title: Kommissionens beslut nr 962/98/EKSG av den 7 maj 1998 om upphävande av besluten nr 1751/94/EKSG och nr 55/96/EKSG beträffande införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av hematittackjärn med ursprung i Brasilien, Polen, Tjeckien, Ryssland, och Ukraina

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cast-iron
export price
import
import price
third country

formats: html pdf print

text: 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/7 KOMMISSIONENS BESLUT nr 962/98/EKSG av den 7 maj 1998 om upph(cid:132)vande av besluten nr 1751/94/EKSG och nr 55/96/EKSG betr(cid:132)ffande inf(cid:148)rande av slutgiltiga antidumpningstullar p(cid:134) import av hematittackj(cid:132)rn med ursprung i Brasilien, Polen, Tjeckien, Ryssland, och Ukraina EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE B. (cid:153)VERSYN med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska kol- och st(cid:134)lgemenskapen, (4) med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/ EKSG av den 28 november 1996 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska kol- och st(cid:134)lgemenskapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9 i detta, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: (1) (2) (3) A. F(cid:153)RFARANDE I juli 1994 inf(cid:148)rdes genom kommissionens beslut nr 1751/94/EKSG (2) en slutgiltig antidumpnings- tull p(cid:134) import till gemenskapen av hematittackj(cid:132)rn med ursprung i Brasilien, Polen, Ryssland och Ukraina. Tullsatsen var skillnaden mellan priset 149 ecu/ton och v(cid:132)rdet fritt gemenskapens gr(cid:132)ns i de fall detta v(cid:132)rde var l(cid:132)gre (cid:132)n ovann(cid:132)mnda pris. januari 1996 inf(cid:148)rdes genom kommissionens I beslut nr 55/96/EKSG (3) en slutgiltig antidump- ningstull p(cid:134) import till gemenskapen av hematti- tackj(cid:132)rn med ursprung i Tjeckien och ett (cid:134)tagande fr(cid:134)n en s(cid:132)rskild export(cid:148)r godtogs. Tullsasen fast- st(cid:132)lldes p(cid:134) samma s(cid:132)tt som ovan. I punt 14 i beslut nr 1751/94/EKSG och punkt 52 i beslut nr 55/96/EKSG fastst(cid:132)lldes det att med h(cid:132)nsyn till den st(cid:132)ndigt f(cid:148)r(cid:132)nderliga marknadssitu- ationen f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten och till gemen- skapens intresse av att bevara konkurrenskraften hos anv(cid:132)ndarna av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)ref(cid:148)ll det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:148)vervaka den fortsatta utvec- klingen och de negativa effekter som kunde drabba anv(cid:132)ndarna och att se (cid:148)ver antidumpinings(cid:134)tg(cid:132)r- derna om marknadssituationen visade att det var befogat. (1) EGT L 308, 29. 11. 1996, s. 11. (2) EGT L 182, 16. 7. 1994, s. 37. (3) EGT L 12, 17. 1. 1996, s. 5. (5) (6) Mot bakgrund av den p(cid:134)tagliga (cid:148)kningen av export- priserna som kunde ha (cid:134)terverkningar p(cid:134) dump- ningsmarginalerna och marknadsl(cid:132)get i gemen- skapen meddelade kommissionen den 10 april 1996 i ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning (4) att den p(cid:134) eget initiativ skulle inleda en interims(cid:148)versyn i enlighet med artikel 11. 3 i kommissionens beslut nr 2277/96/ EKSG (nedan kallat ”grundbeslutet”). Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt gemenskaps- industrin, export(cid:148)rer/tillverkare, import(cid:148)rer och anv(cid:132)ndarindustrier som den visste var ber(cid:148)rda och deras intresseorganisationer samt f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r de exporterande l(cid:132)nderna. Alla direkt ber(cid:148)rda parter gavs tillf(cid:132)lle att inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande, skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. och Med h(cid:132)nsyn till det stora antalet export(cid:148)rer/tillver- kare i Brasilien beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 17 i grundbeslutet anv(cid:132)nda sig av stickprov f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpning i fr(cid:134)ga om det landet. Kommissionen kontaktade alla brasili- anska export(cid:148)rer/tillverkare som var k(cid:132)nda sedan f(cid:148)reg(cid:134)ende den antidumpningsf(cid:148)rfarande sammanslutning som f(cid:148)retr(cid:132)dde dem. De f(cid:148)retag som uppgav de st(cid:148)rsta volymerna av export till gemenskapen under 1995 och f(cid:148)rklarade sig villiga att samarbeta ingick i urvalet, dvs. ett stickprov best(cid:134)ende valdes ursprungligen ut bland de sexton svar som inkom- mit. Inga kommentarer mottogs fr(cid:134)n n(cid:134)gon ber(cid:148)rd f(cid:148)reslagna stickprovet, vilket part ang(cid:134)ende det d(cid:132)rf(cid:148)r valdes. De f(cid:148)retag som slutligen ingick i stickprovet av den sammanlagda volymen av export till gemenskapen under 1995. export(cid:148)rer/tillverkare en st(cid:148)rre stod f(cid:148)r andel sex av (7) Kommissionen skickade till de utvalda parterna i Brasilien och till alla parter som den visste var ber(cid:148)rda i andra exporterande l(cid:132)nder fr(cid:134)geformul(cid:132)r (4) EGT C 104, 10. 4. 1996, s. 11. L 135/8 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 som omfattades av unders(cid:148)kningen och i gemen- skapen. Svar mottogs fr(cid:134)n de utvalda brasilianska f(cid:148)retagen, tv(cid:134) polska f(cid:148)retag, en tjeckisk export(cid:148)r/ tv(cid:134) gemenskapsproducenter, tillverkare, tre icke i import(cid:148)rer, n(cid:132)rst(cid:134)ende gemenskapen och tv(cid:134) sammanslutningar av anv(cid:132)n- darindustrier i gemenskapen. Inga ryska eller ukra- inska export(cid:148)rer/tillverkare samarbetade i under- s(cid:148)kningen. anv(cid:132)ndarf(cid:148)retag sex (8) Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpning och den genomf(cid:148)rde kontrollbes(cid:148)k p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: och skada, a) Tillverkare i gemenskapen — DK Recycling und Roheisen GmbH, Duis- burg (Tyskland) — Servola Spa. , Trieste (Italien) b) Export(cid:148)rer/tillverkare Brasilien — Calsete, Sete Lagoas — Plantar Sider ´urgica SA, Sete Lagoas — Sicafe, Sete Lagoas — Sider ´urgica Ita-Min Ltda, Sete Lagoas Polen — Zaklad Wielkopiecowy Szczecin SP. Zoo — Huta Szczecin SA. , Szczecin Tjeckien — V(cid:146)tkovice as, Ostrava c) Icke n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r — Frank & Schulte GmbH, Essen (Tyskland) d) Anv(cid:132)ndarf(cid:148)retag i gemenskapen — Compagnie Fran(cid:135)aise des Fontes en Coqu- ille, Rochefort (Frankrike) — La Fonte (Frankrike) Ardennaise, Vivier-au-Court — Starkey’s Technicast Ltd. , Hull (F(cid:148)renade kungariket) (9) Dumpningsunders(cid:148)kningen omfattade perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1995 till och med den 31 mars 1996 (nedan kallad ”unders(cid:148)kningsperio- den”). Unders(cid:148)kningen r(cid:148)rande skada omfattade perioden fr(cid:134)n och med 1992 till och med slutet av unders(cid:148)kningsperioden. C. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT (10) Den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r samma produkt som i de tidigare unders(cid:148)kningarna, dvs. olegerat tackj(cid:132)rn inneh(cid:134)llande h(cid:148)gst 0,5 viktprocent fosfor, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande enligt KN-nummer 7201 10 19 (inneh(cid:134)llande minst 0,4 viktprocent mangan och mer (cid:132)n 1 viktprocent kisel) och kallas hematittackj(cid:132)rn. klassificeras Hematittackj(cid:132)rn anv(cid:132)nds f(cid:148)r tillverkning av gjutj(cid:132)rn med grafit i flingor (gr(cid:134)j(cid:132)rn), s(cid:132)rskilt f(cid:148)r gjutgods av h(cid:148)g kvalitet till maskiner och maskinverktyg samt till gjutgods med termisk och kemisk anv(cid:132)ndning. fysiska, kemiska grundl(cid:132)ggande (11) Kommissionen fann att hematittackj(cid:132)rn som tillverkas och s(cid:132)ljs av gemenskapsindustrin har samma och tekniska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den som det som importeras fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. P(cid:134) s(cid:132)tt har hematittackj(cid:132)rn som s(cid:132)ljs p(cid:134) samma hemmamarknaden i Brasilien, Polen och Tjeckien och s(cid:134)dant som exporteras till gemenskapen fr(cid:134)n de fem ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att hematittackj(cid:132)rn som tillverkas och s(cid:132)ljs i de exporterande, ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:132)r likadant som det som exporteras fr(cid:134)n de som tillverkas och s(cid:132)ljs i gemenskapen, i den mening som avses i artikel 1. 4 i grundbeslutet. till gemenskapen och det l(cid:132)nderna D. DUMPNING 1. Normalv(cid:132)rde a) Brasilien (12) Som framg(cid:134)r av punkt 6 anv(cid:132)ndes stickprov f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet. Ett f(cid:148)retag som ursprung- ligen ingick i stickprovet, vilket omfattade sex f(cid:148)re- tag, underl(cid:132)t att tillhandah(cid:134)lla v(cid:132)sentliga uppgifter. Detta f(cid:148)retag utesl(cid:148)ts d(cid:132)rf(cid:148)r ur stickprovet och ans(cid:134)gs vara ett icke samarbetsvilligt f(cid:148)retag. (13) Under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng framkom det att ett av f(cid:148)retagen som ingick i stickprovet hade n(cid:132)ra f(cid:148)rbindelser med ett annat f(cid:148)retag som ocks(cid:134) tillverkade och s(cid:134)lde den ber(cid:148)rda produkten och som inte ingick i det ursprungliga stickprovet. Med h(cid:132)nsyn till dessa kopplingar mellan de tv(cid:134) f(cid:148)retagen och f(cid:148)r att undvika kringg(cid:134)ende av even- tuella detta n(cid:134)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i det slutliga stickprovet, som d(cid:132)rigenom omfattade sex f(cid:148)retag. antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inbegreps 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/9 (14) (15) F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rde analyserade kommis- sionen huruvida f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) hemmamarkna- den f(cid:148)r var och en av de utvalda export(cid:148)rerna/ tillverkarna var representativ i enlighet med artikel 2. 2 i grundbeslutet. F(cid:148)r fem brasilianska expor- t(cid:148)rer/tillverkare fastst(cid:132)lldes det att den samman- lagda f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen p(cid:134) hemmamarknaden av den ber(cid:148)rda produkten motsvarade minst 5 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som exporterades till gemen- skapen. f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) Sedan pr(cid:148)vades det huruvida hemmamarknaden f(cid:148)r dessa fem export(cid:148)rer/tillver- kare utgjorde normal handel s(cid:134) som den beskrivs i artikel 2. 4 i grundbeslutet. I de fall d(cid:132)r det v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset var lika h(cid:148)gt som eller h(cid:148)gre (cid:132)n den v(cid:132)gda genomsnittliga kostnaden per enhet och d(cid:132)r omfattningen av f(cid:148)rs(cid:132)ljning till priser under kostnaden per enhet var mindre (cid:132)n 20 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som utgjorde underlag f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rdet ans(cid:134)gs all f(cid:148)rs(cid:132)ljning utg(cid:148)ra normal handel och normal- v(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av de v(cid:132)gda genom- snittliga priser som faktiskt betalades vid all f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning p(cid:134) hemmamarknaden. I de fall d(cid:132)r det v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset var l(cid:132)gre (cid:132)n den v(cid:132)gda genomsnittliga kostnaden per enhet eller d(cid:132)r omfattningen av f(cid:148)rs(cid:132)ljning som skedde till f(cid:148)rlust var minst 20 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som utgjorde underlag f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rdet, fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av de v(cid:132)gda genomsnittliga priser som faktiskt betalades vid den p(cid:134) l(cid:148)nsamma hemmamarknaden, vilken utgjorde minst 10 % av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av produkten p(cid:134) hemmamarknaden. f(cid:148)rs(cid:132)ljningen (cid:134)terst(cid:134)ende (16) Den (cid:134)terst(cid:134)ende brasilianska export(cid:148)ren/tillverk- aren i stickprovet s(cid:134)lde inte den ber(cid:148)rda produkten p(cid:134) hemmamarknaden under unders(cid:148)kningsperio- den. D(cid:132)rf(cid:148)r grundades dess normalv(cid:132)rde, i enlighet med artikel 2. 1 grundbeslutet, p(cid:134) det v(cid:132)gda genomsnittet av de priser p(cid:134) hemmamarknaden som togs ut av de andra fem export(cid:148)rerna/tillver- karna och som anv(cid:132)ndes f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normal- v(cid:132)rdet f(cid:148)r dem. b) Ryssland och Ukraina J(cid:132)mf(cid:148)rbart land (17) Eftersom b(cid:134)de Ryssland och Ukraina anses vara l(cid:132)nder som inte har marknadsekonomi m(cid:134)ste ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart land med marknadsekonomi v(cid:132)ljas ut representativ i skulle kunna fastst(cid:132)llas f(cid:148)r att normalv(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 7 i grundbeslutet. Brasilien f(cid:148)reslogs som ett l(cid:132)mpligt val, framf(cid:148)r allt p(cid:134) grund av liknande f(cid:148)rh(cid:134)llanden i tillg(cid:134)ngen p(cid:134) r(cid:134)material och energi. Dessutom var den brasilianska hemma- marknaden tillr(cid:132)ckligt fr(cid:134)ga om volym. Den brasilianska marknaden verkar ocks(cid:134) vara tillr(cid:132)ckligt konkurrensutsatt met tanke p(cid:134) det stora antalet f(cid:148)retag som finns d(cid:132)r. Slutligen b(cid:148)r det noteras att det togs h(cid:132)nsyn till det faktum att Brasi- lien redan hade anv(cid:132)nts som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land i den ursprungliga antidumpningsunders(cid:148)kningen. Inga kommentarer till valet av Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land mottogs fr(cid:134)n n(cid:134)gon ber(cid:148)rd part i Ryssland eller Ukraina. F(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) hemmamarknaden (18) Genom unders(cid:148)kningen konstaterades det att de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen i det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet hade tillr(cid:132)ckligt stor f(cid:148)rs(cid:132)ljning vid normal handel med den ber(cid:148)rda produkten p(cid:134) hemmamarknaden, i den mening som avses i artikel 2. 2 i grundbeslu- tet. Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ryssland och Ukraina ber(cid:132)k- nades d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) grundval av de faktiska priser som hade betalats eller skulle betalas f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten i det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet, dvs. Brasilien, s(cid:134) som anges i punkt 15 ovan. c) Polen (19) (20) F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet gjorde kommissionen den analys som beskrivs i punkt 14. F(cid:148)r b(cid:134)da de polska export(cid:148)rerna/tillverkarna fastst(cid:132)lldes det att den sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen p(cid:134) hemma- marknaden av den ber(cid:148)rda produkten motsvarade minst 5 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som exporte- rades till gemenskapen. Sedan pr(cid:148)vades det huruvida deras f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) i hemmamarknaden utgjorde normal handel enlighet med artikel 2. 4 i grundbeslutet. F(cid:148)r en export(cid:148)r/tillverkare utgjorde den l(cid:148)nsamma f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen p(cid:134) hemmamarknaden mindre (cid:132)n 10 % av den sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) hemmamark- naden och den ans(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r otillr(cid:132)cklig som grundval f(cid:148)r normalv(cid:132)det. Under dessa omst(cid:132)ndig- heter ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att konstruera normal- v(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundbeslutet genom att till produktionskostnaderna f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten l(cid:132)gga ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r att t(cid:132)cka f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader och f(cid:148)r vinst (som fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av l(cid:148)nsam f(cid:148)rs(cid:132)ljning). L 135/10 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 (21) (22) F(cid:148)r den andra export(cid:148)ren/tillverkaren ans(cid:134)gs uppgifterna om dess kostnader vara otillf(cid:148)rlitliga, framf(cid:148)r allt p(cid:134) grund av att f(cid:148)rdelningen r(cid:148)rande vissa s(cid:132)rskilda kostnader inte vederb(cid:148)rligen motive- ras och d(cid:132)rf(cid:148)r inte beaktades. L(cid:148)nsamhetsanalysen f(cid:148)r denna export(cid:148)r/tillverkare gjordes genom att dess f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser p(cid:134) hemmamarknaden j(cid:132)m- f(cid:148)rdes med de produktionskostnader per enhet som hade fastst(cid:132)llts f(cid:148)r den f(cid:148)rsta export(cid:148)ren/tillverka- ren eftersom de b(cid:134)da faktiskt anv(cid:132)nde samma pro- duktionsanl(cid:132)ggning. P(cid:134) grundval av detta konstate- rades det att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen vid normal handel med den ber(cid:148)rda produkten var tillr(cid:132)ckligt stor p(cid:134) hem- fastst(cid:132)lldes p(cid:134) mamarknaden s(cid:134) normalv(cid:132)rdet grundval av de v(cid:132)gda genomsnittliga priser som faktiskt betalades vid all f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) hemma- marknaden. d) Tjeckien F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet gjorde kommissionen den analys som beskrivs i punkterna 14 och 15. F(cid:148)r den enda tjeckiska export(cid:148)r/tillverkare som samar- betade i unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes det att den sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen p(cid:134) hemmamark- naden av den ber(cid:148)rda produkten motsvarade mer (cid:132)n 5 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som exporterades till gemenskapen. Sedan fastst(cid:132)lldes det att volymen av den f(cid:148)rs(cid:132)ljning som denna export(cid:148)r/tillverkare gjorde till f(cid:148)rlust motsvarade mer (cid:132)n 20 % av den f(cid:148)rs(cid:132)ljning som utg(cid:148)r underlag f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av normalv(cid:132)rdet. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittliga pris som faktiskt betalades f(cid:148)r den (cid:134)terst(cid:134)ende l(cid:148)nsamma f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) hemmamarknaden, vilket motsva- rade mer (cid:132)n 10 % av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) hemma- marknaden av den ber(cid:148)rda produkten. ga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundbe- slutet. I detta sammanhang och i avsaknad av andra uppgifter ans(cid:134)gs uppgifter fr(cid:134)n Eurostat utg(cid:148)ra en l(cid:132)mplig grund f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av exportpriser. 3. J(cid:132)mf(cid:148)relse a) Brasilien (25) (26) I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriserna f(cid:148)r f(cid:148)retagen i stickprovet togs h(cid:132)nsyn i form av justeringar till olikheter som p(cid:134)stods och konstaterades p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet, i enlighet med artikel 2. 10 i grundbeslutet. F(cid:148)ljaktligen gjordes justeringar f(cid:148)r skillnader i transport-, f(cid:148)rs(cid:132)krings-, hanterings- och lastningskostnader och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, samt f(cid:148)r kreditkostnader och provisio- ner. b) Ryssland och Ukraina I enlighet med artikel 2. 10 i grundbeslutet justera- des de ryska och ukrainska exportpriserna, som ha- de angivits i ledet cif gemenskapens gr(cid:132)ns, n(cid:132)r ex- portpriset fob vid nationalgr(cid:132)nsen skulle fastst(cid:132)llas. Dessa justeringar avspeglade de genomsnittliga transport- och f(cid:148)rs(cid:132)kringskostnader som uppstod vid transport av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n l(cid:132)nder- nas gr(cid:132)nser till gemenskapens gr(cid:132)ns. 2. Exportpris (27) a) Brasilien, Polen, Tjeckien (23) Eftersom alla samarbetsvilliga export(cid:148)rer/tillverkare i Brasilien, Polen och Tjeckien s(cid:134)lde sin export di- rekt till oberoende import(cid:148)rer i gemenskapen, fast- st(cid:132)lldes exportpriserna p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa obero- ende import(cid:148)rer, i enlighet med artikel 2. 8 i grund- beslutet. c) Polen I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriserna f(cid:148)r de samarbets- villiga f(cid:148)retagen togs h(cid:132)nsyn i form av justeringar i olikheter som p(cid:134)stods och konstaterades p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet, i enlighet med artikel 2. 10 i grundbeslutet. F(cid:148)ljaktligen gjordes justeringar f(cid:148)r olikheter i transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, hantering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader samt f(cid:148)r kreditkostnader. d) Tjeckien b) Ryssland och Ukraina (24) Eftersom inga av de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen i Ryssland och Ukraina samarbetade i f(cid:148)rfarandet (se punkt 7) fastst(cid:132)lldes exportpriserna p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngli- (28) I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan normalv(cid:132)rdet och exportpriserna f(cid:148)r det samarbets- villiga f(cid:148)retaget togs h(cid:132)nsyn i form av justeringar som p(cid:134)stods och konstaterades till olikheter p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet, i enlighet med arti- kel 2. 10 i grundbeslutet. F(cid:148)ljaktligen gjordes juste- ringar f(cid:148)r olikheter i kreditkostnader. 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/11 4. Dumpningsmarginal 4,2 %, uttryckt i procent av pricet cif vid gemen- skapens gr(cid:132)ns. a) Brasilien (29) I regel gjorde kommissionen en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan export(cid:148)renas/tillverkarnas genomsnittliga normalv(cid:132)rden och v(cid:132)gda genomsnittliga exportpri- ser. v(cid:132)gda Betr(cid:132)ffande tre brasilianska f(cid:148)retag j(cid:132)mf(cid:148)rdes emel- lertid, i enlighet med artikel 2. 11 i grundbeslutet, det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet med priset f(cid:148)r var och en av exporttransaktionerna till gemen- skapen eftersom det fanns ett m(cid:148)nster f(cid:148)r exportpriserna som v(cid:132)sentligen skilde sig mellan olika tidsperioder. F(cid:148)ljaktligen skulle en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de v(cid:132)gda genomsnittliga normal- v(cid:132)rdena och de v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriser- na inte till fullo ha (cid:134)terspeglat den dumpning som f(cid:148)rekom. framkom att det F(cid:148)r de samarbetsvilliga brasilianska tillverkarna/ex- port(cid:148)rerna fastst(cid:132)lldes f(cid:148)ljande slutgiltiga dump- ningsmarginaler, uttryckta i procent av pricet cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns: — Calsete — Sama — Itasider — Plantar Sider ´urgica SA — Sicafe — Sider ´urgica Ita-Min Ltda 3,3 % 3,3 % 0 % 0 % 6,4 % 0 % (30) Som tidigare angivits i punkt 13 framkom det un- der unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng att ett av de f(cid:148)retag som ingick i stickprovet hade n(cid:132)ra f(cid:148)rbindelser med ett annat f(cid:148)retag som ocks(cid:134) tillverkade och s(cid:134)lde den ber(cid:148)rda produkten. Det f(cid:148)rstn(cid:132)mnda f(cid:148)retaget (cid:132)gde n(cid:132)stan h(cid:132)lften av aktierna i det senare och b(cid:134)da f(cid:148)- retagen hade gemensamma styrelsemedlemmar och anv(cid:132)nde samma f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler. Med h(cid:132)nsyn till de n(cid:132)ra f(cid:148)rbindelserna mellan dessa tv(cid:134) f(cid:148)retag danns det stor risk f(cid:148)r att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna skulle kringg(cid:134)s genom att exporten till gemenska- pen gick genom f(cid:148)retaget med den l(cid:132)gre dump- ningsmarginalen om tv(cid:134) olika marginaler fastst(cid:132)ll- des. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att endast en dump- ningsmarginal, grundad p(cid:134) det v(cid:132)gda genomsnittet av de dumpningsmarginaler som konstaterats f(cid:148)r b(cid:134)da, skulle fastst(cid:132)llas f(cid:148)r de tv(cid:134) f(cid:148)retagen. (31) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r de brasilianska f(cid:148)retag som uttryckte sin vilja att samarbeta i kommissio- nens unders(cid:148)kning men inte ingick i stickprovet fastst(cid:132)lldes i enlighet med artikel 9. 6 i grundbeslu- tet p(cid:134) grundval av den v(cid:132)gda genomsnittliga dump- ningsmarginal som konstaterades f(cid:148)r f(cid:148)retagen i stickprovet, varvid kommissionen borts(cid:134)g fr(cid:134)n varje noll- eller minimimarginal. Den fastst(cid:132)lldes till Dessa f(cid:148)retag (cid:132)r: — Sider ´urgica Alterosa Ltda — Insivi — Interlagos Sider ´urgia Ltda — Companhia Sider ´urgica Lagoa da Prata — Metalsider Ltda — Companhia Sider ´urgica Pitangui — Siderpa — Sider ´urgica Valinho SA — Sider ´urgica Uni˜ao Bondespachense — Viena Sider ´urgica do Maranh˜ao SA (32) Dumpningsmarginalerna f(cid:148)r de icke samarbetsvilli- ga f(cid:148)retagen, f(cid:148)retag som avses i inklusive det punkt 12, fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundbeslutet. Eftersom en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de uppgifter avseen- de exporten till gemenskapen som l(cid:132)mnades av de tillverkarna/export(cid:148)- samarbetsvilliga brasilianska tydde p(cid:134) en rerna och statistiken fr(cid:134)n Eurostat mycket h(cid:148)g samarbetsniv(cid:134), ans(cid:134)g kommissionen att de mest tillf(cid:148)rlitliga tillg(cid:132)ngliga uppgifterna var de som fastst(cid:132)llts under unders(cid:148)kningen och att den h(cid:148)gsta konstaterade dumpningsmarginalen f(cid:148)r en export(cid:148)r/tillverkare som ingick i stickprovet var den l(cid:132)mpligaste i detta avseende, eftersom det inte fanns n(cid:134)got sk(cid:132)l att tro att en icke samarbetsvillig export(cid:148)r/tillverkare hade bedrivit dumpning p(cid:134) en l(cid:132)gre niv(cid:134) (cid:132)n den h(cid:148)gsta som konstaterats. Detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt ans(cid:134)gs ocks(cid:134) n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att in- te bel(cid:148)na bristande samarbetsvilja. F(cid:148)ljaktligen fast- st(cid:132)lldes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)r icke sa- marbetsvilliga tillverkare/export(cid:148)rer i Brasilien till 6,5 %. b) Ryssland och Ukraina (33) I enlighet med artikel 2. 11 i grundbeslutet j(cid:132)mf(cid:148)r- des det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rde som ha- de fastst(cid:132)llts f(cid:148)r Brasilien med det v(cid:132)gda genom- snittliga exportpriset f(cid:148)r Ryssland och Ukraina, som fastst(cid:132)llts enligt ovan. De dumpningsmarginaler som fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r Ryss- land och Ukraina var 2,6 % respektive 4,0 %, uttryckta i procent av pricet cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns. c) Polen (34) Kommissionen gjorde en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan expor- t(cid:148)rernas/tillverkarnas v(cid:132)gda genomsnittliga normal- v(cid:132)rden och v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriser i en- lighet med artikel 2. 11 i grundbeslutet. L 135/12 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 De tv(cid:134) polska f(cid:148)retag som samarbetade i det nuva- rande antidumpningf(cid:148)rfarandet, Zaklad Wielkopie- cowy Szczecin SPZOO och Huta Szczecin SA h(cid:132)v- dade att de var tv(cid:134) oberoende enheter. Det framkom emellertid att de var varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende eftersom de delade chefer och arbetare, produk- tionsanl(cid:132)ggningar och kontor, och ett av f(cid:148)retagen (cid:132)gde n(cid:132)stan h(cid:132)lften av aktierna i det andra. Med h(cid:132)nsyn till de n(cid:132)ra f(cid:148)rbindelserna mellan dessa tv(cid:134) f(cid:148)retag fanns det stor risk f(cid:148)r att antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rderna skulle kringg(cid:134)s genom att exporten till ge- menskapen gick genom f(cid:148)retaget med den l(cid:132)gre dumpningsmarginalen, om tv(cid:134) olika marginaler fastst(cid:132)lldes. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att endast en dumpningsmarginal, grundad p(cid:134) det v(cid:132)gda ge- nomsnittet av de dumpningsmarginaler som kon- staterats f(cid:148)r b(cid:134)da, skulle fastst(cid:132)llas f(cid:148)r de tv(cid:134) f(cid:148)reta- gen. F(cid:148)ljaktligen slutgiltiga dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag: — Zaklad Wielkopiecowy Szczecin SPZOO — Huta Szczecin SA 12,8 % 12,8 % (35) F(cid:148)r alla polska export(cid:148)rer som varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller gav sig till k(cid:132)n- na p(cid:134) annat s(cid:132)tt fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 18. 1 i grundbeslutet p(cid:134) grund- val av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Eftersom en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de uppgifter avseende exporten till gemen- skapen som l(cid:132)mnades av de samarbetsvilliga polska tillverkarna/export(cid:148)rerna och statistiken fr(cid:134)n Euro- stat tydde p(cid:134) en mycket h(cid:148)g samarbetsniv(cid:134), ans(cid:134)g kommissionen att den dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts p(cid:134) samma s(cid:132)tt som beskrivs i punkt 31 f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen var den mest l(cid:132)m- pliga dumpningsmarginal att till(cid:132)mpa p(cid:134) de icke samarbetsvilliga f(cid:148)retagen. F(cid:148)ljaktligen fastslogs dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av pricet cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)r icke samarbetsvilli- ga tillverkare/export(cid:148)rer i Polen till 12,8 %. d) Tjeckien (36) I enlighet med artikel 2. 11 i grundbeslutet j(cid:132)mf(cid:148)r- des det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet med priset f(cid:148)r varje enskild exporttransaktion till ge- mensakpen eftersom det framkom att det fanns ett m(cid:148)nster f(cid:148)r exportpriserna som v(cid:132)sentligen skilde sig mellan olika regioner i gemenskapen. F(cid:148)ljaktli- gen skulle en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de v(cid:132)gda genom- (37) snittliga normalv(cid:132)rdena och de v(cid:132)gda genomsnittli- ga exportpriserna inte till fullo ha (cid:134)terspeglat den dumpning som f(cid:148)rekom. F(cid:148)ljande slutgiltiga dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, fast- st(cid:132)lldes f(cid:148)r den enda samarbetsvilliga export(cid:148)ren i Tjeckien; — V(cid:146)kovice as 7,4 % F(cid:148)r alla tjeckiska export(cid:148)rer som varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller gav sig till k(cid:132)n- na p(cid:134) annat s(cid:132)tt fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 18. 1 i grundbeslutet p(cid:134) grund- val av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Eftersom en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de uppgifter avseende exporten till gemen- skapen som l(cid:132)mnades av den samarbetsvilliga tjec- kiska export(cid:148)ren och statistiken fr(cid:134)n Eurostat tydde p(cid:134) en mycket h(cid:148)g samarbetsniv(cid:134), ans(cid:134)g kommissio- nen att den dumpningsmarginal som fastst(cid:132)llts p(cid:134) samma s(cid:132)tt som beskrivs i punkt 31 f(cid:148)r det samar- betsvilliga f(cid:148)retaget var den mest l(cid:132)mpliga dump- ningsmarginal att till(cid:132)mpa p(cid:134) icke samarbetsvilliga f(cid:148)retag. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes dumpningsmargi- nalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenska- pens gr(cid:132)ns, f(cid:148)r icke samarbetsvilliga tillverkare/ex- port(cid:148)rer i Tjeckien till 7,4 %. E. GEMENSKAPSINDUSTRIN (38) Kommissionen beg(cid:132)rde och mottog uppgifter fr(cid:134)n alla tillverkare i gemenskapen. De samarbetsvilliga tillverkarna utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r gemenskapsindustrin en- ligt artikel 4. 1 i grundbeslutet. F. SKADA 1. Inledande anm(cid:132)rkningar (39) F(cid:148)r att analysera skadan i denna (cid:148)versyn granskade kommissionen uppgifter som g(cid:132)llde perioden fr(cid:134)n och med 1992 till och med den 31 mars 1996. Ef- tersom unders(cid:148)kningsperioden omfattade 15 m(cid:134)na- der (1 januari 1995 till 31 mars 1996) anpassade kommissionen uppgifterna f(cid:148)r den perioden till en period p(cid:134) 12 m(cid:134)nader f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en korrekt j(cid:132)mf(cid:148)relse. Geografiskt omfattade unders(cid:148)kningen gemenskapen i dess sammans(cid:132)ttning av 15 med- lemsstater. Det b(cid:148)r emellertid noteras att uppgifter om vissa skadefaktorer (t. ex. f(cid:148)rbrukning och mark- nadsandelar) f(cid:148)re 1995 extrapolerades f(cid:148)r de tre nya medlemsstaterna (Finland, Sverige och (cid:153)sterrike). 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/13 2. Kumulering (40) Kommissionen unders(cid:148)kte huruvida importen av hematittackj(cid:132)rn med ursprung i Brasilien, Polen, Ryssland, Tjeckien och Ukraina skulle sl(cid:134)s samman i enlighet med artikel 3. 4 i grundbeslutet. (41) Kommissionen ans(cid:134)g att alla villkor enligt artikel 3. 4 i grundbeslutet f(cid:148)r att importen fr(cid:134)n de fem l(cid:132)nderna skulle sl(cid:134)s samman var uppfyllda, dvs. var- je exportlands dumpningsmarginal var h(cid:148)gre (cid:132)n miniminiv(cid:134)n, omfattningen av importen fr(cid:134)n varje enskilt land var inte f(cid:148)rsumbar och det var l(cid:132)mpligt att sl(cid:134) samman verkan av importen med h(cid:132)nsyn till konkurrensvillkoren mellan den importerade pro- dukten och den likadana gemenskapsprodukten. Kommissionen drog slutsatsen att hematittackj(cid:132)rn med ursprung i de fem ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna i alla av- seenden (cid:132)r likadant som, utbytbart mot samt mark- nadsf(cid:148)rs i gemenskapen genom j(cid:132)mf(cid:148)rbara f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningskanaler och under liknande aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga vill- kor som de produkt som tillverkas och s(cid:132)ljs i ge- menskapen. D(cid:132)rf(cid:148)r anses de olika typer av importe- rat hematittackj(cid:132)rn som importeras fr(cid:134)n vart och ett av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna konkurrera med varandra och med hematittackj(cid:132)rn som tillverkas och s(cid:132)ljs i gemenskapen. Dessutom gjorde Eurostat inte n(cid:134)gon fullst(cid:132)ndig uppdelning av importen fr(cid:134)n f. d. Sovjetunionen f(cid:148)rr(cid:132)n efter 1992. (45) Marknadsandelen f(cid:148)r den dumpade importen fr(cid:134)n alla ber(cid:148)rda l(cid:132)nder (cid:148)kade fr(cid:134)n 53 % 1992 till 75 % under unders(cid:148)kningsperioen. 5. Priserna p(cid:134) den dumpade importen (46) De v(cid:132)gda genomsnittliga cif-priserna f(cid:148)r all import (cid:148)kade fr(cid:134)n och med den 1992 till och med under- s(cid:148)kningsperioden. Cif-priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Brasilien och Ukraina l(cid:134)g (cid:148)ver minimipriset 149 ecu/ton fr(cid:134)n och med att de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna inf(cid:148)rdes (januari 1994) och fram(cid:134)t. Priserna f(cid:148)r im- porten fr(cid:134)n Polen l(cid:134)g (cid:134)r 1994 under minimipriset men (cid:148)kade avsev(cid:132)rt d(cid:132)refter. Priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Ryssland l(cid:134)g (cid:134)r 1994 under minimiprisets niv(cid:134) men (cid:148)kade d(cid:132)refter. Vad g(cid:132)ller Tjeckien inf(cid:148)rdes inte de slutgiltiga antidumpningsg(cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)rr(cid:132)n i januari 1996 och ett (cid:134)tagande p(cid:134) samma niv(cid:134) som minimipriset (149 ecu/ton) fr(cid:134)n en namngiven ex- port(cid:148)r/tillverkare godtogs. D(cid:132)rf(cid:148)r hade (cid:134)tg(cid:132)rderna betr(cid:132)ffande Tjeckien varit i kraft i mindre (cid:132)n tre m(cid:134)nader vid slutet av denna (cid:148)versyns undes(cid:148)k- ningsperiod (31 mars 1996). Importen fr(cid:134)n de fem ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna slogs d(cid:132)rf(cid:148)r samman innan den granskades. (47) 3. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (42) Den synbara f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen fast- st(cid:132)lldes som summan av gemenskapsindustrins f(cid:148)r- s(cid:132)ljning p(cid:134) gemenskapsmarknaden plus importen till gemenskapen fr(cid:134)n alla tredje l(cid:132)nder. Visserligen (cid:148)kade den sammanlagda f(cid:148)rbrukningen mellan 1992 och unders(cid:148)kningsperioden fr(cid:134)n 826 961 till 989 622 ton, men tendensen var n(cid:134)got oj(cid:132)mn (cid:134)r fr(cid:134)n (cid:134)r. 4. Den dumpade importens volym och mark- nadsandel (43) (44) Volymen av dumpad import fr(cid:134)n alla ber(cid:148)rda l(cid:132)n- der (cid:148)kade v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n 441 226 ton (cid:134)r 1992 till 746 251 ton under unders(cid:148)kningsperioden. I de uppgifter fr(cid:134)n Eurostat som dessa avg(cid:148)randen grundas p(cid:134) gjordes ingen (cid:134)tskillnad mellan import fr(cid:134)n Tjeckien och import fr(cid:134)n Slovakien f(cid:148)rr(cid:132)n un- der b(cid:148)rjan av 1993. Tillg(cid:132)ngliga uppgifter tyder emellertid p(cid:134) att det inte finns n(cid:134)gon tackj(cid:132)rnsex- port(cid:148)r/-tillverkare i Slovakien. F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla huruvida export(cid:148)rena/tillverkarna underskred gemenskapsproducenternas priser j(cid:132)m- f(cid:148)rde kommissionen gemenskapsproducenternas v(cid:132)gda genomsnittliga priser p(cid:134) gemenskapsmarkna- den med de j(cid:132)mf(cid:148)rbara, v(cid:132)gda genomsnittliga priser som togs ut av vart och ett av de exporterande l(cid:132)n- derna i ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart handelsled, dvs. i ledet fritt lager f(cid:148)r import(cid:148)ren/handlaren och fritt fabrik f(cid:148)r gemenskapsindustrin, f(cid:148)rtullat och med justeringar f(cid:148)r kostnader efter importen och vinst p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. De f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser som beaktades i gemenskapsproducenternas fall var pri- serna till oberoende k(cid:148)pare, vid behov justerade till ledet fritt fabrik. (48) Resultatet av denna j(cid:132)mf(cid:148)relse visade f(cid:148)ljande prisunderskridandemarginaler f(cid:148)r vart och ett av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna under unders(cid:148)kningsperioden: — Brasilien — Polen — Ryssland — Ukraina — Tjeckien 3 % 7 % 4 % 7 % 21 % 6. Gemenskapsindustrins situation Inledande anm(cid:132)rkningar (49) Under den antidumpningsunders(cid:148)kning som ledde till att (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes p(cid:134) import av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Brasilien, Polen, Ryss- L 135/14 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 land och Ukraina var sju gemenskapsproducenter aktiva p(cid:134) marknaden. Fem av dessa har upph(cid:148)rt med tillverkningen sedan 1993. sig p(cid:134) Fyra av dessa fem f(cid:148)retag (cid:132)r stora st(cid:134)ltillverkare i gemenskapen och f(cid:148)r dem var produktionen av he- matittackj(cid:132)rn till stora delar underordnad deras hu- vudsakliga verksamhet. Inom ramen f(cid:148)r en rationa- liseringsprocess beslutade dessa f(cid:148)retag sig f(cid:148)r att koncentrera stora produkter och sina upph(cid:148)rde att tillverka hematittackj(cid:132)rn. F(cid:148)r det fem- te f(cid:148)retaget utgjorde den ber(cid:148)rda produkten 33 % av dess sammanlagda produktion och ferromangan 67 % (samma masugn anv(cid:132)ndes). Det huvudsakliga sk(cid:132)let till att produktionen upph(cid:148)rde var att f(cid:148)reta- get beslutade sig f(cid:148)r att skaffa ferromangan fr(cid:134)n an- dra h(cid:134)ll och d(cid:132)rmed l(cid:132)gga ner driften av masugnen. I slutet av unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r denna (cid:148)ver- syn (cid:134)terstod d(cid:132)rf(cid:148)r bara tv(cid:134) gemenskapsproducen- ter, av vilka den ena tv(cid:134)ngsf(cid:148)rvaltades under st(cid:148)rre delen av den granskade perioden (fr(cid:134)n 1992 till september 1995) och var praktiskt taget konkurs- m(cid:132)ssig. Det andra f(cid:148)retaget hade en b(cid:132)ttre ekono- misk st(cid:132)llning men gick likv(cid:132)l med f(cid:148)rlust. (50) P(cid:134) grund av den ovan beskrivna situationen be- skrivs skadefaktorerna separat f(cid:148)r gemenskapspro- ducenterna i sin helhet och f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende gemenskapsproducenterna. Tillverkning (51) Den samlade produktionen av den ber(cid:148)rda produk- ten minskade fr(cid:134)n 443 724 ton (cid:134)r 1992 till 297 527 (cid:134)r 1994 och till 238 154 ton under unders(cid:148)knings- perioden, en minskning med 46 % under den granskade perioden och en minskning med 20 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Vid granskningen av ovanst(cid:134)ende uppgifter m(cid:134)ste det tas med i ber(cid:132)kningen att fem gemenskapsprodu- center har st(cid:132)ngt sina produktionsanl(cid:132)ggningar. (52) F(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende gemenskapsproducenterna minskade produktionen fr(cid:134)n 273 187 ton (cid:134)r 1992 till 253 527 (cid:134)r 1994 och till 232 314 ton under un- ders(cid:148)kningsperioden, en minskning med 15 % un- der den granskade perioden och en minskning med 8 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Det b(cid:148)r noteras att det f(cid:148)retag som tv(cid:134)ngsf(cid:148)rvalta- des inte tillverkade den ber(cid:148)rda produkten under den f(cid:148)sta nio m(cid:134)naderna av unders(cid:148)kningsperio- den. till 219 693 ton under unders(cid:148)kningsperioden, medan f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende gemenskapsproducenterna minskade fr(cid:134)n 246 476 ton (cid:134)r 1992 till 230 867 ton (cid:134)r 1994 och till 201 637 ton under unders(cid:148)kningsperioden. Marknadsandel (54) utveckling F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymens j(cid:132)mf(cid:148)rd med utvecklingen av den synbara f(cid:148)rbrukningen i ge- menskapen visar att gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade under den granskade pe- rioden, fr(cid:134)n 44 % (cid:134)r 1992 till 27 % (cid:134)r 1994 och till 22 % under unders(cid:148)kningsperioden. De tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)- ende producenternas marknadsandel minskade fr(cid:134)n 30 % (cid:134)r 1992 till 23 % (cid:134)r 1994 och till 20 % un- der unders(cid:148)kningsperioden. Kapacitet och kapacitetsutnyttjande (55) P(cid:134) grund av att produktionsanl(cid:132)ggningar st(cid:132)ngts minskade den sammanlagda produktionskapa- citeten fr(cid:134)n 1 817 000 ton till 991 334 ton under den granskade perioden, en minskning med 45 %. De tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende producenternas kapacitet l(cid:134)g kvar p(cid:134) 890 000 ton. (56) Kapacitetsutnyttjandegraderna (cid:132)r inte s(cid:132)rskilt bety- delsefulla p(cid:134) grund av st(cid:132)ngningen av anl(cid:132)gg- ningarna och den s(cid:132)rskilda situationen f(cid:148)r produ- centen under tv(cid:134)ngsf(cid:148)rvaltning. Lager (57) Gemenskapsproducenternas lagerniv(cid:134) minskade fr(cid:134)n 151 485 ton (cid:134)r 1992 till 33 207 ton under un- ders(cid:148)kningsperioden. Dessa siffror (cid:132)r dock inte s(cid:132)r- skilt betydelsefulla, eftersom produktionsanl(cid:132)gg- ningar st(cid:132)ngdes och lagren d(cid:132)refter s(cid:134)ldes. De tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende producenternas en minskning fr(cid:134)n 43 417 till 33 207 ton under den granskade perioden. Producenten under tv(cid:134)ngsf(cid:148)r- valtning fortsatte att s(cid:132)lja fr(cid:134)n lagret under en flera m(cid:134)nader l(cid:134)ng period under unders(cid:148)kningsperioden medan produktionen hade upph(cid:148)rt. lagerniv(cid:134) visar Prisutveckling Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (53) gemenskapsproducenters Samtliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- volym p(cid:134) gemenskapsmarknaden minskade fr(cid:134)n 363 882 ton (cid:134)r 1992 till 269 867 ton (cid:134)r 1994 och (58) F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten un- der hela den granskade perioden (cid:132)r bara tillg(cid:132)ngliga betr(cid:132)ffande de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende gemenskapsprodu- centerna. Det v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspri- set f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten s(cid:134)ld p(cid:134) EG:s mark- nad minskade fr(cid:134)n 167 ecu/ton (cid:134)r 1992 till 144 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/15 ecu/ton (cid:134)r 1993, (cid:148)kade till 158 ecu/ton (cid:134)r 1994, ef- ter det att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder hade inf(cid:148)rts, och till 174 ecu/ton under unders(cid:148)kningsperioden. Uttryckt i procent (cid:132)r pris(cid:148)kningen mellan 1992 och unders(cid:148)kningsperioden 4 % och (cid:148)kningen mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden 21 %. L(cid:148)nsamhet (59) Vinstsiffror finns bara tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)- ende f(cid:148)retagen. Tillg(cid:132)ngliga uppgifter visar negati- va, om (cid:132)n allt b(cid:132)ttre, resultat f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)retagen under hela den granskade perioden, med v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rluster p(cid:134) 36 % av oms(cid:132)tt- ningen (cid:134)r 1992, 19 % (cid:134)r 1994 och 7 % under un- ders(cid:148)kningsperioden. Syssels(cid:132)ttning (60) Antalet anst(cid:132)llda hos de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)retagen minskade fr(cid:134)n 444 (cid:134)r 1992 till 384 under under- s(cid:148)kningsperioden, en minskning med 14 %. Slutsats om skada (61) Unders(cid:148)kningen har visat att trots att antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes tvingades gemenskapsindu- strin att st(cid:132)nga produktionsanl(cid:132)ggningar ((cid:132)ven om detta huvudsakligen inte berodde p(cid:134) den dumpade importen) och drabbades av minskad produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning samt f(cid:148)rlust av marknadsandelar. Gemenskapsindustrin (cid:134)terh(cid:132)mtade sig inte tillr(cid:132)c- kligt f(cid:148)r att g(cid:134) med vinst. G. ORSAKSSAMBAND 1. Inledande anm(cid:132)rkningar (64) Det b(cid:148)r noteras att efterfr(cid:134)gan i EG alltid har varit mycket st(cid:148)rre (cid:132)n vad gemenskapsproducenterna har haft m(cid:148)jlighet att tillgodose. Som mest, f(cid:148)re st(cid:132)ngningen av produktionsanl(cid:132)ggningarna, kunde gemenskapsproducenterna m(cid:148)ta 45 till 50 % av ef- terfr(cid:134)gan. Gemenskapsindustrins huvudsakliga be- kymmer var prisniv(cid:134)n p(cid:134) importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna snarare (cid:132)n volymen eller marknadsande- len. (65) Gemenskapsindustrins karakt(cid:132)r har f(cid:148)r(cid:132)ndrats un- der den granskade perioden i och med att fem pro- ducenter har slutat tillverka produkten sedan 1993. Samtidigt som priset p(cid:134) det importrade hematittac- kj(cid:132)rnet kan ha visst inflytande p(cid:134) dessa f(cid:148)retags be- slut att upph(cid:148)ra med tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten, fattades de inte i f(cid:148)rsta hand p(cid:134) grund av den ber(cid:148)rda importen. (66) Tillverkning av hematittackj(cid:132)rn (cid:132)r den huvudsakli- ga inkomstk(cid:132)llan f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:134)terst(cid:134)ende gemen- skapsproducenterna. Unders(cid:148)kninen har, som tidi- gare uppgivits, visat att ett f(cid:148)retag stod under tv(cid:134)ngsf(cid:148)rvaltning under st(cid:148)rre delen av den gran- skade perioden och var i stort sett konkursm(cid:132)ssigt. Detta f(cid:148)retag slutade i januari 1995 att tillverka den ber(cid:148)rda produkten under en niom(cid:134)nadersperiod. Det andra f(cid:148)retaget befann sig visserligen i en b(cid:132)t- tre ekonomisk st(cid:132)llning men gick (cid:132)nd(cid:134) med f(cid:148)rlust under hela den granskade perioden, framf(cid:148)r allt p(cid:134) grund av mycket h(cid:148)ga kostnader f(cid:148)r sociala (cid:134)tg(cid:132)r- der till f(cid:148)ljd av en tidigare omstrukturering. En om- ber(cid:132)kning av detta f(cid:148)retags l(cid:148)nsamhet med elimi- nering av dessa sociala kostnader visade att fast(cid:132)n f(cid:148)rlusterna var uppenbara under b(cid:134)de 1992 och 1993, gjorde f(cid:148)retaget blygsamma vinster under 1994, 1995 och unders(cid:148)kningsperioden. (62) I besluten nr 1751/94/EKSG och nr 55/96/EKSG konstaterade kommissionen att gemenskapsindu- strin hade v(cid:134)llats skada orsakad av dumpad import med ursprung i Brasilien, Polen, Ryssland, Tjeckien och Ukraina. I den h(cid:132)r (cid:148)versynen m(cid:134)ste en under- s(cid:148)kning g(cid:148)ras huruvida importen i fr(cid:134)ga fortsatte att v(cid:134)lla gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. (67) 2. Den dumpade importens inverkan (63) (cid:142)ven om det skedde en betydande (cid:148)kning av im- portvolymen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och av deras marknadsandelar mellan 1992 och unders(cid:148)knings- perioden, noteras i allm(cid:132)nhet betydande (cid:148)kningar i prisniv(cid:134)erna f(cid:148)r denna import efter det att (cid:134)tg(cid:132)rder- na inf(cid:148)rdes 1994, och prisniv(cid:134)erna n(cid:134)r upp (cid:148)ver minimiprisniv(cid:134)n. 3. Slutsats Slutligen har kommissionen under denna (cid:148)versyn konstaterat att gemenskapsindustrins karakt(cid:132)r har f(cid:148)r(cid:132)ndrats v(cid:132)sentligt d(cid:134) enbart tv(cid:134) producenter av hematittackj(cid:132)rn finns kvar. Unders(cid:148)kningen har dessutom visat att de (cid:134)terst(cid:134)ende producenterna drabbades av sv(cid:134)righeter f(cid:148)re och under hela den granskade perioden och fortsatte att notera negati- va, om (cid:132)n allt b(cid:132)ttre, ekonomiska resultat. Gemen- skapsproducenternas sv(cid:134)righeter var emellertid av strukturell natur och fanns oberoende av den dum- pade importen. Trots en betydande (cid:148)kning av pri- set p(cid:134) den importerade produkten efter att anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna hade inf(cid:148)rts fortsatte gemen- skapsindustrin att ha sv(cid:134)righeter. L 135/16 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 5. 98 (68) D(cid:132)rf(cid:148)r dras slutsatsen att den skada som gemen- skapsindustrin har drabbats av inte i v(cid:132)sentlig utstr(cid:132)ckning har orsakats av den dumpade import- en, eftersom den i h(cid:148)g grad kan tillskrivas andra faktorer (cid:132)n import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. H. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anm(cid:132)rkningar (69) Kommissionen granskade huruvida det l(cid:134)g i ge- menskapens intresse eller inte att beh(cid:134)lla de g(cid:132)llan- de (cid:134)tg(cid:132)rderna eller huruvida slutsaten kan dras att det ligger i gemenskapens intresse att (cid:132)ndra eller upph(cid:132)va (cid:134)tg(cid:132)rderna. (70) D(cid:132)rf(cid:148)r s(cid:132)nde kommissionen fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla k(cid:132)nda, ber(cid:148)rda parter, inbegripet gemenskapsindu- strin, import(cid:148)rer/handlare och anv(cid:132)darindustrin. Kommissionen mottog endast begr(cid:132)nsade svar fr(cid:134)n den ber(cid:148)rda produktens anv(cid:132)ndare och import(cid:148)rer/ handlare. 2. Gemenskapsindustrins intresse a) Gemenskapsindustrins karakt(cid:132)r och struktur (71) Gemenskapsindustrin omvandlar i huvudsak r(cid:134)ma- terial (vanligen j(cid:132)rnmalm och koks) till hematittac- kj(cid:132)rn i masugnar vid temperaturer (cid:148)ver 1 000H C. Det flytande j(cid:132)rnet gjuts sedan till ”tackor” och kyls ned innan det lagras och d(cid:132)refter s(cid:132)ljs. Hematittac- kj(cid:132)rn (cid:132)r en l(cid:134)gteknologisk basprodukt av j(cid:132)rn och (cid:132)r i sig ett r(cid:134)material som anv(cid:132)nds vid tillverk- ningen av gjutgods av gr(cid:134)j(cid:132)rn. (72) Gemenskapsindustrin best(cid:134)r av tv(cid:134) f(cid:148)retag, det ena (cid:132)r bel(cid:132)get i nord(cid:148)stra Italien och det andra i nord- v(cid:132)sra Tyskland. B(cid:134)da f(cid:148)retagen (cid:132)r relativt sm(cid:134) och hade sammanlagt 393 personer anst(cid:132)llda under un- ders(cid:148)kningsperioden. Hematittackj(cid:132)rn (cid:132)r dessa f(cid:148)- retags huvudsakliga produkt; det stod ungef(cid:132)r 85 % av oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r vart och ett av f(cid:148)retagen under unders(cid:148)kningsperioden. naden. I b(cid:132)sta fall kan gemenskapsindustrin t(cid:132)cka ungef(cid:132)r 30 % av f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen. b) F(cid:148)ljder av att beh(cid:134)lla eller avsluta (cid:134)tg(cid:132)rderna (74) Det har fastst(cid:132)lls att det med h(cid:132)nsyn till arten av de sv(cid:134)righeter som drabbat gemenskapsproducenterna inte (cid:132)r troligt att gemenskapsindustrin skulle kunna dra nytta av dessa (cid:134)tg(cid:132)rder. (75) Det b(cid:148)r vidare framh(cid:134)llas att trots inf(cid:148)randet av an- tidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna och den konsekventa och betydande pris(cid:148)kningen har de f(cid:148)retag som tidigare upph(cid:148)rde med produktionen av tackj(cid:132)rn inte (cid:134)ter- upptagit denna produktion. 3. Andra parters intressen (76) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende slutsatser anses det inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att n(cid:132)rmare granska (cid:134)tg(cid:132)rdernas in- verkan p(cid:134) andra ber(cid:148)rda parter i just detta fall. I. SLUTSATS (77) Med h(cid:132)nsyn till ovanst(cid:134)ende avg(cid:148)randen betr(cid:132)ffan- de skada, orsakssamband och gemenskapens intres- se b(cid:148)r antidumpningsf(cid:148)rfarandet i fr(cid:134)ga om import av hematittackj(cid:132)rn med ursprung i Brasilien, Polen, Tjeckien, Ryssland, och Ukraina avslutas och (cid:134)tg(cid:132)r- derna upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Antidumpningsf(cid:148)rfarandet i fr(cid:134)ga om import av hematit- tackj(cid:132)rn med ursprung i Brasilien, Tjeckien, Polen, Ryss- land, och Ukraina skall avslutas. Artikel 2 Beslut nr 1751/94/EKSG och nr 55/96/EKSG skall upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla. Artikel 3 (73) Tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten under- s(cid:148)kningspeioden uppgick till ungef(cid:132)r 230 000 ton, som s(cid:134)ldes n(cid:132)stan uteslutande p(cid:134) gemenskapsmark- Detta beslut tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att det har of- fentliggjorts i Europeiska gemenkspaernas officiella tid- ning. 8. 5. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 135/17 Detta beslut (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mpligt i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 7 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 982/98 της Επιτροπής της 7ης Μαΐου 1998 σχετικά με τη διακοπή της αλιείας γλώσσας από σκάφη που φέρουν τη σημαία του Βελγίου

eurovoc_concepts:
Belgium
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 9. 5. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 137/11 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 982/98 TGS EPITQOPGS tgr 7gr La(cid:155)ou 1998 swetij(cid:145) le tg diajop(cid:147) tgr akie(cid:148)ar ck(cid:150)ssar ap(cid:149) sj(cid:145)vg pou v(cid:146)qoum tg sgla(cid:148)a tou Bekc(cid:148)ou G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2847/93 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 12gr Ojtybq(cid:148)ou 1993, cia tg h(cid:146)spisg sust(cid:147)lator ek(cid:146)cwou pou evaql(cid:149)fetai stg joim(cid:147) akieutij(cid:147) pokitij(cid:147) (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2635/97 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 21 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 45/98 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 19gr Dejelbq(cid:148)ou 1997, cia tom jahoqisl(cid:149) cia oqisl(cid:146)ma apoh(cid:146)lata jai ol(cid:145)der apohel(cid:145)tym iwh(cid:151)ym, tym sumokij(cid:150)m epitqepol(cid:146)mym akieul(cid:145)tym cia to 1998 jah(cid:150)r jai oqisl(cid:146)- mour (cid:149)qour up(cid:149) tour opo(cid:148)our lpoqo(cid:151)m ma akie(cid:151)omtai (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 783/98 (4), pqobk(cid:146)pei tir posost(cid:150)seir ck(cid:150)ssar cia to 1998· (cid:149)ti, pqojeil(cid:146)mou ma enasvakiste(cid:148) g t(cid:147)qgsg tym diat(cid:145)neym swetij(cid:145) le tour posotijo(cid:151)r peqioqislo(cid:151)r tym akieul(cid:145)tym apoh(cid:146)lator pou up(cid:149)jeimtai se posost(cid:150)seir, e(cid:148)mai ama- cja(cid:148)o cia tgm Epitqop(cid:147) ma oq(cid:148)sei tgm gleqolgm(cid:148)a l(cid:146)wqi tgm opo(cid:148)a ta akie(cid:151)lata ta opo(cid:148)a pqaclatopoio(cid:151)mtai ap(cid:149) sj(cid:145)vg pou v(cid:146)qoum tg sgla(cid:148)a jq(cid:145)tour l(cid:146)kour heyqo(cid:151)mtai (cid:149)ti (cid:146)woum enamtk(cid:147)sei tgm pos(cid:149)stysg pou (cid:146)wei woqgcghe(cid:148)· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le tir pkgqovoq(cid:148)er pou amajoim(cid:150)hgjam stgm Epitqop(cid:147), ta akie(cid:151)lata ck(cid:150)ssar sta (cid:151)data upodia(cid:148)qesgr CIEM VIIe) ap(cid:149) sj(cid:145)vg pou v(cid:146)qoum tg sgla(cid:148)a tou Bekc(cid:148)ou (cid:147) e(cid:148)mai mgokocgl(cid:146)ma sto B(cid:146)kcio (cid:146)woum enamtk(cid:147)sei to (cid:149)qio tgr pos(cid:149)stysgr pou (cid:146)wei woqgcghe(cid:148) cia to 1998· (cid:149)ti to B(cid:146)kcio apac(cid:149)qeuse tgm akie(cid:148)a tou apoh(cid:146)lator auto(cid:151) ap(cid:149) tir 25 Apqik(cid:148)ou 1998· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, e(cid:148)mai amacja(cid:148)o ma tgqghe(cid:148) g gleqolgm(cid:148)a aut(cid:147), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Ta akie(cid:151)lata ck(cid:150)ssar sta (cid:151)data tgr upodia(cid:148)qesgr CIEM VIIe) ap(cid:149) sj(cid:145)vg pou v(cid:146)qoum tg sgla(cid:148)a tou Bekc(cid:148)ou (cid:147) e(cid:148)mai mgokocgl(cid:146)ma sto B(cid:146)kcio heyqo(cid:151)mtai (cid:149)ti (cid:146)woum enamtk(cid:147)sei tgm pos(cid:149)stysg pou (cid:146)wei woqgcghe(cid:148) sto B(cid:146)kcio cia to 1998. Apacoqe(cid:151)etai g akie(cid:148)a ck(cid:150)ssar sta (cid:151)data tgr upodia(cid:148)- qesgr CIEM VIIe) ap(cid:149) sj(cid:145)vg pou v(cid:146)qoum tg sgla(cid:148)a tou Bekc(cid:148)ou (cid:147) e(cid:148)mai mgokocgl(cid:146)ma sto B(cid:146)kcio jah(cid:150)r ep(cid:148)sgr jai g diat(cid:147)qgsg ep(cid:148) tou sj(cid:145)vour, g letav(cid:149)qtysg jai g ejv(cid:149)qtysg tou em k(cid:149)cy apoh(cid:146)lator pou (cid:146)wei akieuhe(cid:148) ap(cid:149) ta pqoamaveqh(cid:146)mta sj(cid:145)vg let(cid:145) tgm gleqolgm(cid:148)a evaqloc(cid:147)r tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm ep(cid:149)lemg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tir 25 Apqik(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 7 La(cid:155)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Emma BONINO L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 261 tgr 20. 10. 1993, s. 1. (2) EE L 356 tgr 31. 12. 1997, s. 14. (3) EE L 12 tgr 19. 1. 1998, s. 1. (4) EE L 113 tgr 15. 4. 1998, s. 8


title: Komission asetus (EY) N:o 966/98, annettu 7 päivänä toukokuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 135/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 5. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 966/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitetun ohran vienti(cid:132) koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1337/97 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudat- taen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tarjouskilpailun ratkaisematta j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132), erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimm(cid:132)istukea tai v(cid:132)himm(cid:132)ismaksua, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 1 ja 7 p(cid:132)iv(cid:132)n toukokuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1337/97 tarkoitettua ohran vientitukea tai vientimaksua koskevaa tarjouskilpailua. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 184, 12. 7. 1997, s. 1


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1466/98 do Deputado Helena TORRES MARQUES à Comissão. Projectos portugueses no domínio da política de consumidores

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
consumer movement
consumer protection
project evaluation

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/131 1. Quantos e que projectos foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998 a desenvolver em Portugal? 2. Quais as entidades portuguesas que viram aprovados os seus projectos? 3. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 4. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais neste particular pelos diversos Estados-membros da Uniªo Europeia? (98/C 386/183) PERGUNTA ESCRITA E-1463/98 apresentada por Quin(cid:237)dio Correia (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Maio de 1998) Objecto: Projectos apresentados pela UGC (cid:224) Comissªo Europeia Face (cid:224) recusa de apoio financeiro aos projectos no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores para o ano de 1998, apresentados pela Uniªo Geral de Consumidores de Portugal, pode a Comissªo informar: 1. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 2. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais pelos diversos Estados-membros da Uniªo Europeia? 3. Quantos e quais os projectos que foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998, a desenvolver em Portugal? (98/C 386/184) PERGUNTA ESCRITA P-1466/98 apresentada por Helena Torres Marques (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: Projectos portugueses no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores A Uniªo Geral de Consumidores (UGC) apresentou (cid:224) Comissªo Europeia, de acordo com o anœncio publicado no JO C 277 de 12/9/1998, 3 projectos no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores que, apesar de corresponderem (cid:224)s prioridades definidas pela Comissªo para 1998, foram rejeitados. Para melhor poder esclarecer a UGC quanto a este nªo financiamento por parte da Comissªo, agradecia que me enviasse as seguintes informa(cid:231)ıes: 1. Quantos e que projectos foram aprovados pela Comissªo Europeia para 1998, no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica de consumidores, a desenvolver em Portugal? 2. Quais as entidades portuguesas que viram aprovados os seus projectos? 3. Quais os critØrios utilizados e determinantes na aprova(cid:231)ªo dos projectos? 4. Qual a distribui(cid:231)ªo das disponibilidades or(cid:231)amentais pelos diversos Estados-membros da UE? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1448/98, E-1463/98 e P-1466/98 dada pelo ComissÆria Emma Bonino em nome da Comissªo (19 de Junho de 1998) 1. e 2. Em resposta ao convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de projectos publicado no Jornal Oficial (1), a Comissªo recebeu 378 pedidos de contribui(cid:231)ªo financeira. Foram seleccionados 60 projectos para obten(cid:231)ªo de um financiamento, dos quais 3 sªo oriundos de Portugal: Edideco › Editores para Defesa do Consumidor, Lda. (projecto de ac(cid:231)ªo conjunta com vista (cid:224) supressªo de trŒs tipos de clÆusulas abusivas nos contratos de viagem, subven(cid:231)ªo de 35. 610 ecus), Associa(cid:231)ªo de arbitragem de conflitos de consumo do distrito de Coimbra (simplifica(cid:231)ªo dos mØtodos de


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1380/98 do Deputado Hugh KERR à Comissão. Indemnização das vítimas de crimes

eurovoc_concepts:
indemnification
offence
right to justice
victim

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1483/98 af Johanna BOOGERD-QUAAK til Kommissionen. Følgerne af retssagerne Kohll (C-158/96) og Decker (C-120/ 95)

eurovoc_concepts:
free movement of persons
frontier worker
health care
health insurance
redemption
social security

text: C 354/106 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 Kommissionen łnsker endvidere at głre de (cid:230)rede medlemmer opm(cid:230)rksom p(cid:229), at et lignende problem i łjeblikket undersłges ved Domstolen i en pr(cid:230)judiciel sag C-202/97 (Fitzwilliam). I denne sag drejer det sig om, at den kompetente nederlandske institution n(cid:230)gter at anerkende en E 101 formular udstedt af en irsk institution i sammenh(cid:230)ng med irske arbejdstageres udstationering i landbrugssektoren i Nederlandene. Dette afslag var ligeledes motiveret med, at selskabet Fitzwilliam hovedsagelig besk(cid:230)ftiger sine arbejstagere i Nederlandene. (1) EFT L 74 af 27. 3. 1972 (98/C 354/170) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1482/98 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Vedt(cid:230)gten for tjenestem(cid:230)nd ansat ved De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber P(cid:229) baggrund af den kritiske holdning til Unionen i mange medlemslande samt den igangv(cid:230)rende reform af vedt(cid:230)gten for EU-ansatte, vil Kommissionen da tage initiativ til at (cid:230)ndre vedt(cid:230)gten for EU-ansatte s(cid:229)ledes, at EU-tjenestem(cid:230)nd, uanset stillingskategori, udstationeret p(cid:229) Kommissionens og Europa-Parlamentets informa- tionskontorer i deres eget hjemland ans(cid:230)ttes lokalt i den periode, hvor udsendelsen finder sted? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. juni 1998) Kommissionen vil gerne understrege, at der ikke findes nogen planer om (cid:230)ndring af vedt(cid:230)gten p(cid:229) det omr(cid:229)de, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Overvejelserne om personalepolitikken i fremtiden skal foreg(cid:229) i en paritetisk gruppe p(cid:229) hłjt niveau. (98/C 354/171) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1483/98 af Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Fłlgerne af retssagerne Kohll (C-158/96) og Decker (C-120/95) Den 28. april 1998 vedtog Domstolen i retssagerne Kohll og Decker, at et socialt sikringsorgans forh(cid:229)ndsgod- kendelse i forsikringslandet af omkostningsgodtgłrelser for sundhedsforsorg, som man har nydt godt af i en anden medlemsstat, ikke er i overensstemmelse med den frie bev(cid:230)gelighed for varer og tjenesteydelser. Kommissionen bedes oplyse, hvilke fłlger disse domme vil have for sygekasserne og sygesikringerne i 1. Europa? 2. Hvilke (juridiske) foranstaltninger, som Flynn, medlem af Kommissionen, gav tilsagn om p(cid:229) młdet i Europa-Parlamentet den 30. marts 1998, agter Kommissionen at foresl(cid:229) for at udfylde hullerne i den europ(cid:230)iske lovgivning vedrłrende finansiering af gr(cid:230)nseoverskridende sundhedsforsorg, nu hvor dommene i retssagerne Decker og Kohll er afsagt? 3. Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at forel(cid:230)gge de n(cid:230)vnte (lovgivnings-)forslag? Hvilke lłsninger (eller lłsningsmuligheder) er der ifłlge Kommissionen for at bevare den finansielle 4. balance mellem de nationale sygesikringsordninger i medlemsstaterne?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1482/98 von Bertel HAARDER an die Kommission. Statut der Beamten der Europäischen Gemeinschaften

eurovoc_concepts:
EU initiative
European official
regulations for civil servants
staff regulations (EU)

text: C 354/106 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 2. Die Kommission teilt den Abgeordneten mit, da(cid:223) ein a¤hnliches Problem derzeit vom Gerichtshof im Vorabentscheidungsverfahren in der Rechtssache C-202-97 (Fitzwilliam) gepru¤ft wird. In dieser Rechtssache geht es um die Weigerung des zusta¤ndigen niederla¤ndischen Tra¤gers, das vom irischen Tra¤ger ausgestellte Formular E101 fu¤r irische Arbeitnehmer anzuerkennen, die in die Niederlande entsandt wurden, um dort im Landwirtschaftssektor zu arbeiten. Die Weigerung beruhte ebenfalls auf der Tatsache, da(cid:223) das Unternehmen Fitzwilliam seine Arbeitnehmer vor allem in den Niederlanden bescha¤ftigt. (1) ABl. L 74 vom 27. 3. 1972. (98/C 354/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1482/98 von Bertel Haarder (ELDR) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Statut der Beamten der Europa¤ischen Gemeinschaften Wird die Kommission angesichts der kritischen Haltung gegenu¤ber der Union in vielen Mitgliedstaaten sowie der Bemu¤hungen um A¤ nderung des Statuts der EU-Bescha¤ftigten die Initiative ergreifen, dieses Statut so zu a¤ndern, da(cid:223) EU-Bedienstete, gleich welcher Laufbahngruppe, die in die Informationsbu¤ros der Kommission oder des Europa¤ischen Parlaments in ihrem Heimatland abgeordnet sind, fu¤r die Dauer dieser Abordnung als nationale Bedienstete angestellt werden? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (23. Juni 1998) Derzeit gibt es keine Pla¤ne fu¤r eine diesbezu¤gliche A¤ nderung des Statuts. U¤ berlegungen zur ku¤nftigen Personalpolitik werden im Rahmen einer mit hochrangigen Perso¤nlichkeiten parita¤tisch besetzten Gruppe eingeleitet werden. (98/C 354/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1483/98 von Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Folgen der Rechtssachen Kohll (C-158/96) und Decker (C-120/95) Am 28. April 1998 hat der Europa¤ische Gerichtshof in den Rechtssachen Kohll und Decker entschieden, da(cid:223) eine vorherige Genehmigung der Sozialversicherungseinrichtung im Versicherungsland fu¤r die Kostenerstattung einer in einem anderen Mitgliedstaat in Anspruch genommenen Gesundheitsleistung mit dem freien Waren- bzw. Dienstleistungsverkehr unvereinbar ist. 1. Kann die Kommission mitteilen, welche Folgen diese Urteile fu¤r die Krankenversicherungen und die Versicherungstra¤ger in Europa haben werden? 2. Welche (gesetzlichen) Ma(cid:223)nahmen, die Herr Flynn, Mitglied der Kommission, auf der Tagung des Europa¤ischen Parlaments vom 30. Ma¤rz 1998 zugesagt hat, gedenkt die Kommission vorzuschlagen, um die Lu¤cken in den europa¤ischen Vorschriften u¤ber die Finanzierung der grenzu¤berschreitenden Gesundheitsfu¤rsorge zu beseitigen, da jetzt die Urteile in den Rechtssachen Decker und Kohl ergangen sind? 3. Wann gedenkt die Kommission diese zugesagten Vorschla¤ge fu¤r (Rechts)Vorschriften zu unterbreiten? 4. Welche Lo¤sungen (oder Lo¤sungsansa¤tze) sieht die Kommission, um das finanzielle Gleichgewicht zwischen den Systemen der nationalen Krankenkostenversicherungen in den Mitgliedstaaten zu bewahren?


title: QUESTION ECRITE no 1451/98 de Peter SKINNER à la Commission. Amiante chrysotile

eurovoc_concepts:
asbestos
carcinogenic substance
dangerous substance
health risk
marketing restriction
occupational safety
substitute product
toxic substance

text: C 13/34 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 En ce qui concerne plus particuliŁrement la rØduction des heures de travail conventionnelles (cid:224) 35 heures par semaine, l(cid:146)effet Øventuel sur l(cid:146)inflation dØpendra des relations entre les modifications dans l(cid:146)Øvolution de la productivitØ du travail d(cid:146)une part et des coßts salariaux, d(cid:146)autre part. La Commission tiendra bien entendu compte des Øvolutions constatØes lors des exercices futurs de surveillance multilatØrale et de grandes orientations de la politique Øconomique. (1999/C 13/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-1444/98 posØe par Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: Aide de l(cid:146)Union europØenne au dØveloppement de l(cid:146)Ølevage ovin en Finlande (cid:192) l(cid:146)automne 1997, la Finlande a ØlaborØ un plan de dØveloppement de l(cid:146)Ølevage ovin, actuellement peu rØpandu sur son territoire. L(cid:146)objectif est d(cid:146)augmenter la production de sorte que la sØlection soit plus efficace et de meilleure qualitØ. Mais le dØveloppement des structures nØcessite de nouveaux investissements. Un des problŁmes du dØveloppement de l(cid:146)Ølevage ovin est le faible montant de la prime (cid:224) la brebis. La Finlande a demandØ (cid:224) l(cid:146)Union europØenne un appui en vue d(cid:146)une augmentation des primes actuelles. Toutefois, l(cid:146)Union europØenne s(cid:146)est montrØe trŁs rØservØe sur ce point jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. Or, en Finlande, une augmentation de la prime (cid:224) la brebis est jugØe indispensable pour le dØveloppement de ce secteur Øconomique. Quelles mesures la Commission envisage-t-elle de prendre pour qu(cid:146)il soit possible de verser aux producteurs finlandais de viande ovine une prime (cid:224) la brebis suffisante pour contribuer au dØveloppement de l(cid:146)Ølevage ovin en Finlande? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (12 juin 1998) La Commission est consciente des problŁmes que rencontre l(cid:146)Ølevage ovin en Finlande. Ces problŁmes Øtant essentiellement de nature structurelle, la Finlande, en accord avec la Commission, met en place un certain nombre de programmes qui ont pour but d(cid:146)amØliorer les structures dans ce secteur ainsi que la qualitØ des carcasses. La Finlande a demandØ l(cid:146)octroi d(cid:146)une prime supplØmentaire pour ses producteurs mais cette requŒte a ØtØ rejetØe par la Commission car elle aurait abouti (cid:224) relancer de maniŁre inopportune le dØbat sur le calcul des primes (cid:224) l(cid:146)Øchelon rØgional. La prime annuelle qui est octroyØe actuellement au titre du rØgime pour les viandes ovine et caprine accorde aux producteurs une compensation calculØe sur la base du niveau du prix communautaire moyen. La Commission considŁre qu(cid:146)il convient d(cid:146)Øviter la dØpendance (cid:224) l(cid:146)Øgard de telles primes et que les meilleurs arguments pour encourager les producteurs (cid:224) amØliorer la qualitØ et (cid:224) rØaliser des investissements structurels sont l(cid:146)augmentation consØcutive des prix et la croissance du potentiel du marchØ. La Commission n(cid:146)envisage donc pas de faire de proposition en vue d(cid:146)accorder une prime supplØmentaire aux producteurs finlandais de viande ovine. (1999/C 13/048) QUESTION (cid:201)CRITE P-1451/98 posØe par Peter Skinner (PSE) (cid:224) la Commission (7 mai 1998) Objet: Amiante chrysotile (cid:201)tant donnØ qu(cid:146)il est urgent d(cid:146)interdire l(cid:146)amiante chrysotile et que des produits de remplacement sont officiellement reconnus en vertu de la directive sur les agents chimiques (arrŒtØe rØcemment par le Conseil), la Commission compte-t-elle prØsenter une proposition appropriØe pour que cette interdiction prenne effet pendant la PrØsidence en cours?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1372/98 van Mihail PAPAYANNAKIS aan de Commissie. Syndicaten en visteelt

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: C 50/32 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 2. 1999 Wat de communautaire voorschriften betreft, moeten de Griekse autoriteiten een nieuw regelgevingskader vaststellen, hetgeen tevens een van de doelstellingen van het OP Posterijen vormt. Via technische bijstand worden dan ook ondersteunende activiteiten (studies, analyses, studiebijeenkomsten) gefinancierd, om ervoor te zorgen dat de desbetreffende wetgeving tijdig klaar is. (1999/C 50/045) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1372/98 van Mihail Papayannakis (GUE/NGL) aan de Commissie (7 mei 1998) Betreft: Syndicaten en visteelt De sector van de visteelt in Griekenland kent een spectaculaire ontwikkeling. Met name in West-Griekenland werken meer dan 1. 000 mensen in visteeltbedrijven. Tengevolge van de inspanningen van een aantal syndicale organisaties, vooral de Arbeiderscentrale van Mesolongi, werd een syndicaat in het leven geroepen dat de werknemers uit het gebied van Mesolongi tot Igoumenitsa wil verenigen. Maar er zijn voortdurend klachten van de syndicaten over bepaalde praktijken van werkgevers die tot doel hebben hun werknemers onder druk te zetten om hun handtekening onder de stichtingsakte van het nieuwe syndicaat in te trekken of om geen lid te worden van deze organisatie. Tijdens een bezoek aan dit gebied heb ik persoonlijk een aantal dergelijke gevallen kunnen vaststellen. Zijn deze praktijken volgens de Commissie in overeenstemming met de basisbeginselen van het communautair beleid, het Sociaal Handvest en de overige Verdragsbepalingen, en vindt zij het opportuun om de Griekse overheid te vragen dat zij ervoor zorgt dat deze in dit geval worden nageleefd? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (22 juni 1998) Er bestaat geen communautaire wetgeving ten aanzien van het recht van vereniging. In feite bepaalt artikel 2, lid 4, van de Overeenkomst over de sociale politiek, dat in artikel 137 van het EG-Verdrag zal worden ge(cid:239)ntegreerd, duidelijk dat de bepalingen van dat artikel niet van toepassing zijn op, onder andere, het recht van vereniging. (1999/C 50/046) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1376/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Afschaffing van de organisaties voor katoen en tabak (7 mei 1998) De Griekse regering heeft een wetsvoorstel ingediend voor de afschaffing van de Organisatie voor katoen en van de Nationale Organisatie voor tabak, twee gespecialiseerde en gedecentraliseerde organisaties die al vijftig jaar technische steun verlenen aan de producenten en aan de katoen- en tabaksindustrie. Deze organisaties staan ook sedert 1981 in voor de eerste technische controles en de uitbetaling van de communautaire steun voor deze producten. In de geldende voorschriften en de door de Commissie voorgestelde hervormingen van deze voorschriften wordt de uitbetaling van de steun direct afhankelijk gesteld van een aantal kwalitatieve factoren en wordt geºist dat de teelten in die zin worden aangepast (verandering van variºteiten, permanente begeleiding van producenten, gespecialiseerde technische controles); kan de Commissie in het licht hiervan antwoorden op de volgende vragen: 1. Wat is haar oordeel over de bijdrage die de Organisatie voor katoen en de Organisatie voor tabak tot nu toe hebben geleverd aan de technische ondersteuning, de ontwikkeling en de verbetering van de katoen- en tabaksteelt? 2. Alle organisaties van landbouwers, bedrijfsleiders en werknemers in de katoensector staan uitgesproken negatief tegenover de afschaffing van deze organisaties en het zal nog een hele tijd duren voor het nieuwe betaalorgaan dat de uitvoering van de verordeningen en de eerste technische controles op zich zal nemen, in werking zal treden. Denkt de Commissie dan niet dat de afschaffing van deze organisaties problemen zal veroorzaken bij het uitvoeren van de vereiste controles op de uitbetaling van de subsidies, zowel tijdens het nieuwe teeltseizoen als op de lange termijn?


title: WRITTEN QUESTION No. 1367/98 by Graham WATSON to the Commission. Zero Emissions Research Initiative

eurovoc_concepts:
EU programme
Japan
development policy
foundation
industrial policy
research and development
school-industry relations
scientific research
sustainable development
technological change

text: 22. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 50/31 (1999/C 50/043) WRITTEN QUESTION E-1367/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 May 1998) Subject: Zero Emissions Research Initiative The Zero Emissions Research Initiative (ZERI) Foundation aims to design corporate strategies and industrial policies based on the principle of sustainable social and economic development. Does the Commission intend to send a representative to the forthcoming ZERI conference in Geneva? Joint answer to Written Questions E-1363/98, E-1364/98, E-1365/98, E-1366/98 and E-1367/98 given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (6 July 1998) The Japanese ZERI (zero emission) research project was launched in 1994 by the (cid:145)Institute for Advanced Studies(cid:146) of the Tokyo United Nations university. The Commission does not participate in the project and has no detailed information on its work programme or on the existence of a corresponding ZERI schools initiative. In the Community research aiming at reducing emissions is carried out within the 4th Research technology and development (RTD) framework-programme (1). This research is accomplished within various specific research programmes (cid:145)Environment and Climate(cid:146), (cid:145)Non-nuclear energy(cid:146), (cid:145)Industrial technologies(cid:146), (cid:145)Transport(cid:146). The Commission is not aware of any specific overlap between the Community programmes and the ZERI project. In the absence of any active involvement in the ZERI project the Commission does not intend to send a representative to the forthcoming ZERI conference in Geneva. (1) OJ L 117, 8. 5. 1990. (1999/C 50/044) WRITTEN QUESTION E-1370/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission Subject: Restructuring of Greek postal services (7 May 1998) In view of the fact that the Greek Government has announced its intention to restructure Greek postal services (ELTA), can the Commission say how the Second CSF funds earmarked for the ELTA have been used so far and how the relevant development programmes can be squared with the Greek Government(cid:146)s plans? Can the Commission confirm that the restructuring plans will take into account the recommendations made by the European Parliament? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (11 June 1998) A work plan for the Greek postal service (ELTA) was drawn up in 1995 with the help of European Regional Development Fund part-financing. This document served as the basis for preparing an operational programme on the postal services as part of the second Community support framework for Greece. The launch of this operational programme is imminent. An international consultancy has been engaged to assist ELTA in implementing the projects and undertaking its own reorganisation. A special unit has been created within ELTA, consisting of the consultancy and various specialists, to carry out the projects in the operational programme. It is intended to begin the programme proper at the end of May, which will involve setting out an action plan and completing the staffing of the special unit


title: WRITTEN QUESTION No. 1385/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Ending cosmetic tests on animals

eurovoc_concepts:
animal experimentation
approximation of laws
consumer protection
cosmetic product
protection of animals
public health
scientific research
soft technology

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/123 (98/C 402/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1384/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Erikoistumiskoulutus ja l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden vapaa liikkuvuus Viime helmikuussa tehdyss(cid:228) lakiluonnoksessa (AC 4602) Italian hallitus asettaa esteit(cid:228) erikoistumiskoulutukselle ehdottamalla sopimusta (cid:148)itsen(cid:228)isest(cid:228) ty(cid:246)st(cid:228)(cid:148), jollainen ei tyydyt(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n tai ominaisuuksiltaan v(cid:228)himm(cid:228)s- s(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)rin erikoistumiskoulutuksen kurssien vaatimuksia, joihin direktiivin 93/16/ETY (1) mukaisesti kuuluu sek(cid:228) teoreettista ett(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n opetusta. T(cid:228)ss(cid:228) luonnoksessa kaavaillussa ty(cid:246)suhteessahan ty(cid:246)nantaja ei ole Italian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti mitenk(cid:228)(cid:228)n velvollinen varmistamaan koulutusta ja tarjoamaan riitt(cid:228)vi(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien kouluttamiseksi. 1. Katsooko komissio, ett(cid:228) Italian koulutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n omalaatuisuus ja sopimattomuus est(cid:228)(cid:228) tarjoamasta Italian ja Euroopan kansalaisille riitt(cid:228)vi(cid:228) laatustandardeja? 2. Eik(cid:246) Italian terveydenhuoltoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ty(cid:246)voimapulan ratkaiseminen erikoistumiskoulutuksessa olevien l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien avulla ole kielletyn protektionismin ilmenemismuoto, joka itse asiassa rajoittaa eurooppalaisten l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) Italian ty(cid:246)markkinoille? (1) EYVL L 165, 7. 7. 1993, s. 1. Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1383/98 ja E-1384/98 (24. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kysymykset ovat k(cid:228)sitelt(cid:228)vin(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimessa asioina, joihin pyydet(cid:228)(cid:228)n ennakkoratkaisua (1). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on syyt(cid:228) odottaa tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). (1) Asia C-137/91 Carbonari ym. v. Italia (ennakkoratkaisu). (98/C 402/163) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1385/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Loppu kosmetiikka-alan el(cid:228)inkokeille Kahdeksan vuoden kiihke(cid:228) taistelu, jonka uskottiin jo saavan menestyst(cid:228) osakseen, on tehty tyhj(cid:228)ksi komission p(cid:228)(cid:228)tetty(cid:228) siirt(cid:228)(cid:228) Euroopan parlamentin hyv(cid:228)ksym(cid:228)n direktiivin voimaantulo vuoteen 2000. T(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) kosmetiikka-alan el(cid:228)inkokeet oltaisiin kielletty tammikuusta 1998 alkaen. Komissio ei voi olla tiet(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n siit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)inten kiduttaminen on t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa paitsi julmaa my(cid:246)s t(cid:228)ysin tarpeetonta. Kosmetiikkateollisuudella on nyky(cid:228)(cid:228)n kaikki mahdollisuudet korvata el(cid:228)inkokeet vaihtoehtoeh- toisilla kokeilla. Komissio ei voi olla tiet(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vaarantaa oikeuksien Euroopan toteutumisen ja muuttaa sen taloudellisten etujen Euroopaksi, jollaista emme halua sallia. Voiko komissio n(cid:228)in ollen ehdottaa vaihtoehtoisia toimenpiteit(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kselleen kosmetiikka-alan el(cid:228)inkokeet kielt(cid:228)v(cid:228)n direktiivin voimaantulosta?


title: WRITTEN QUESTION No. 1388/98 by Richard HOWITT to the Commission. European race relations proposal on the basis of the Amsterdam Treaty

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 11. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 386/121 Has the Commission been approached by the Belarus authorities for such help or, conversely, for support to carry out destructive activities such as river management and drainage, and with what result? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (5 June 1998) The Commission is aware of the existence of peat mines in the Polesia region of Belarus and their impact on the environment. At this stage, given current bilateral relations with Belarus, the Commission is not envisaging specific action in relation to such peat mines. (98/C 386/164) WRITTEN QUESTION E-1388/98 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (7 May 1998) Subject: European race relations proposal on the basis of the Amsterdam Treaty Following the Commission(cid:146)s welcome proposals for European-wide action on race relations on the basis of the unratified Amsterdam Treaty, when does it intend to come forward with a similar proposal on discrimination against disabled people? Does the Commission accept that there should be no hierarchy of discrimination and that, therefore, other proposals should be brought forward to combat discrimination against groups referred to in the Amsterdam Treaty? (98/C 386/165) WRITTEN QUESTION E-1389/98 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (7 May 1998) Subject: Evaluation of Helios II: Preparations for a new disability programme When does the Commission expect to consult the European Parliament on the evaluation of the Helios II programme for people with disabilities? Given the fact that, in 1997, the Commission said it would delay any proposal for a new disability programme pending completion of this evaluation, in what timescale does the Commission now intend to make the proposal? Given the European Parliament(cid:146)s support for such a programme and the restriction of the European Social Fund and equal Community Initiative to employment initiatives, can the Commission confirm its support for a new programme which promotes equal opportunities for disabled people in relation to all discrimination? Joint answer to Written Questions E-1388/98 and E-1389/98 given by Mr Flynn on behalf fof the Commission (22 June 1998) The Commission is continuing to examine possible options concerning the future strategy in favour of people with disabilities. This examination coincides with the new proposals for the structural funds (1), the plans for a new Community initiative and the implementation of Agenda 2000 (2)


title: WRITTEN QUESTION No. 1379/98 by Richard CORBETT to the Commission. La Laguna Dogs' Home, Tenerife

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Protocol (EU)
animal experimentation
animal welfare
competence of the Member States
domestic animal
farm animal
single market
transport of animals

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/121 (98/C 402/159) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1379/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Teneriffalla sijaitseva La Laguna -koirakoti Onko komissio tietoinen Teneriffan La Laguna -koirakodin tilanteesta? Antaako Amsterdamin sopimukseen liitetty el(cid:228)inten suojelua ja hyvinvointia koskeva p(cid:246)yt(cid:228)kirja komissiolle lis(cid:228)valtuudet tutkia syyt(cid:246)ksi(cid:228) el(cid:228)inten hyvinvointiin kohdistuvista rikkomuksista tilanteessa, jossa el(cid:228)inten hyvinvointia koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten laimin- ly(cid:246)misen tekosyyksi ei voida esitt(cid:228)(cid:228) uskonnonvapautta, kulttuuritraditioita tai alueellisia perinn(cid:228)istapoja? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Amsterdamin sopimukseen liitetty el(cid:228)inten hyvinvointia koskeva p(cid:246)yt(cid:228)kirja koskee ainoastaan maataloutta, liikennett(cid:228), sis(cid:228)markkinoita ja tutkimusta. Kenneleiss(cid:228) olevien koirien hyvinvointi ei siis kuulu p(cid:246)yt(cid:228)kirjan soveltamisalaan, vaan kansallisten viran- omaisten toimivaltaan. (98/C 402/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1382/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Spalato BellerØ (NI), Cristiana Muscardini (NI) ja Roberta Angelilli (NI) komissiolle Aihe: Liirojen vaihtamisesta euroiksi aiheutuvat kustannukset (7. toukokuuta 1998) Italian nykyinen hallitus on maksattanut veronmaksajilla 12 tuhatta miljardia liiraa ns. (cid:148)euroverona(cid:148). Nyt sama hallitus valtionvarainministeri(cid:246)n asetuksella on ryhtym(cid:228)ss(cid:228) maksattamaan Italian kansalaisilla kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat liirojen pakollisesta vaihtamisesta euroiksi, ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset pankkimaksut kaikista vaihto-operaatioista. Lis(cid:228)ksi hallitus on hyv(cid:228)ksynyt rahanvaihdon ehdot yksitt(cid:228)isten arvopaperien eik(cid:228) osakesalkun tasolla toimien siten vastoin komission (cid:148)kolikko-ongelman(cid:148) ratkaisemiseksi antamaa suositusta, jossa m(cid:228)(cid:228)riteltiin operaatioiden pienimm(cid:228)ksi osaksi euron sadasosa. T(cid:228)llaisessa suunnitelmassa yhteiseen rahaan siirtymisen kustannukset kaatuvat kokonaisuudessaan kansalaisten niskaan, sill(cid:228) valtionvarainministeri(cid:246) ei aio m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) rahanvaihtoja ilmaisiksi. Voiko komissio kertoa mihin kiireellisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen rahanvaihtoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n, jossa yhteis(cid:246)n kansalaiset eiv(cid:228)t joudu yhteiseen rahaan siirtymisen kustannusten maksumiehiksi. Komission j(cid:228)senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (24. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on parlamentin j(cid:228)senten kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton on tapahduttava mahdollisimman tehokkaasti ja vaivattomasti sek(cid:228) aiheuttamatta kuluttajille tarpeettomia rasituksia. Selvitt(cid:228)(cid:228)k- seen tehokkaimmat keinot t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi komissio on perustanut asiantuntijaryhmi(cid:228) euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n j(cid:228)rjestelyiden perinpohjaista tutkimista varten. Tutkimuksissa on keskitytty erityisesti euroiksi muuntamisesta veloitettaviin pankkimaksuihin. Komissio antoi 23. huhtikuuta suosituksen euromuuntamisen pankkimaksuja koskevaksi hyv(cid:228)ksi veloitus- k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ksi. Kyseinen veloitusstandardi kattaa sek(cid:228) sellaiset k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t, jotka komissio luokittelee lakis(cid:228)(cid:228)teisiksi euroa koskevien asetusten nojalla (toisin sanoen saapuvien maksujen muuntaminen euroiksi siirtym(cid:228)kauden aikana ja tilien muuntaminen euroiksi siirtym(cid:228)kauden lopussa) ett(cid:228) muut suositeltavat k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t, joita pankkien