kultur, idet der anvendes tillægsbevillinger, der tilvejebringes efter procedurer, der aftales med disse lande. Kultur 2000-programmet gør det muligt at samarbejde med internationale organisationer på kulturområdet, såsom Unesco og Europarådet, idet alle parter bidrager på lige fod og under overholdelse af den enkelte institutions eller organisations bestemmelser for gennemførelse af de i artikel 2 nævnte foranstaltninger. Artikel 6 Evaluering I løbet af år 2002 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Regions udvalget en detaljeret evalueringsrapport om resultaterne af Kultur 2000-programmet set i forhold til målene, eventuelt ledsaget af forslag om ændring af denne afgørelse. Når "Kultur 2000"-prorammet er gennemført, forelægger Kommissionen en rapport om gennemførelsen for Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. Artikel 7 Ophævelse Afgørelse nr. 2228/97/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2000. 17 Artikel 8 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2000. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand 18 BILAG Kultur 2000-programmet tager sigte på at anspore til skabende kunstnerisk virksomhed og til udbredelse af kendskabet til de europæiske folkeslags kultur, især inden for musik, litteratur, scenekunst og arkitektur og kulturgenstande samt nye kulturelle udtryksformer. Dette skal ske ved at fremme samarbejdet mellem kulturorganisationer, kulturarbejdere og kulturinstitutioner i medlemsstaterne og ved at støtte aktioner, der i kraft af deres omfang og europæiske karakter bidrager til at udbrede kendskabet til de europæiske kulturer, både inden for og uden for Den Europæiske Union. Kommissionen foretager med regelmæssige mellemrum de prioriteringer, der er nødven dige for gennemførelsen af programmet. I. 1. Beskrivelse af aktionerne Aktioner, der er integreret i strukturerede og flerårige tværnationale aftaler om kultursamarbejde Kommissionen fremmer kontakter og samarbejde, bl. a. gennem net af kulturarbejdere, kulturorganisationer og kulturinstitutioner i forskellige medlemsstater med henblik på gennemførelse af strukturerede og flerårige kulturaktioner inden for som uden for Fællesskabet. De "kultursamarbejdsaftaler", der foreslås for en varighed af indtil tre år, omfatter helt eller delvis aktioner som nedenstående: • Koproduktion af værker og andre store kulturarrangementer (f. eks. udstillinger og festivaler), især inden for udøvende kunst, litteratur og kulturarven, der gøres til gængelige for det størst mulige publikum i Unionen; u Kulturarrangementer (inden for scenekunst, bildende og kulturarven) i Fællesskabet med sigte på at udbrede kendskabet til europæisk kultur; • Aktioner, der omfatter flere forskellige kulturdiscipliner, bl. a. : - gennemførelse af integrerede, tværsektorielle projekter (der samler f. eks. ska bende kunstnerisk virksomhed, kulturarven og ny teknologi) med henblik på at fremhæve lokaliteter, bygningsværker, anlæg og begivenheder eller gennemføre kulturtiltag, der kræver omfattende investeringer; - gennemførelse af kulturinitiativer, der tager sigte på at udvikle den økonomiske dynamik ved helt eller delvis at integrere den faglige proces fra den kunstneriske skaben til den praktiske tilrettelæggelse, hvor teknikeres og andre fagfolks med virken er nødvendig for gennemførelsen; • Aktioner med sigte på at udvikle kulturarbejderes videreuddannelse og mobilitet (kunstnere, konservatorer, museumsfolk mv. ), både teoretisk og praktisk, herunder anvendelse af ny teknologi; • Aktioner med sigte på at øge borgernes kendskab til kulturarvens rigdom og mang foldighed (arkitekturarv, kulturgenstande og immaterielle elementer), udbrede kend- 19 skabet til europæernes fælles kulturelle værdier og rødder samt anspore til gensidigt kendskab til de europæiske folks kultur og historie og stimulere kulturdialogen. (Studier og forskning, bevidstgørelse, undervisning og udbredelse af viden, semina rer, kongresser og møder om vigtige europæiske kulturtemaer). Fællesskabsstøtten ydes, efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse, til gennemførelse af de nævnte "kultursamarbejdsaftaler". Det er hen sigten ud over en del af finansieringen af projektet at dække udgifter til etablering af et solidt og flerårigt samarbejde, der har en retlig form, der er anerkendt i en af Unionens medlemsstater. For at samarbejdsaftalen kan være støtteberettiget, skal initiativtagere i mindst syv af de stater, der deltager i Kultur 2000-programmet, medvirke i gennemførelsen af de aktioner, aftalen omfatter. Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 60% af kultursamarbejdsaftalens budget. Støtten kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke større end 350 000 ECU om året. Denne støtte kan øges med indtil 20% til dækning af udgifter til etablering af net og til forvaltning af samarbejdsaftalen. 2. Store aktioner Disse store aktioner med stor spændvidde og betydelig gennemslagskraft over for bor gerne i Fællesskabet bidrager til at øge bevidstheden om at høre til det samme fællesskab og fremmer forståelsen for Europas kulturelle mangfoldighed. Til disse aktioner tæller bl. a. følgende: u Den Europæiske Kulturby, hvis udvælgelsesprocedure er fastlagt ved Europa-Parla mentets og Rådets afgørelse af , • u etablering af Den Europæiske Unions kulturfestival inden for scenekunst i det land, der har formandskabet for Unionen, indførelse af Europadage i forbindelse med visse store internationale kulturarrange menter, der giver kunstnere og intellektuelle fra andre medlemsstater og associerede lande, der medvirker i Kultur 2000-programmet, mulighed for at deltage, • fremhævelse af en begivenhed, et historisk bygningsværk eller anlæg, der repræ senterer en fælles kulturstrømning, befinder sig på Unionens område, er af europæisk betydning, har stor symbolværdi og er offentligt tilgængelig, • anerkendelse af store kunstneriske talenter, • ansporing til kulturdialogen inden for som uden for Fællesskabet gennem afholdelse af Den Europæiske Unions kulturforum, a udbredelse på tværs af landegrænserne af vigtige tiltag ved hjælp af informati onssamfundets nye teknologier, herunder også udbredelse på tværs af landegrænserne 20 af kulturarrangementer (debatter, kunstneriske opførelser, værker mv. ) via fjernsynet (støtte til "nedtagelse", oversættelse, synkronisering, undertekster mv. ), u gennemførelse af nyskabende initiativer, der sammenkobler uddannelse, kunst og kul tur. Fællesskabsstøtten til disse aktioner kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke højere end 1 mio. ECU. 3. Særlige aktioner Fællesskabet støtter hvert år samarbejdsaktioner, der gennemføres af kulturarrangører i forskellige medlemsstater, på grundlag af opstillede prioriteringer og efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse. Disse aktioner, der har delta gelse af arrangører fra mindst fire medlemsstater, er af nyskabende og eksperimenterende art og tager især sigte på: LI Ved siden af den klassiske kultur at fremme nye kulturelle udtryksformer forbundet med interesse for naturen, solidaritet, videnskab, fred mv. ; • at bidrage til, at kulturtilbuddene bliver lettere tilgængelige og udnyttes bedre af borgerne trods sociale og regionale forskelle, også af de mest ugunstigt stillede og de unge; u at fremme udformningen af multimedieværktøjer med sigte på forskellige publikums- grupper for at gøre skabende kunstnerisk virksomhed og den europæiske kulturarv mere forståelig og tilgængelig for alle; • fremme initiativer, erfaringsudvekslinger og samarbejde mellem aktører på det kultu relle og sociokulturelle område, der arbejder med social integration, især af unge; • fremme udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande ved bl. a. at støtte samarbejdet mellem medlemsstaternes kulturinstitutter og/eller -tjenester i tredjelande om temaer af europæisk interesse. Fællesskabsstøtten til de særlige aktioner kan ikke være mindre end 50 000 ECU og ikke over 100 000 ECU. II. Koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kul turområdet Kommissionen sørger for koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kulturområdet, både i forbindelse med samarbejdsaftalerne, de store aktioner og de særlige aktioner. Sigtet hermed er bl. a. at fremme samarbejdet mellem sektorer med fælles og konvergerende interesser såsom: - kultur og turisme (kulturturisme), - kultur og undervisning (bl. a. ved i skolerne at præsentere audiovisuelle produkter og multimedieprodukter om europæisk kultur med kommentarer af skabende og ud øvende kunstnere), 21 - kullur og beskæftigelse med sigte på oprettelse af kulturarbcjdspladser, bl. a. på nye kulturlokalitelcr, - kultur og eksterne relationer, - kulturstatistikker med henblik på udveksling af sammenlignelige statistiske oplysnin ger på fællesskabsplan. III. Kommunikation Modtagerne af fællesskabsstøtte gør udtrykkeligt og på iøjnefaldende måde opmærksom på denne støtte i forbindelse med alle informations- eller kommunikationstiltag om iværksatte og gennemførte aktioner. IV. Faglig bistand og ledsageforanstaltninger Kommissionen kan ved gennemførelsen af Kultur 2000-programmet indhente faglig bistand fra eksterne organer, hvis medvirken finansieres inden for det samlede beløb til programmet. Den kan under de samme betingelser inddrage eksperter eller ekspertnct. lind videre kan Kommissionen gennemføre cvalucringsundersøgelser og afholde semi narer, kollokvier og andre ekspertmøder, der kan tænkes at lette gennemførelsen af pro grammet. Kommissionen kan ligeledes iværksætte in fonnations- og publikationsinitia- tiver. V. Kontaktpunkter Kommissionen og medlemsstaterne tilrettelægger og udbygger den gensidige udveksling af oplysninger, der er relevante for gennemførelsen af Kultur 2000-programmet, via kul- turkontaktpunktcr, der har til opgave: - - - at fremme Kultur 2000-programmet at anspore til den størst mulige inddragelse af fagfolk i aktionerne at fungere som permanente relæer for medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner med henblik på at skabe en komplementaritet mellem aktionerne i Kultur 2000-pro grammet og de nationale støtteforanstaltninger. 22 TYPELIG INTEGRERING AF DE KULTURELLE ASPEKTER I FÆLLESSKABETS RETSAKTER OG POLITIKKER Kommissionens vejledning I henhold til artikel 128, stk. 4, skal der under udøvelsen af Fællesskabets beføjelser tages hensyn til de kulturelle aspekter, der skal skabes overensstemmelse mellem de vedtagne foranstaltningers egne mål og de kulturelle mål, og der skal især tages hensyn til respekten for den kulturelle mangfoldighed, opmuntring til kunstnerisk skaben og kulturel udfoldelse samt fremme af kulturelt samarbejde og udveksling. De retningslinjer, Kommissionen har opstillet for at sikre integreringen af de kulturelle aspekter i Fællesskabets retsakter og instrumenter i løbet af perioden 2000-2004, samler sig om følgende tre hovedpunkter: - Et lovgivnings miljø, der er gunstigt for kulturen, - den kulturelle dimension i de forskellige støttepolitikker, - kulturen i Fællesskabets eksterne relationer. 1. Et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturen Adskillige områder af kulturlivet er omfattet af retsforskrifter og beslutninger på EU-plan, der bidrager til virkeliggørelsen af de nævnte mål. A. Respekten for den kulturelle mangfoldighed Behovet for bekræftelse af og respekt for den kulturelle identitet føles især i vore samfund, når økonomien befinder sig i en globaliseringsproces, som måske synes at føre til kulturel og sproglig ensretning, eller endog forfladigelse. Det Europæiske Fællesskab, som består af forskelligartede og selvstændige kulturer, som har beriget hinanden i løbet af århundrederne, er fast besluttet på, at den kulturelle mangfoldighed skal respekteres inden for det åbne kulturområde, som EU udgør. I traktaten om Den Europæiske Union gøres denne respekt for den kulturelle mang foldighed til en forpligtelse (EF-traktatens artikel 3p og 128, stk. 1), som er blevet under bygget i Amsterdam-traktaten: i den nye artikel 128, stk. 4, slås det fast, at "Fællesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat, navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfol dighed". For øvrigt har Domstolen vist sig lydhør over for de særlige behov, som bevarelsen og fremhævelsen af den kulturelle identitet indebærer. F. eks. mener Domstolen, at "det ikke er i strid med traktaten at føre en politik, som har til formål at beskytte og fremme en medlemsstats sprog" (dom i Groener-sagen), og at "den almene interesse i at sikre den nationale historiske og kunstneriske arv kan være tvingende hensyn, der begrunder en restriktion i den frie udveksling af tjenesteydelser" (dom i "turistførersagerne'1). 23 Politikken for bøger og læsning I sin afgørelse af 22. september 1997 (97/C305/02) om faste bogpriser på tværs af græn serne i europæiske sprogområder anmoder Rådet Kommissionen "om at foretage en undersøgelse af betydningen af artikel 128, stk. 4, for anvendelsen af de artikler i traktaten, der måtte vedrøre faste bogpriser på tværs af grænserne, og om eventuelt at oplyse, hvorledes man kan muliggøre ordninger/aftaler om faste bogpriser i homogene sprogområder". Efter denne anmodning lader Kommissionen foretage en indgående undersøgelse af spørgsmålet om bogpriser og midlerne til at fremme litterære værker og deres udbredelse. Den vil derefter træffe afgørelse om, hvorvidt det vil være nødvendigt at tage initiativ på dette område. Offentlig støtte til kulturen Det hedder i artikel 92, stk. 3, litra d), at "som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes: støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod de fælles interesser ". Kommissionen afgør fra sag til sag, om undtagelsen i artikel 92, stk. 3, kan finde anvendelse på forbudet mod støtte i artikel 92, stk. 1. I sine afgørelser tager Kommissionen hensyn til de særlige forhold i hvert enkelt tilfælde og på det pågældende marked og tager de tilstræbte kulturelle mål i betragtning, indtil den har vedtaget de påtænkte retningslinjer for støtte i denne sektor. Beskyttelse af naturmindesmærker og kulturanlæg. Naturmindesmærker formet af mennesker er vidner om en kultur. Kulturanlæg er lo kaliteter, der udmærker sig ved deres kunstneriske eller maleriske skønhed, deres værdi (videnskabelige) eller de minder, der knytter sig til dem (historiske eller sagnagtige). I alle de strukturinterventioner, som Fællesskabet gennemfører som led i sine forskellige politikker, skal det sikre respekten for disse naturmindesmærker og kulturanlæg og garantere respekten for den kulturelle mangfoldighed. Der kan eventuelt blive tale om en henstilling på grundlag af artikel 128 for al opfylde dette mål. Den audiovisuelle politik Ved anvendelsen af direktivet om "Fjernsyn uden grænser" af 30. juni 1997 lægges der særlig vægt på bestemmelserne om respekten for værkerne (reklameindslag) og den kulturelle og sproglige mangfoldighed gennem foranstaltninger til fremme af audio visuelle værker. I løbet af år 2002 vil der blive gennemført en undersøgelse af virk ningerne af disse foranstaltninger. B. Fremme af den kunstneriske skaben og den kulturelle udvikling Den kunstneriske skaben er den vigtigste dimension i enhver form for kulturel aktivitet. Den er en saltvandsindsprøjtning for samfundet og udgør en drivkraft i det. Den giver næring til borgernes kunstneriske udfoldelser og er i stadig højere grad en faktor, der fremmer beskæftigelsen. Fællesskabet anerkender de skabende kunstneres betydelige rolle og agter at fremme den kunstneriske skaben og den kulturelle udvikling. Fælles skabet har adskillige beføjelser på dette område. 24 Ophavsret og beslægtede rettigheder Der er for nylig på internationalt plan vedtaget to nye traktater i Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO)9. Der føres i øjeblikket forhandlinger om to udkast til protokoller til WlPO-traktaterne om henholdsvis databaser og fortolkning eller frem førelse af audiovisuel kunst. På fællesskabsplan vedtog Kommissionen den 10. december 199710 et forslag til direktiv "om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informa tionssamfundet", som transponerer adskillige af de internationale forpligtelser, der er vedtaget for nylig, til fællesskabsret. Dette initiativ vedrører visse sider af ophavsretten og beslægtede rettigheder, nemlig retten til reproduktion, retten til tilgængeliggørelse for almenheden, retlig beskyttelse af integriteten for tekniske systemer til identifikation og beskyttelse samt retten til spredning og konsumptionsprincippet. I modsætning til de to WlPO-traktater dækker dette initiativ også det audiovisuelle område. Dette forslag til direktiv dækker ikke andre spørgsmål som f. eks. ophavsmændenes droit moral, harmonisering af privat kopiering, ophavsansvar og lovvalg samt retten til digitale radio- og TV-udsendelser. For øvrigt er det bestemt, at næste direktiv om elektronisk handel skal dække problemerne om ophavsansvar horisontalt, og navnlig ansvaret for overtrædelse af ophavsretten. Der er i øjeblikket ingen planer om, at forslaget skal om fatte spørgsmålet om lovvalg, især vedrørende ophavsretten. Med hensyn til droit moral er der planer om en henstilling på grundlag af artikel 128, stk. 5, med det formål at beskytte skabende kunstneres person og deres værker. Et nyt direktiv til harmonisering af følgeretten til fordel for ophavsmanden til et originalt kunstværk (EFT C 178 af 21. juni 1996) er til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet, og Kommissionen vedtog det ændrede forslag den 13. marts 1998. Det drejer sig om at tilkende ophavsmanden et økonomisk udbytte ved videresalg af hans originalkunstværk som led i et salg gennemført af en foged, auktionshuse eller andre handlende. Beskatning af kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser I øjeblikket kan medlemsstaterne vælge at anvende en reduceret momssats for de fleste kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser (bøger, ophavsret og beslægtede rettigheder, udstillinger, biograf-, museums- og teaterentré, fjernsynsmodtagelse osv. ) i henhold til direktiv 92/77/EØF af 19. oktober 1992. Beskatningen af kulturgoder giver i øjeblikket anledning til en debat vedrørende anvendelsen af den reducerede momssats på plader og multimedieprodukter og på bevarelse og restaurering af historiske bygninger og mindes mærker. Kommissionen vil tage sig af disse spørgsmål i forbindelse med dens arbejds program om indførelse af et nyt fælles momssystem og om modernisering af det nuvæ rende momssystem. Virksomhedssponsorering Problematikken omkring virksomhedssponsorering er delvis knyttet til spørgsmålet om direkte beskatning. Det er derfor ønskeligt at skabe et gunstigt miljø på europæisk plan 9 Disse traktater blev vedtaget på den diplomatiske konference om visse spørgsmål om ophavsret og beslægtede rettigheder, der blev afholdt den 26. 12. 1996 i Genève inden for rammerne af Verdens organisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). 10 KOM(97) 628 af 10. 12. 1997. 25 for virksomheders sponsorering ved bl. a. at fremme udveksling og udbredelse af oplysninger om nationale bestemmelser på beskatningsområdet til fordel for sponsorering af kulturelle aktiviteter og udarbejde en henstilling fra Fællesskabet på grundlag af artikel 128 for at få de nationale bestemmelser til at udvikle sig i den ønskede retning. C. Bidrag til kultursamarbejde og kulturudvekslinger Fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital, et af de grundlæggende principper i traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er afgørende for vitaliteten i det fælles europæiske kulturområde. Der er stadig behov for en betydelig indsats på følgende to områder: Fri bevægelighed for fagfolk i kultursektoren Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe på højt niveau for at undersøge de retlige, administrative og praktiske vanskeligheder, som borgerne støder på under udøvelsen af deres ret til at etablere sig og arbejde i en anden medlemsstat. I rapporten fra denne gruppe, der blev forelagt Kommissionen den 18. marts 1997, gøres der rede for de pro blemer, kunstnere og andre kulturarbejdere støder på under udøvelsen af deres ret til fri bevægelighed. Disse fagfolk "støder undertiden på uovervindelige vanskeligheder, der navnlig skyldes den ofte meget korte varighed af deres ophold og de forskellige besvær ligeformaliteter i forbindelse med dette ophold". Rapporten slutter med en understregning af, hvor vigtigt det er at fremme den fri bevægelighed for kulturarbejdere, og opfordrer til "en specifik aktion for at tage større hensyn til den særlige situation for kunstnere og andre kulturarbejdere". Kommissionen vil udarbejde en detaljeret opgørelse over de hindringer, der står i vejen for den fri be vægelighed og den grænseoverskridende mobilitet for kunstnere og andre kulturarbej dere, og som er en hindring for den kunstneriske skaben og udbredelsen af kulturgoder, og den vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at fjerne eventuelle hindringer for den fri bevægelighed. Fri bevægelighed for kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser Fællesskabet har allerede retsakter til forhindring af illegal handel med kulturgoder inden for det fælles marked og til beskyttelse af medlemsstaternes nationale skatte. Disse be stemmelser vedrører udførsel af kulturgoder11 og tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område12. Det er absolut en forudsætning for beskyttelsen af de kulturgoder, der i EU har rang af nationale skatte, at der sker en udvikling i samarbejdet mellem kulturforvaltningerne og andre ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne. Kommissionen vil også i fremtiden bestræbe sig på at fremme dette samarbejde. 2. Den kulturelle dimension i støttepolitikkerne Formålet med denne anden del er at gøre nærmere rede for forholdet mellem kultur området og de andre interne politikker - støttepolitikkerne - som Fællesskabet gennem- 11 Forordning (EØF) nr. 3911/92 af 9. december 1992 suppleret med forordning (EØF) nr. 752/93 af 30. marts 1993. 12 Rådets direktiv 93/7/EØF af 15. marts 1993. 26 fører, og sikre sammenhængen mellem de af fællesskabsinstrumenternes mål og midler, der har indvirkning på kulturen, og målene og midlerne for Fællesskabets indsats på kulturområdet. Ud fra denne synsvinkel foreslås der nogle operationelle foranstaltninger for at fremme en bedre integration af kulturen i de pågældende fællesskabsinstrumenter og for at give mulighed for en bedre koordinering af disse instrumenter. Denne integration vedrører de kulturområder, som kunne blive berørt af de forskellige interne politikker, såsom den kulturelle udvikling og de kulturelle aspekter af den fysiske planlægning, uddannelse og udbredelse af viden. A - Kulturel udvikling og de kulturelle aspekter af den fysiske planlægning Adskillige af Fællesskabets politikker yder et bidrag til den kulturelle udvikling og fremmer en velafbalanceret og bæredygtig kulturel planlægning i Fællesskabet. I løbet af perioden 2000-2004 vil disse foranstaltninger blive udbygget. Forskning og teknologisk udvikling spiller en central rolle i bestræbelserne på at fremme kreativitet, vækst og beskæftigelse i de forskellige dele af kultursektoren og er snævert forbundet med undervisning, uddannelse, turisme og fritidsaktiviteter. Det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling13 (1998-2002), der i øje blikket er til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet, søger at imødekomme borgernes aspirationer her ved overgangen til det 21. århundrede. Programmet skal efter Kom missionens forslag styrke forskning og udvikling på kulturområdet gennem særpro grammer og især nøgleaktioner. Kommissionen vil i nær fremtid forelægge forslag til disse programmer og aktioner. To temaprogrammer vedrører især kulturen: "Bevarelse af økosystemet" med nøgleaktionen "Fremtidens by og kulturarven", hvis formål er en harmoniske udvikling af bymiljøet ud fra en samlet miljømæssig approach. Der skal anvendes moderne organisationsmetoder, der navnlig bringer samklang mellem en forbedring af livskvaliteten, genoprettelse af den sociale ligevægt og beskyttelse, bevarelse og fokusering på kulturarven med henblik på en bæredygtig udnyttelse af dens sociale og økonomiske muligheder inden for beskæf tigelse og turisme. "Et brugervenligt informationssamfund" Nøgleaktionen "multimedieindhold og -værktøjer" tager sigte på at gøre informa tionssamfundets tjenesteydelser og produkter mere funktionelle, brugervenlige og acceptable i forbindelse med bestræbelserne på at fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed, bidrage til fremhævelsen af den europæiske kulturarv, stimulere kreativiteten og effektivisere undervisnings- og uddannelsessystemerne, ikke mindst livslang uddannelse. Det skal understreges, at de forskellige europæiske program- 13 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om 5. rammeprogram for Det Europæiske Fæl lesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) - inter- institutionelt dokument nr. 97/0119 (COD) af 6. februar 1998. 27 industrier er en stadig vigtigere økonomisk faktor. Det er vigtigt at skabe gunstige vilkår for, at de forskellige europæiske programproducenter kan fastholde eller for bedre deres konkurrenceposition. Det gælder især for udviklingen af EU's av-politik og indsatsen på kulturområdet, bl. a. vedrørende forlagsvirksomhed, musik og kul turarven. Det er vigtigt at befæste Europas ledende position på multimedieprogrammernes område for at lette kunstnerisk virksomhed og andre kulturaktiviteter. Mere generelt indgår de socioøkonomiske problemer i tværfaglig forskning i det 5. rammeprogram for forskning og udvikling og i en nøgleaktion. Med hensyn til den kulturelle dimension, der indgår som en integrerende del i den socioøkonomiske forsk ning, vil der blive lagt særlig vægt på den europæiske integrationsproces, globaliseringen og den teknologiske udvikling inden for information og kommunikation. Strukturpolitikkerne udgør et vigtigt middel til fremme af udviklingen af de kulturelle aspekter af den fysiske planlægning. Under gennemførelsen af dem i den nye program meringsperiode (2000-2006) vil Kommissionen under hensyntagen til konklusionerne i dens meddelelse om "Samhørighedspolitik og kultur. Et bidrag til beskæftigelsen"14 betragte kulturen som et fuldgyldigt element i strategierne for den regionale og lokale udvikling. Kulturstøtte gennem strukturfondene skal ikke kun give mulighed for at be vare og udvikle de kulturelle rigdomme (f. eks. kulturarven), men også for at gennemføre produktive investeringer i industrier og produkter af kulturel art. På denne måde kan der integreres en tydelig kulturel dimension både i de europæiske regioners operationelle programmer og i EU-initiativhandlingsprogrammer15. Der vil blive taget hensyn til de kulturelle aspekter i de nye retningslinjer for strukturfondene. Projekter af kulturelt tilsnit kan være støtteberettigede, hvis de skaber beskæftigelse og integreres i de regionale eller lokale udviklingssrategier. Med hensyn til udviklingen af landdistrikterne skal der i diversificeringspolitikken tages skyldigt hensyn til de muligheder, som udvikling af kulturaktiviteter frembyder. Spredningen af erhvervsaktiviteter kan fremmes gennem projekter på følgende områder: understregning af områdets identitet; bæredygtig udnyttelse af den regionale kulturarv (fysisk, folkloristisk og sproglig arv osv. ); etablering af permanente kulturelle infra strukturer (økomuseer, kulturcentre osv. ); gennemførelse af specifikke kulturaktiviteter. På turistområdet er de fleste af Fællesskabets hidtidige initiativer udviklet på baggrund af Rådets afgørelse 92/421/EØF, hvori det hedder, at "Fællesskabets indsats har til formål at understrege kulturarvens betydning for turismen og fremme et bedre kendskab til de europæiske landes kulturer, traditioner og levevis". Denne afgørelse understreger tydeligt den direkte forbindelse mellem turisme og kultur og især mellem turisme og kulturarv. 30% af turistrejserne skønnes til at have kulturelle formål. 14 KOM(96)512. 15 I henhold til reformen af strukturfondene for 2000-2006 skal Fællesskabets initiativer skæres ned fra 13 til 3: grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde til fremme af den øko nomiske udvikling i regionerne og med henblik på at fremme en harmonisk og afbalanceret fysisk planlægning i Europa; udvikling af landdistrikterne; tværnationalt samarbejde om nye metoder til be kæmpelse af diskrimination og uligheder af enhver art med hensyn til adgangen til arbejdsmarkedet. 28 Det er Fællesskabets opgave i denne henseende at give turistinitiativerne en europæisk dimension ved især at støtte udveksling af informationer, know-how og god praksis gennem tværnationale projekter. Disse aktivitetsområder indgår for øvrigt i det første flerårige program til fordel for turismen i Europa, "Philoxenia" (1997-2000), som Kom missionen har foreslået, men som endnu ikke er vedtaget af Rådet. B. Uddannelse og udbredelse af viden Erhvervsuddannelsen er et andet af de mål, hvor Fællesskabets socialpolitik gennem Den Europæiske Socialfond og andre initiativer i forbindelse med beskæftigelsespolitikken indirekte har indflydelse på kulturområdet. Nogle af de talrige interventioner fra ESF vedrører erhvervsuddannelse i kulturerhverv, både inden for moderne kunst og i bevaringen af kulturarven (uddannelse af kunstnere og skuespillere samt af museumspersonale, tilsynspersonale ved arkæologiske seværdig heder, personale til turistsektoren i forbindelse med præsentation af kulturarven osv. ). ESF tager også sigte på at aktivere beskæftigelsen inden for kultur og håndværk ved at støtte oprettelse af lokale kooperativer. Kulturen kan derfor drage fordel af Den Europæiske Socialfond (2000-2006), fordi den bidrager til økonomisk vækst, social udvikling og beskæftigelse. Fællesskabets undervisnings- og uddannelsespolitik yder et betydningsfuldt bidrag til udbredelsen af kendskabet til de europæiske landes kultur og historie. Kommissionens meddelelse "Kundskabernes Europa" (2000-2006)16 indeholder tre pri oriterede områder, som i flere henseender opviser en kulturel dimension: kundskaber, unionsborgerskab og kvalifikationer. Ud fra denne synsvinkel kan de kommende Socrates li-programmer samt Leonardo da Vinci II og Ungdom for Europa IV yderligere styrke den kulturelle dimension på områder som kulturundervisning, kunst- og kulturuddannelser, uddannelse af undervisere på disse områder, frivillig tjeneste på kulturområdet og udnyttelse af de nye teknologier med henblik på at få adgang til informationssamfundets ressourcer. Der kan tages hensyn til de kulturelle aspekter gennem: en forbedring af undervis- ningspersonalets kvalifikationer på kultur- og især kunstområdet; aktioner til fremme af mobiliteten blandt studerende i kunstneriske og humanistiske fag og fremmedsprog; opmuntring til tilegnelse af crhvervskvalifikationer, især inden for traditionelle og nye kunsthåndværksfag samt inden for de nye teknologier i forbindelse med kulturen. Økonomisk har kultursektoren i EU nu fået et omfang, der berettiger til, at der udarbejdes sammenlignelige kulturstatistikker ud fra allerede eksisterende kilder i medlemsstaterne. Kommissionen (Eurostat) har derfor i sit femårsprogram (1998-2002) medtaget et særligt afsnit om udarbejdelse af sammenlignelige fællesskabsstatistikker for kulturområdet med 16 KOM(97) 563 endelig udg. 29 oplysninger om fastlæggelse, opfølgning og evaluering af fællesskabsaktioner på kultur området. Inden for telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelsen af forsknings resultater har Fællesskabet taget en række initiativer for at forbedre kendskabet til kulturen og udbredelsen af den gennem følgende programmer: datakommunikations programmer (TAP), som gælder for medierne, det audiovisuelle område, biblioteker, museer, gallerier osv. ; avancerede kommunikations-teknologier og -tjenester (ACTS) til fremme af bl. a. udvikling og udnyttelse af disse tjenester i den kultursektoren; fler sprogede programmer (MLPA og MLIS) med det formål at udvikle edb-systemerne på sprogområdet; TEN-TELECOM, som angiver retningslinjerne og målene for de trans- europæiske kommunikationsnet, og endelig INFO 2000, som bl. a. yder støtte til multi mediaprodukter med kulturelt indhold. 3. Kulturen i Fællesskabets forbindelser med tredjelande Globaliseringen af de økonomiske forbindelser og kommunikationsnettene medfører nød vendigvis også en globalisering af de kulturelle interesser og fører til, at der indrømmes de kulturelle spørgsmål en særlig betydning. For at imødekomme disse fænomener har Fællesskabet udviklet en fremgangsmåde, der hviler på følgende fem elementer: a) Som led i de store internationale handelsforhandlinger bestræber Fællesskabet sig på at bevare EU's og medlemsstaternes evne til at vedtage og iværksætte de retsfor skrifter, hvormed respekten for den kulturelle mangfoldighed sikres og fremmes og kreativiteten og den kulturelle udvikling i Europa støttes. b) Fællesskabet udvikler hensigtsmæssige rammer for et afbalanceret kultursamarbejde med de andre regioner i verden og fremmer den kulturelle dialog. Den kulturelle dimension kommer mere og mere til udtryk i de bilaterale og multilaterale sam arbejdsaftaler, Fællesskabet har indgået, som f. eks. Euro-Middelhavspartnerskabet. c) Fællesskabet støtter den kulturelle udvikling i udviklingslandene. Således gøres næs ten halvdelen af de nationale indikativprogrammer for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet kultursektoren til en komponent i den økonomiske udvikling under gen nemførelsen af Lomé-konventionen. d) Fællesskabet åbner sine kulturprogrammer, så de europæiske lande kan deltage, som ønsker at tiltræde Den Europæiske Union. e) Det støtter udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelandene og styrkelsen af de kulturelle bånd med de EU-statsborgere, der er bosiddende i disse lande. 30 FINANSIERINGSOVERSIGT DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS RAMMEPROGRAM PÅ KULTUROMRÅDET (2000-2004) (Enhedsdokument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet: «Kultur 2000") 31 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 2. 3. 4. 5. BUDGETPOST RETSGRUNDLAG KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 4. 1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES VIRKELIGGJORT 5. 1. Emne og generelle mål 5. 2. Operationelle mål 5. 3. Målgruppe 6. PÅTÆNKTE AKTIVITETER OG BESTEMMELSER FOR STØTTE OVER BUDGETTET 6. 1. Aktivitetstyper 6. 2. Udgiftstyper 6. 3. Virkning af eksperimentelle aktioner 7. FINANSIELLE DETALJER 7. 1. Aktioner i forbindelse med strukturerede flerårige kultursamarbejdsaftaler 7. 2. Store aktioner af europæisk og international betydning 7. 3. Specifikke nyskabende og eksperimentelle aktioner i Fællesskabet og tredje lande 7. 4. Samlede omkostninger 8. OPFØLGNING OG EVALUERING 8. 1. Tidsplan 8. 2. Udvælgelseskriterier 8. 3. Opfølgning 8. 4. Evaluering 8. 5. Interne koordinationsmekanismer 9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Indvirkning på antallet af stillinger 10. 1. 10. 2. De menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning 10. 3. Andre udgifter 32 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet 2000-2004 (enheds- instrument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet: "Kultur 2000"). 2. BUDGETPOST B3-200X, Del Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet. 3. RETSGRUNDLAG • Forslag til Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enheds- instrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet. • Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, især artikel 128. 4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 4. 1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag • Ikke-obligatoriske udgifter. • Opdelte bevillinger. • Afsnit 3 i de finansielle overslag. 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæn gelse Rammeprogrammet skal omfatte perioden 2000-2004 inklusive. Kommissionen vil i god tid forelægge en evaluering af de opnåede resultater med henblik på en vurdering af de finansielle konsekvenser af en eventuel forlængelse ud over 2004. 5. BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES VIRKELIG GJORT 5. 1. Emne og generelle mål Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet skal fremme virkeliggørelsen af de mål, der er indeholdt i traktatens artikel 128. Mere specifikt opstiller artikel 1 i forslaget til afgørelse følgende mål: - gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der lægges vægt på den fælles kulturarv og den kulturelle dialog, - - støtte til kunstnerisk virksomhed, tværnational kulturspredning og ud veksling af kunstnere og deres værker, styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og udvikling af nye kulturelle udtryksformer, 33 - kulturens bidrag til den socioøkonomiske udvikling, - bedre udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning, - udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande og dialog med andre kulturer i verden. Rammeprogrammet søger at koncentrere støtten gennem et enhedsfinansie- ringsinstrument. Med sigte på udvidelsen vil en betydelig del af programmet omfatte støtte til aktiviteter, især samarbejdsaftaler, der inddrager ansøgerlandene. 5. 2. Operationelle mål På grundlag af en analyse af prioriteterne og de konstaterede problemer samt af de sektorer, der ifølge evalueringerne rummer et stort potentiale for euro pæisk "merværdi", er der opstillet følgende specifikke mål for rammepro grammet: • En meget kraftig forøgelse af antallet af længerevarende samarbejds aftaler (inden for én eller flere sektorer) og en forøgelse af antallet af kulturnet med henblik på bl. a. at fremme større gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie samt udvikling af europæisk kreativitet (ca. 60 aftaler/net). • Iværksættelse af omfattende initiativer og fremme, inden for som uden for Unionen, af disse initiativer og af den europæiske kulturarv - samt international udbredelse af kendskabet til disse gennem store aktioner (ca. 100 store aktioner). • Udvikling af nye kulturelle udtryksformer og den størst mulige ind dragelse af de kulturelt mest underprivilegerede befolkningsgrupper ved hjælp af specifikke og nyskabende aktioner (godt 600 specifikke aktio ner). 5. 3. Målgruppe I første række kulturarbejdere, f. eks. arrangører af kulturarrangementer og teaterfolk, samt kunstnere generelt og andre kreative mennesker. Men i princippet hører alle europæere med til målgruppen, ikke mindst under privilegerede befolkningsgrupper og de unge. 6. PÅTÆNKTE AKTIVITETER OG BESTEMMELSER FOR STØTTE OVER BUDGETTET 6. 1. Aktivitetstyper Med sigte på at virkeliggøre programmets mål foreslås tre typer aktiviteter: • aktiviteter i forbindelse med strukturerede og flerårige kultursamarbejds aftaler • store aktiviteter af europæisk og international betydning 34 • specifikke og/eller nyskabende aktiviteter i Fællesskabet og tredjelande. 6. 2. Udgiftstyper • Bidrag til samfinansiering af projekter (arrangementer, skabende kunst nerisk virksomhed, udvekslinger, aktiviteter med sigte på informering af offentligheden mv. ) • Bidrag til kulturnets etablerings- og driftsudgifter • Finansiering af kontrakter om faglig bistand • Finansiering af undersøgelser, publikationer, ekspertmøder og evaluerin ger. 6. 3. Virkningen af de eksperimentelle aktioner I det oprindelige forslag til budget for 1994 foreslår Kommissionen eks perimentelle aktioner, der tager sigte på at afprøve nye koncepter i forbindelse med rammeprogrammet, især: - i forbindelse med samarbejdsaftalerne: • etablering af net af initiativtagere med henblik på gennemførelse af projekter inden for én eller flere sektorer • opbygning af et europæisk forum • et universitetsnet - i forbindelse med store aktioner: • festivaler i forbindelse med formandskabet • Europadage i forbindelse med kulturarrangementer • • international fjernsynstransmission af store kulturbegivenheder etablering af net mellem medlemsstaternes kulturinstitutter inden for som uden for EU - i forbindelse med aktioner med sigte på social integration: • etablering af et netværk af kulturaktører fra underprivilegerede samfundsgrupper. De indhøstede erfaringer vil blive brugt i forbindelse med gennemførelsen af det nye program, ligesom der kan tages hensyn til resultaterne af forhand lingerne om dette program. 35 7. FINANSIELLE DETALJER 7. 1. Aktioner i forbindelse med strukturerede og flerårige kultursamarbejds aftaler • koproduktion af værker • kulturarrangementer (turnéer, festivaler mv. ) • • aktiviteter, der omfatter flere kulturdiscipliner efteruddannelse og fri bevægelighed for fagfolk • kendskab til folkeslagenes historie og kultur. Aftalerne skal opfylde følgende kriterier: • De skal have deltagere fra mindst 7 lande. • De skal vare i 3 år. • De skal have et gennemsnitligt årligt udgiftsbudget på 275 000 ECU til finansiering af aktiviteterne. Dette tal er baseret på erfaringerne med finansiering af aftaler/net i de eksisterende programmer (generelt 200 000 ECU i Raphael-programmet) og tager hensyn til det øgede antal deltagere (generelt 7 i stedet for 5 i dag). • De skal have et årligt udgiftsbudget på 55 000 ECU til administration og til drift af et net (20% af 275 000 ECU). • Det giver gennemsnitlige årlige udgifter på ca. 1 mio. ECU til finansiering af en samarbejdsaftale i 3 år. • Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. Det er planen, at der skal indgås 60 samarbejdsaftaler, mens programmet løber (baseret på 6 store aktioner, der involverer ca. 20 kulturelle udtryksformer, der hver omfatter indgåelse af i gennemsnit 3 kultursamarbejdsaftaler). 7. 2. Store aktioner af europæisk og international betydning • Den Europæiske Kulturby. • Festivaler i de lande, der har formandskabet for EU. • Europadage i forbindelse med kulturarrangementer med en europæisk dimension. • Præsentation af en begivenhed, et historisk monument eller bygningsværk eller et historisk anlæg af europæisk betydning. 36 • Anerkendelse af store talenter. • Fjernsynstransmission af kulturbegivenheder. De store aktioner skal opfylde følgende kriterier: • De skal have symbolværdi. • De skal give mulighed for flerårige aktiviteter (2 eller 3 år). • De skal have et gennemsnitligt årligt budget på 500 000 ECU, eller mere specielt: - Den Europæiske Kulturby -1 mio. ECU (støtte til byen, forberedende aktion og forvaltningsaktion) baseret på indhøstede erfaringer. - Festivaler i forbindelse med formandskabet: standardudgifter for store europæiske festivaler -1,5 mio. ECU, dvs. 750 000 ECU (50%). - Europadage i forbindelse med festivaler: ca. 1/3 af standardudgif terne til en festival, dvs. 500 000 ECU. Symbolske aktiviteter: 300 000-400 000 ECU om året, baseret på ind høstede erfaringer (Akropolis, Chiado-kvarteret, Athos-bjerget, pil- grimsruten til Santiago de Compostela mv. ). Store talenter: 200 000 ECU til uddeling af en pris til anerkendelse af store europæiske kulturpersonligheder - baseret på de gennemsnitlige udgifter til tilsvarende priser. Tv-koproduktion: 250 000 ECU pr. produktion, baseret på udgifterne til koproduktioner til informationsformål. • Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. Rammeprogrammet ventes at skulle finansiere ca. tyve store aktioner om året. 7. 3. Specifikke og nyskabende aktiviteter i Unionen og i tredjelande. • Kreativt arbejde og arrangementer med nye kulturelle udtryksformer • Borgernes adgang til og deltagelse i kulturaktiviteter, især de underprivi legerede og de unge • Udarbejdelse af multimedieværktøjer • Udvekslinger og samarbejde mellem fagfolk på kulturområdet og det sociokulturelle område, der arbejder med social integration. De specifikke aktioner skal opfylde følgende kriterier: • Der skal være deltagelse fra mindst 4 lande. 37 • Deskai vare i 1-2 år. • De skal have gennemsnitlige udgifter på 80 000 ECU. / de eksisterende programmer er de gennemsnitlige udgifter 45 000 ECU pr. projekt. De foreslåede gennemsnitsomkostninger tager hensyn til den mere koncentrerede støtte og det bredere samarbejde (flere deltagende stater). • Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. Det er planen at finansiere 630 aktiviteter af denne art i programperioden, dvs. 125 aktiviteter om året. De aktiviteter, der skal støttes, vedrører nye kunstneriske udtryksformer (50), kulturen i underprivilegerede områder (50) og forbindelserne mellem kulturen og andre politikker (25). 38 UDGIFTSTABEL 2000 2001 2002 2003 2004 I A LT I Mio. ECU 1. Samarbejdsaftaler • antal aktiviteter pr. år • antal igangværende aktiviteter • udgifter (1 mio. ECU/aktivitet) 12 12 12 12 24 12 12 36 12 12 36 12 12 36 12 60 60 2. Store aktioner - Den Europæiske Kulturby 2,5 1 1 1 1 - Festivaler i forbindelse med formand skabet (2/år) 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 6,5 7,5 2 2 2 2 2 10 - Europadage (5/år) - Symbolske aktiviteter • antal aktiviteter pr. år • antal igangværende aktiviteter • udgifter (1 mio. ECU/aktivitet) 2 2 2 2 4 2 3 7 3 3 8 3 3 9 3 13 13 2 9 - Pris til store talenter (2/år) 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 - TV 1 2 2 2 2 1ALT 9,4 8,9 9,9 9,9 9,9 48 3. Specifikke aktioner • antal aktiviteter pr. år • udgifter (0,08 mio. ECU/aktivitet) 120 9,6 125 10 125 10 130 10,4 130 10,4 630 50,4 4. Forvaltning • Kontorer for faglig bistand1 • undersøgelser, publikationer, ekspert- møder, • evaluering 0,5 0,8 1 0,8 I ALT 1,3 1,8 1 0,8 0,2 2 1 0,8 1,8 1 0,4 0,3 1,7 4,5 3,6 0,5 8,6 I ALT: 32,3 32,7 33,9 34,1 34 167 Forvaltningsudgifterne dækker et kontor for faglig bistand, undersøgelser, publikationer, ekspertmøder og evaluering. Kommissionen kan om nødvendigt trække på juridisk eks pertise og anvende et permanent net af specialister i de juridiske aspekter af kultur politikken. 1 Kontorer for faglig bistand: dette beløb indgår i del B af budgettet til evaluering og opfølgning. Driftsudgifterne kræver imidlertid en finansiering på 0,3 mio. ECU om året i del A af budgettet (se punkt 10. 2). 39 7. 4. Samlede udgifter På basis af de detaljerede beregninger, der er vedhæftet som bilag, frem kommer følgende samlede udgifter: 2000 2001 2002 2003 2004 I alt % Samarbejdsaftaler Store aktioner Specitlkke aktioner IVogramlbrvaltning 12 9,4 9,6 1,3 12 8,9 10 1,8 12 9,9 10 2 12 9,9 10,4 1,8 12 9,9 10,4 1,7 !ALT 32,3 32,7 33,9 34,1 34 60 48 50,4 8,6 167 35,9 28,7 30,3 5,1 100 8. OPFØLGNING OG EVALUERING 8. 1. Indikatorer De vigtigste analytiske elementer, der kan bruges til at måle resultaterne af programmet i forhold til dets mål, er følgende: - til integrerede aktioner: • antallet af samarbejdsaftaler (inden for én eller flere sektorer) og net, der modtager støtte, • antallet af aktive, der er involveret i disse aftaler eller net, • de ovennævntes andel af det samlede antal aktive i hver sektor, • varigheden af de net, der oprettes eller støttes, • antallet af aktiviteter på universitetsniveau - til store aktioner: • antallet og kvaliteten af de kulturprojekter og -arrangementer, der støttes af programmet, • antallet af aktive, der er involveret i disse projekter, • analyse af omfanget af mediedækningen af de store aktioner (over for den brede offentlighed) og over for aktive i kultursektoren (tidsskrifter og specialmagasiner) - for de specifikke aktioner: • antallet af nye kulturelle udtryksformer, der inddrages, • antallet af gennemførte proj ekter, • omfanget af deltagelsen i disse projekter af personer fra under privilegerede befolkningsgrupper og unge. 40 For alle aktiviteterne: • inddragelse af offentligheden, • den "merværdi", i både kulturel og socioøkonomisk forstand, der skabes af de synergier og partnerskaber, der udvikles, med særlig vægt på jobskabelse inden for kunst og kultur, • aktiviteter/aftaler/net, der har deltagelse fra ansøgerlandene. 8. 2. Udvælgelseskriterier • europæisk "merværdi" (se punkt 8), • • antallet af medlemsstater, der involveres i projekterne med initiativtagere (f. eks. skal der i aktion 1 være deltagelse fra mindst syv medlemsstater), antal sektorer, der berøres af projekter, der involverer mere end én sektor (mindst tre), • antal værker/kulturarvselementer/andet, der berøres af projekterne, • mindste publikumsdeltagelse, • mimmumsvarighed for netaftaler (mindst tre år), • minimumsniveau for projektbudgetter, • økonomisk virkning af projekterne (f. eks. i form af jobskabelse). 8. 3. Opfølgning Opfølgningen udføres ved hjælp af permanente instrumenter, der bl. a. ud fra indikatorerne skal måle resultaterne, samt i hvilket omfang udvælgelseskrite rierne er blevet fulgt. Disse elementer lader sig måle og vil blive vurderet, bl. a. i forbindelse med: • komparativ analyse af de enkelte projekters stærke og svage sider, • en fuldstændig aktivitetsrapport med en faglig og finansiel vurdering af aktiviteterne, • evaluering. Vurdering ved hjælp af disse indikatorer skulle ikke volde problemer. Kommissionen bistås i gennemførelsen af programmet af et rådgivende ud valg, bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. 8. 4. Evaluering Der udarbejdes en interimsevaluering i 2002 og en endelig evaluering ved programmets afslutning i 2004. 41 8. 5. Interne koordinationsmekanismer De interne koordinationsarrangementer til sikring af, at der tages hensyn til de kulturelle aspekter i Fællesskabets øvrige virksomhed, er beskrevet i Kom missionens meddelelse om dette emne, der blev offentliggjort i oktober 1997. GD X er ansvarligt for koordineringen. Inden udvælgelsen af nye projekter vil de andre tjenestegrene blive hørt. 9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Alle juridiske forpligtelser (kontrakter, aftaler mv. ) tillader inspektion fra Kommis sionens og Revisionsrettens tjenestegrene. Alle betalinger forudsætter forelæggelse af bekræftede udgiftsbilag, regnskabsover- sigter og finansielle oversigter, alt efter udgiftens art. Der er tale om inspektion på tre niveauer: af det enkelte dossier, af det enkelte dokument samt besøg på stedet. Der vil blive udført intern revision til kontrol af arbejdet på kontorerne for faglig bistand. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 10. 1. Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillin ger midlertidige stillinger heraf varighed ved anven delse af yder- ligere res sourcer ved anvendelse af eksisterende ressourcer i det pagaeldende ge- neraldirektorat eller den pagael- dende tjeneste Tjenestemaend eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer A B C lait 6 2 10 18 X X X X 2 1 0 3d) 6 42 10. 2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Bclob Beregningsmetode 1 jcnesienuuiid 9 720 000 f8x 108 000 ECU x 5 ar Midlertidigt ansatte 1 620 000 3 x 108 000 ECU x 5 ar Andre ressourcer (budgetpost A-7002) 1 500 000(I) 3 x 100 000 ECU x 5 ar I alt 12 840 000 (l) Finansiering afdriften af kontorerne for faglig bistand: 0,3 mio. ECU pr. år over budgetpost A-7002, hvilket skulle kompensere for tabet af de eksisterende kon sulenter. Under anvendelse af eksisterende ressourcer til forvaltningsaktiviteter (baseret på A-l, A-2, A-4, A-5 og A-7). 10. 3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost Belob Beregningsmetode (nr. og betegnelse) A-7031 146 250 15 repraesentanter for medlemsstaterne x 650 ECU x 3 m0der om aret x 5 ar I alt 146 250 Disse midler hentes fra GD X's eksisterende bevillinger. 43 ISSN 0254-1459 KOM(98) 266 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 01 09 Katalognummer: CB-CO-98-308-DA-C ISBN 92-78-36018-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 44