title: Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise koostöö kohta merekalapüügisektoris

text: 346 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd 21996A1223(02) 23. 12. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 334/20 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise koostöö kohta merekalapüügisektoris KOKKULEPE EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus” ja MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK, edaspidi “Mauritaania”, edaspidi “lepinguosalised”, ARVESTADES tihedaid ja eriti häid suhteid ühenduse ja Mauritaania vahel, mõlema lepinguosalise tõhusa partnerluse loomise soovi Euroopa-Vahemere projekti raames ning võttes arvesse Lomé konventsioonist tulenevat koostöövalmidust, MÕISTES merekalapüügisektori ja sellega seotud ettevõtete rolli Mauritaania ja ühenduse eri piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus ning võttes arvesse otsust, mille kohaselt mõlemad lepinguosalised ajakohastavad ja korraldavad ümber oma kalalaevastiku, MEENUTADES, et ühendus ja Mauritaania on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonile allakirjutanud riigid ning Mauritaania on kõnealuse konventsiooni kohaselt kehtestanud kaldast kuni 200 meremiili kaugusele ulatuva majandusvööndi, milles ta kasutab oma suveräänseid õigusi kõnealuse vööndi ressursside uurimisel, kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel, ARVESSE VÕTTES toitlus- ja põllumajandusorganisatsiooni nõukogu poolt vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit, OLLES TEADLIKUD kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise ning merekeskkonna kaitse tähtsusest, ratsionaalne OLLES OTSUSTANUD vastastikustes huvides tagada oma rannikuvete kalavarude kaitse, majandamine ning säästev areng ning teha koostööd kogu kalandustegevust hõlmava kontrollisüsteemi loomisel, et kindlustada kõnesolevate ressursside arengu- ja kaitsemeetmete tõhusus, OLLES VEENDUNUD, et teadus- ja tehnikaalane tihe koostöö kalandussektoris tingimustel, mis kindlustavad kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise, edendab vastavate majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamist kõnealuses sektoris, VÕTTES ARVESSE asjaolu, et merekalapüük moodustab tervikliku majandustsükli ning püüdes tugevdada sidemeid lepinguosaliste tiheda ja laiaulatusliku koostöö abil tsükli kõigis aspektides, et mõlemapoolselt edendada selle arengut, VÕTTES ARVESSE Mauritaania kalandussektori arengupoliitika eesmärke ja suuniseid, SOOVIDES arendada merekalapüüki ja sellega seotud ettevõtteid hõlmava koostöö eri aspekte vastastikku kasulikel tingimustel, SOOVIDES kindlaks määrata koostöö korda merekalapüügisektoris ja sellega seotud ettevõtetes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 Artikkel 1 Eesmärk ja mõisted rahalist toetust tervishoiukontrolli sisseseadmiseks ning teadus- uuringuteks kalandussektoris ning kalandusalase arengupoliitika rakendamiseks. 1. Käesoleva kokkuleppega kehtestatakse ühenduse ja Mauritaa- nia koostöö põhimõtted, eeskirjad ja kord kalavarude kaitsel ja arendamisel ning otse või töötlusest tuleneva lisandväärtuse loo- misel ning sätestatakse ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvate kala- laevade püügitingimused Mauritaania suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. 2. Käesolevas kokkuleppes, selle lisades ja protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: Artikkel 3 Arendustegevus Lepinguosalised kohustuvad arendama Mauritaania kalandussek- tori säästvat arengut soodustavat tegevust, mis on suunatud vas- tavate ettevõtjate ühiste huvide solidaarsuse tugevdamisele, ning hõlmab eelkõige: — rannasõidu kalalaevastiku ja kalandusega seotud ettevõtete a) Mauritaania kalastusvöönd – Mauritaania Islamivabariigi suve- räänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed; moderniseerimist, b) ühenduse kalalaevad – liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad, mis püüavad kala käesoleva kokku- leppe raames; — väikesemahulise kalapüügi väljaarendamist, — sadamainfrastruktuuri arendamist ning kalalaevastike vastu- võtutingimuste parandamist Mauritaania sadamates, c) ministeerium – Mauritaania kalandus- ja mereministeerium; — akvakultuuriprojektide arendamist, d) järelevalveorgan – kalanduse järelevalve ja kaitse eest vastutav delegatsioon Mauritaanias; — merekeskkonna kaitset, — eriuuringute tegemist, e) Mauritaania õigusnormid – Mauritaania eeskirjad ja määrused; f) komisjon – Euroopa Ühenduste Komisjon; g) delegatsioon – Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon Mauritaanias. Artikkel 2 Koostöövaldkonnad — kalavarude ratsionaalset kasutamist soodustavate uute kala- püügiviisidega seotud uurimistöö arendamist, — kalandustoodete jaotusvõrkude täiustamist ja väljaarendamist, — mereabi ja -päästeteenistuse täiustamist, — järelevalvet kalavarude kasutamise üle, — meresõidujärelevalve tugevdamist, 1. Lepinguosalised teevad koostööd kahepoolselt või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu või vajaduse korral piir- kondade või allpiirkondade tasandil, et tagada kalavarude kaitse ja ratsionaalne majandamine vastavalt Ühinenud Rahvaste Organi- satsiooni mereõiguse konventsiooni asjakohastele sätetele. — käesoleva kokkuleppe haldamist käsitlevate menetluste täius- tamist, — ettevõtjate ühenduste ja ajutiste ühisettevõtete loomise soo- dustamist kalandus- ja akvakultuurisektoris ning sellega seo- tud ettevõtetes. 2. Lepinguosalised tõhustavad teadus- ja tehnikaalast koostööd kalandussektorile spetsialiseerunud asutuste vahel. Need programmid ja tegevused võivad saada ühenduse rahalist toetust. 3. Lepinguosalised edendavad kalandussektoris koostööd majan- duse, kaubanduse ja tööstuse valdkonnas. Nad aitavad seetõttu kaasa püügitehnoloogia ja -vahendite, kalandustoodete säilitamise ja tööstusliku töötlemise ning merekeskkonna kaitse meetoditega seotud teabe vahetamisele ja levitamisele. Artikkel 4 Meremeeste koolitus 4. Merekalapüügisektori säästva arengu tagamiseks ning kooskõ- las käesoleva kokkuleppe artikliga 7 annab ühendus Mauritaaniale Ühendus pöörab erilist tähelepanu Mauritaania vajadustele mere- meeste koolituse valdkonnas, arendades ja tugevdades inimres- sursse ja infrastruktuuri ning merekoolitusasutuste võimalusi 348 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Mauritaanias. Nendel eesmärkidel annab ühendus Mauritaaniale rahalist toetust käesoleva kokkuleppe artikli 7 kohaselt. Artikkel 8 Artikkel 5 Kalapüügivõimalused Ühenduse Mauritaaniaga kokku lepitud kalapüügivõimalused Mauritaania kalastusvööndis ning artiklis 7 nimetatud rahaline hüvitus sätestatakse käesoleva kokkuleppe protokollis. Artikkel 6 Kalapüügi üldtingimused 1. Ühenduse laevastik kalastab püügilitsentsi alusel, mille anna- vad välja Mauritaania pädevad asutused ühenduse pädevate asu- tuste taotlusel. Litsentsi väljaandmise tasud ja vaatlejate kulude osamaksed maksab reeder. 2. Ühendus teeb Mauritaaniale lisades sätestatud korras kättesaa- davaks kogu asjakohase teabe oma laevastike tegevuse kohta, kel- lel on püügiluba Mauritaania kalastusvööndis, eelkõige teabe los- situd koguste kohta. 3. Litsentside väljaandmise ning tasude ja teadusvaatlejate kulu- dega seotud osamaksete maksmise kord ning muud ühenduse lae- vastike Mauritaania vetes toimuva kalapüügi tingimused on sätes- tatud lisades. 4. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõue- tekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase haldus- koostöö kaudu. Artikkel 7 Hüvitus ja rahaline osamaks Ühendus kohaldab käesoleva kokkuleppe artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimaluste vastu Mauritaania suhtes: — rahalist hüvitust, ja — artiklites 2, 3 ja 4 nimetatud rahalisi osamakse. Vastavus kalapüügitingimustele 1. Ühendus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema laevad täidavad käesoleva kokkuleppe tingimusi ning Mauritaania õigusnorme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga sätestatud korras. 2. Mauritaania asutused teatavad delegatsioonile aegsasti kõigist uutest kalapüügiga seotud eeskirjadest ja määrustest. Ühenduse laevadele antakse üks kuu mis tahes selliste uute eeskirjade ja mää- ruste täitmiseks. 3. Mauritaania kalapüüki reguleerivad meetmed ei diskrimineeri ühenduse laevu võrreldes kolmandate riikide laevadega, ega takista ühendusele käesoleva kokkuleppe kohaselt antud kalastus- õiguste täielikku kasutamist. 4. Meetmeid, mis hõlmavad kalapüügi osalist lõpetamist või tea- tavate liikide bioloogilist taastumist, kohaldatakse kõigi kõnealu- seid liike põhipüügina lossivate laevastike suhtes. 5. Kui Mauritaania peaks seoses kalavarude muutumisega tegema otsuse võtta vastu muid kui lõikes 4 nimetatud kaitsemeetmeid, mis mõjutavad ühenduse kalalaevade tegevust, siis korraldatakse lepinguosaliste vahel nõupidamised, mille eesmärk on protokolli ja lisade kohandamine käesoleva kokkuleppega. Kõnealuste nõupidamiste eesmärk on hinnata meetmete teadus- likke põhjendusi ning kohandada vajaduse korral ühenduse raha- list toetust vastavalt protokollis sätestatud kalapüügivõimaluste kohandamisele. Artikkel 9 Halduskoostöö Lepinguosalised, soovides tagada kalavarude arendus- ja kaitse- meetmete tõhusust: — arendavad halduskoostööd tagamaks, et nende laevad peavad vastastikku kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ning Mauri- taania merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest, — teevad koostööd ebaseadusliku kalapüügi välistamiseks ning selle vastu võitlemiseks eelkõige teabevahetuse ning tiheda halduskoostöö kaudu. Eespool nimetatud rahaline hüvitus ja rahalised osamaksud on sätestatud käesoleva kokkuleppe protokollis. Halduskoostöö rakendamise kord on sätestatud lisades. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 Halduskoostöö korra rakendamist kontrollivad mõlemad lepin- guosalised käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud ühiskomi- tee raames. Artikkel 13 Mereõigus Artikkel 10 Ühiskomitee Käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab muu hulgas järg- misi ülesandeid: — kontrollib käesoleva kokkuleppe rakendamist, tõlgendamist ja nõuetekohast toimimist, ning lahendab vaidlusi, — on vajalik kontaktasutus kalandussektorile ühist huvi pakku- vates küsimustes, — hindab lepinguosaliste koostöö tulemusi käesoleva lepingu lisades sätestatud kontrolli alal, — jälgib ühenduse laevade lossimis- ja ümberlaadimistoiminguid Mauritaania sadamates, — jälgib koostöömeetmete kohaldamist ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemise ning halduskoostöö valdkonnas, et tagada Mauritaania õigusnormide ja käesoleva kokkuleppe tingi- muste täitmine. Ühiskomitee tuleb kokku üks kord aastas vaheldumisi Mauritaa- nias ja ühenduses, või erakorraliseks istungjärguks, kui seda taot- leb kumbki lepingupooltest. Artikkel 11 Vaidluste lahendamine Lepinguosalised peavad nõu kõigi käesoleva kokkuleppe tõlgen- damist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste korral. Ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi lepinguosalise seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 14 Kohaldamispiirkond Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territoo- riumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamisle- pingut, selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mauritaania Islamivabariigi territooriumi suhtes. Artikkel 15 Kestus ja kehtivus 1. Käesoleva kokkuleppe kehtivusaeg on viis aastat, mis algab 1. augustil 1996. 2. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teata- des sellest ette kuus kuud enne viie aasta möödumist, kehtib kok- kulepe edasi viieaastaste tähtaegade kaupa, juhul kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt kuus kuud enne viieaastase tähtaja möö- dumist. 3. Kokkuleppe denonsseerimise korral alustavad lepinguosalised läbirääkimist. 4. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist toimuvad lepinguosa- liste vahel läbirääkimised, et otsustada vastastikusel kokkuleppel lisadesse või protokolli tehtavad muudatused. Artikkel 16 Lõppsätted Artikkel 12 Lisad ja protokoll Protokoll ja sellele lisatud kalapüügi teabelehed ning lisad koos lii- detega moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris araabia, his- paania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, root- si, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; kokkulepe jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised tea- tavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 350 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ning rahaline hüvitus ja rahalised osamaksed ajavahemikuks 1. augustist 1996 kuni 31. juulini 2001 PROTOKOLL, Artikkel 1 Artikkel 6 Kokkuleppe artiklis 5 ette nähtud kalapüügivõimalused viieks aastaks ala- tes 1. augustist 1996 on sellised, nagu on kindlaks määratud käesoleva protokolli kalapüügi teabelehtedes. Artikkel 2 1. Kokkuleppe artikliga 7 ettenähtud rahalise kogutoetuse suuruseks käesoleva protokolli artiklis 1 nimetatud kohaldamise ajal määratakse 266,8 miljonit eküüd. Rahaline toetus makstakse välja viie aastase osa- maksuna järgmiselt: – 1. aasta: 55 160 000 eküüd – 2. aasta: 54 360 000 eküüd – 3. aasta: 53 560 000 eküüd – 4. aasta: 52 160 000 eküüd – 5. aasta: 51 560 000 eküüd 2. Rahalise toetuse kogusumma jaotamine on Mauritaania ainupädevu- ses. Artikkel 3 1. Kogu rahaline toetus makstakse Mauritaania poolt määratud finantsa- sutuse Mauritaania keskpangas avatud kontole. 2. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 sätestatud aastamaksed maks- takse välja hiljemalt iga aasta 1. augustil. Esimese aasta väljamakse tehakse hiljemalt 30. novembril 1996. Artikkel 4 Kui kalavarude olukord võimaldab, võib ühenduse taotluse korral käes- oleva protokolli artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimalusi suurendada. Sel- lisel juhul kohandatakse artiklis 2 nimetatud rahalist toetust ühisel kok- kuleppel. 1. Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toetuse kogusummast 250 000 eküüd aastas kokkuleppe artikliga 4 sätes- tatud rahalise hüvitusena meresõidu koolituskavade toetamiseks, et aren- dada ja tugevdada inimressurssi ning mereharidusasutuste infrastruktuuri ja võimalusi Mauritaanias. 2. Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toetuse kogusummast 200 000 eküüd aastas ministeeriumile seminaridel, rahvusvahelistel kohtumistel ning õppereisidel osalemise kulude katteks. Artikkel 7 Kui komisjon ei tee käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud väljamak- seid, jätab Mauritaania endale õiguse kokkuleppe kohaldamine peatada. Artikkel 8 Lepinguosalised soodustavad vastastikust koostööd kalandussektoris. Nad toetavad ühenduse ja Mauritaania erasektori huvide ühendamist kalava- rude kasutamisel ja töötlemisel ning kalandustoodete turustamisel ette- võtjate ühenduste, ajutiste ühisettevõtete ja muude partnerlusvormide kaudu. Artikkel 9 Ühenduse reederid on loa alusel püütud kogusaagi omanikud ning võivad ise otsustada selle müügi üle. Lepinguosalised soodustavad siiski alaliste ühisnõupidamiste sisseseadmist asjaomaste ettevõtjate vahel, et ära hoida turu stabiilsust ohustava konkurentsi tekkimist. Artikkel 10 Ühenduse reederid võivad ise valida oma laeva kohalikud esindajad, kuid esindajad peavad olema Mauritaania kodanikud. Artikkel 5 Esindajate nimed ja aadressid teatatakse ministeeriumile. Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toe- tuse kogusummast 600 000 eküüd aastas kokkuleppe artiklis 2 sätesta- tud rahalise toetusena tervishoiukontrolli ja kalandusalaste teadusuurin- gute arenduspoliitika elluviimiseks. abistamiseks ning Mauritaania kalavarude Artikkel 11 Käesolevat protokolli kohaldatakse alates 1. augustist 1996. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 Kalapüügi teabeleht nr 1 KALAPÜÜGILIIK: VÄHILAADSETE PÜÜGIKS (LANGUSTID VÄLJA ARVATUD) ETTENÄHTUD KALALAEVAD 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: üheksa meremiili Cap Blanci-Cap Timirisi lähtejoonest. Merekalapüügi eest vastutava ministeeriumi korraldusega igal aastal määratud ajavahemikul on keelatud kalapüük alal, mis on ühendatud järgmisi punkte ühendavate sirgetega: 20o 46’ N 19o 50’ N 17o 03’ W 17o 03’ W 19o 21’ N Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: kuus meremiili madalaima veetaseme märgist. 16o 45’ W. 1. 2. 2. Lubatud püügivahend: põhjatraalnoot 3. 4. 5. 6. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: märts ja aprill. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. Kaaspüük: 20 % kala ja 15 % peajalgseid. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt) 5 500 5 500 5 500 5 500 5 500 Tasud eküüdes brt/aasta kohta 290 304 320 335 352 7. Märkused: – 352 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Kalapüügi teabeleht nr 2 KALAPÜÜGILIIK: SENEGALI MERLUUSI TRAALERID1 JA PÕHJAÕNGEJADASID KASUTAVAD LAEVAD 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 36’ N 20o 03’ N 19o 50’ N 19o 50’ N 17o 36’ W 17o 36’ W 17o 12,8’ W 17o 03’ W 19o 04’ N Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 18 meremiili madalaima veetaseme märgist. 16o 34’ W. 1. 2. 2. Lubatud püügivahend: — põhjaõngejada, — merluusi põhjatraalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. 4. 5. 6. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 60 mm traalnooda puhul. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. Kaaspüük: 35 % kala, 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt) 8 500 8 500 8 500 8 500 8 500 Tasud eküüdes brt/aasta kohta 149 149 149 149 149 7. Märkused: (1) Sellesse kategooriasse ei kuulu külmutustraalerid. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 353 Kalapüügi teabeleht nr 3 KALAPÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE PÜÜGIKS (SENEGALI MERLUUS VÄLJA ARVATUD) ETTENÄHTUD LAEVAD, MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: kolm meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1. 2. Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 3 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend (1): — õngejada, — seisevvõrk, — ridvata õng. Võrkude tehnilised omadused, võrgutükkide pikkus ning võrgutükkide ja kalda vaheline miinimumkaugus tuleb kindlaks määrata 31. detsembriks 1996 kummagi lepinguosalise määratud tehniliste ekspertide ühisel kokkuleppel. Kui tehnilised eksperdid ei jõua kokkuleppele 31. detsembriks 1996, kutsutakse kokku ühiskomitee koosolek, et jõuda kõnealuses küsimuses lõpliku lahenduseni 28. veebruariks 1997. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 120 mm nakkevõrgu puhul. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. Kaaspüük: 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. Lubatud tonnaaž/tasud: 3. 4. 5. 6. Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt) 4 200 4 200 4 200 4 200 4 200 Tasud < 100 brt eküüdes Tasud > 100 brt eküüdes brt/aasta kohta 140 brt/aasta kohta 210 147 221 154 232 162 243 170 255 7. Märkused: (1) Kasutatud kalapüügivahendi liigist tuleks teatada kvartali püügilitsentsi taotlemisel. 354 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd KALAPÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE (SENEGALI MERLUUS VÄLJA ARVATUD) PÜÜGI Kalapüügi teabeleht nr 4 TRAALERID 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool laiuskraadi 19o 21’ N: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 36’ N 17o 36’ W 20o 03’ N 19o 50’ N 19o 50’ N 19o 04’ N 17o 36’ W 17o 12,8’ W 17o 03’ W 16o 34’ W. 1. 2. Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 18 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: traalnoot. 3. 4. 5. 6. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. Kaaspüük: 10 %, millest maksimaalselt 5 % on roosad süvahännakud ning 5 % on peajalgsed. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt) 5 500 5 500 5 500 5 500 5 500 Tasud eküüdes brt/aasta kohta 164 172 181 190 199 7. Märkused: 7. 1. 1 500 brt kõnealuses kategoorias reserveeritakse kolmele külmutustraalerile, mis enam ei tohi püüda “senegali merluusi” kategoorias, mis reserveeritakse nüüd jahutustraaleritele. 7. 2. Senegali merluus võib pardal olla, kuid ei tohi ühelgi hetkel moodustada olulist osa pardal oleva püügi kalaliikidest. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 KALAPÜÜGILIIK: PEAJALGSED Kalapüügi teabeleht nr 5 1. Kalastusvöönd: vastab Mauretaania õigusaktiga oma riigi laevadele kehtestatud kalastusvööndile. Merekalapüügi eest vastutava ministeeriumi korraldusega igal aastal määratud ajavahemikul on keelatud kalapüük alal, mis on piiratud järgmisi sirgeid ühendavate joontega: 20o 46’ N 19o 50’ N 19o 21’ N 17o 03’ W 17o 03’ W 16o 45’ W. 2. Lubatud püügivahend: põhjatraalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm. 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1. 08 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt)1 Püügiloaga laevade arv Tasud eküüdes brt/aasta kohta 7 500 12 000 13 500 15 000 15 000 25 365 40 384 45 403 50 423 50 444 7. Märkused: (1) Lubatud tonnaaž (brt) võib kõikuda kõige rohkem 3 % esimese ja teise aasta jooksul ning kõige rohkem 2 % viimase kolme aasta jooksul. 356 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Kalapüügi teabeleht nr 6 KALAPÜÜGILIIK: LANGUST 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: 20 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1. 2. Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 15 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. 3. 4. 5. 6. Lubatud püügivahend: lõksud. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: – Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. Kaaspüük: 0 %. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Lubatud tonnaaž (brt) Tasud eküüdes brt/aasta kohta 300 254 300 267 300 280 300 294 300 309 7. Märkused: – 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 Kalapüügi teabeleht nr 7 KALAPÜÜGILIIK: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: 30 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1. 2. Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 30 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. 3. 4. 5. 6. Lubatud püügivahend: noot. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard. Bioloogiline taastumine: – Kaaspüük: 0 %. Laevade arv/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Püügiloaga laevade arv 40 40 40 40 40 Ettemaksed eküüdes/laeva kohta 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 7. Märkused: – 358 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Kalapüügi teabeleht nr 8 KALAPÜÜGILIIK: TUUNIPÜÜGI RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA KALALAEVAD 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: 15 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1. 2. Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 12 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. 3. 4. 5. 6. Lubatud püügivahend: ritvõnged ja triivõngejadad. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: – Bioloogiline taastumine: – Kaaspüük: 0 %. Laevade arv/tasud: Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Püügiloaga laevade arv 17 17 17 17 17 Ettemaksed eküüdes/laeva kohta 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 7. Märkused: Püük elussöödaga. 7. 1. Kalastusvöönd, kus on lubatud elussöödaga püük: — põhja pool 19o21’ põhjalaiust: 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest, — lõuna pool 19o21’ põhjalaiust: 3 meremiili madalaima veetaseme märgist. 7. 2. Väikseim lubatud silmasuurus elussöödaga püügil: 8 mm. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 Kalapüügi teabeleht nr 9 KALAPÜÜGILIIK: PELAAGILISTE TRAALNOOTADEGA KÜLMUTUSTRAALERID 1. Kalastusvöönd 1. 1. Põhja pool 19o 21’ põhjalaiust: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 46,3’ N 20o 10,7’ N 19o 50’ N 19o 43’ N 17o 03’ W 17o 24,2’ W 17o 12,8’ W 16o 58’ W 19o 21’ N Lõuna pool 19o 21’ põhjalaiust: 12 meremiili madalaima veetaseme märgist. 16o 45’ W 1. 2. 2. Lubatud püügivahend: pelaagiline traalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 40 mm. Bioloogiline taastumine: – Kaaspüük: 3 % kala, 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. Lubatud tonnaaž/laevade arv/tasud: 3. 4. 5. 6. Ajavahemikud 1. 8. 1996 – 31. 7. 1997 1. 8. 1997 – 31. 7. 1998 1. 8. 1998 – 31. 7. 1999 1. 8. 1999 – 31. 7. 2000 1. 8. 2000 – 31. 7. 2001 Püügiloaga laevade arv Tasud eküüdes brt/kuu kohta 22 2 22 2 22 2 22 2 22 2 7. Märkused: Laevad jagunevad kolme kategooriasse: — 1. kategooria: kogumahutavus kuni 3 000 brt; ülemmäär: 12 000 t/laev/aasta, — 2. kategooria: kogumahutavus üle 3 000 brt kuni 5 000 brt; ülemmäär: 17 500 t/laev/aasta, — 3. kategooria: kogumahutavus üle 5 000 brt kuni 8 000 brt; ülemmäär: 22 500 t/laev/aasta. 360 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd I LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS I PEATÜKK Litsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid 1. Komisjon esitab ministeeriumile iga laeva esimese litsentsitaotluse korral käesoleva lisa 1. liites esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotluse. Andmed nagu laeva nimi, mahutavus (brt), väline registrinumber, raadiokutsung, masina võimsus, kogupikkus ja kodusadam, peavad vastama ühenduse kalalaevade registri andmetele. 2. Reeder lisab esimesele litsentsitaotlusele: — liikmesriigi poolt kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva brutoregistertonnides väljendatud mahutavus; — laeva külgvaate hiljutise kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund sel ajal. Foto suurus peab olema vähemalt 15×10 cm. 3. Laeva mahutavuse iga muutmise korral on reeder kohustatud esitama liikmesriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja koopia ning kõik muutmistega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige taotluse koopia, mille reeder on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus foto. 4. Püügilitsentsi taotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktides 1, 2 ja 3 ettenähtud dokumendid. II PEATÜKK Püügilitsentside taotlemine, väljaandmine ja kehtivus 1. Kalapüügiõigus 1. 1. Igal laeval, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda Mauritaania kalastusvööndis, peab olema kalapüügiõigus. 1. 2. Kalapüügiõigus saab olla ainult laeval, mille omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole kalapüügikeeldu Mauritaanias. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik varasemad kohustused, mis tulenevad nende kalastamisest Mauritaanias ühendusega sõlmitud kalapüügikokkulepete alusel. 2. Litsentsitaotlused 2. 1. Komisjon esitab igas kvartalis vähemalt 30 päeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust ministeeriumile nimekirjad laevadest, kes taotlevad kalapüügiluba protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes iga kalapüügiliigi kohta kindlaksmääratud piires. Kõnealuste nimekirjadega peab kaasas olema maksetõend. Väljaspool tähtaega saabunud litsentsitaotlusi ei käsitleta. 2. 2. Kõnealuses nimekirjas on kalapüügiliikide kaupa selgesti esitatud mahutavus, laevade arv ja iga laeva põhikarakteristikud, nende hulgas laeva püügivahendid, asjaomase ajavahemiku eest makstavate tasude summa, teadusvaatlejate kulud ning Mauritaania meremeeste arv. Kõik muudatused laeva andmetes, mis on tehtud litsentsitaotluse sisseandmise ajast kuni asjaomase laeva viimase litsentsitaotluseni, märgitakse täiendavasse nimekirja. Ühenduse kalalaevade registri andmetes ei tohi teha ühtegi muudatust enne kõnealuse registri ajakohastamist. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 2. 3. Litsentsitaotlusele lisatakse alates 1. veebruarist 1998 ka andmefail formaadis, mis vastab ministeeriumis kasutatavale tarkvarale ning sisaldab kõiki püügilitsentsi koostamiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, kaasa arvatud muudatused laeva andmetes. 2. 4. Litsentsitaotlusi võetakse vastu ainult kalapüügiõigusega laevadelt, mis on täitnud kõik punktides 2. 1, 2. 2 ja 2. 3 ettenähtud vorminõuded. 2. 5. Kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise hõlpsamaks kontrollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega laevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi ja liigid ning kõnealuse püügilitsentsi kehtivusaja. 3. Litsentside väljaandmine 3. 1. Ministeerium annab laevale püügilitsentsi välja pärast 4. peatükis nimetatud asjaomaste maksete laekumist vähemalt 10 päeva enne litsentside kehtivusaja algust. Litsentse väljastavad ministeeriumi Nouadhibou või Nouakchotti osakonnad. 3. 2. Litsentsid koostatakse protokollile lisatud kalapüügi teabelehtede andmete põhjal. Nendes on märgitud ka kehtivusaeg, laeva tehnilised andmed, Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta. 3. 3. Püügilitsentse võib välja anda üksnes laevadele, kes on täitnud kõik litsentside väljastamiseks vajalikud halduslikud vorminõuded. 3. 4. Delegatsioonile teatatakse kõigist Mauritaania asutuste poolt rahuldamata jäetud litsentsitaotlustest. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide jääksumma mahaarvamist selliste litsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve. 4. Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine 4. 1. Litsentsid kehtivad ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning kõnealuse litsentsiga kindlaksmääratud kalastusvööndi, püügivahendite ja kalapüügiliigi suhtes. 4. 2. Litsentsid antakse välja konkreetsele laevale ja neid ei saa edasi anda. Lipuliikmesriigi pädevate asutuste poolt nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning vastavalt komisjoni taotlusele asendatakse ühele laevale antud litsents võimalikult kiiresti teisele sama kategooria laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse kategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata. 4. 3. Asendatav litsents tagastatakse ministeeriumile, kes seejärel annab välja uue litsentsi. 4. 4. Kõik enne kehtivusaja esimest päeva tühistatava või edasiantava litsentsiga seoses makstavad summad kohandatakse enne asenduslitsentsi väljaandmist. 4. 5. Litsentsid peavad olema kalapüügiõigusega laeva pardal ning need esitatakse inspekteerimisorganile igal kontrollimisel. III PEATÜKK Tasud 1. 2. 3. Iga laeva litsentsitasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud määrade põhjal. Tasud makstakse kvartalite kaupa, välja arvatud kokkuleppes sätestatud või selle rakendamisest tulenevate lühemate ajavahemike puhul, kui tasud makstakse pro rata põhimõttel litsentsi tegeliku kehtivusaja eest. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust ning algab vastavalt 1. augustil, 1. novembril, 1. veebruaril või 1. mail. IV PEATÜKK Makseviisid 1. Maksed tehakse eküüdes järgmiselt: 362 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd a) tasud: — ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas, b) teadusvaatlejate kulud: — ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas, c) rahatrahvid: — ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 2. Punktis 1 nimetatud summad loetakse tegelikult makstuteks riigikassa või ministeeriumi kinnituse alusel, mis järgneb Mauritaania keskpanga teatisele. V PEATÜKK Püügiandmete edastamine 1. Ühenduse laeva ühe merereisi kestus määratakse järgmiselt: — ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel, või — ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel. 2. Püügipäevik 2. 1. Muude kui tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalalaevade kaptenid peavad iga päev kõik kindlaksmääratud toimingud registreerima püügipäevikus, mille näidis on lisatud käesoleva lisa 2. liitele. Kõnealune dokument peab olema täidetud loetavalt ja sellel peab olema laeva kapteni allkiri. 2. 2. Püügipäevikud, milles puuduvad sissekandeid või mis sisaldavad kehtetut mittevastavalt täidetuks. teavet, loetakse nõuetele 2. 3. Iga reisi lõpus saadab laeva kapten püügipäeviku originaaleksemplari otse järelevalveorganitele. Reeder peab edastama püügipäeviku koopia delegatsioonile. 2. 4. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusnormidega sätestatud sanktsioonide kohaldamist, kaasneb punktide 2. 1, 2. 2, või 2. 3 sätete täitmata jätmisega automaatne püügilitsentsi peatamine, kuni reeder on kõnealused kohustused täitnud. 3. Püügipäeviku lisa 3. 1. Laevakaptenid täidavad püügipäeviku lisa, nagu on ette nähtud käesoleva lisa 3. liite näidises. Püügipäevikusse kantakse loetavalt iga lossimine ja ümberlaadimine ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. 3. 2. Reeder saadab iga lossimise lõpus kuni 30 päeva jooksul püügipäeviku lisa originaaleksemplari posti teel järelevalveorganitele. 3. 3. Reeder saadab iga loakohase ümberlaadimise lõpus viivitamata püügipäeviku lisa originaaleksemplari järelevalveorganitele. 3. 4. Punktide 3. 1, 3. 2 või 3. 3 sätete täitmata jätmise korral peatatakse automaatselt püügilitsents, kuni reeder on kõnealused kohustused täitnud. 4. Kvartali püügideklaratsioonid 4. 1. Komisjon teatab iga kvartali kolmanda kuu lõpuks ministeeriumile ühenduse laevade eelmises kvartalis püütud kogused. 4. 2. Kõnealune teave esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ja kalaliikide kaupa. 4. 3. Kõnealune süsteem võetakse kasutusele kõige rohkem poolteise aasta jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist. 5. Andmete usaldusväärsus Teave punktides 1, 2, 3 ja 4 nimetatud dokumentides peab kajastama tegelikku püügiolukorda, et seda saaks võtta kalavarude muutumise seire peamiseks alusteks. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 VI PEATÜKK Kaaspüük 1. 2. 3. Protokolli õigusnormide kohaselt kogusaagi massist. teabelehtedes esitatud kaaspüügi protsendimäärad arvutatakse igal püügietapil Mauritaania Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Mauritaania õigusaktide kohaselt sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkujate, kaptenite ja laevade kogu kalapüük Mauritaanias. Langustide hoidmine muude kui lõkse kasutavate langustipüügilaevade pardal on keelatud. Õigusrikkujaid karistatakse Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras. VII PEATÜKK Mauritaania meremeeste munsterdamine 1. Kõik ühenduse laevad võtavad reisi ajaks pardale Mauritaania meremehi, nende hulgas ohvitsere, kadette ja teadusvaatleja. Nende arv on vähemalt järgmine: 1. 1. kokkuleppe esimese kolme rakendusaasta kestel: — 2 meremeest laeva kohta mahutavusega alla 200 brt, — 3 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 200 brt, kuid alla 250 brt, — 4 meremeest laeva kohta mahutavusega 250 brt, kuid alla 300 brt, — 5 meremeest laeva kohta mahutavusega alates 300 brt; 1. 2. järgmistel aastatel: — 3 meremeest laeva kohta mahutavusega alla 200 brt, — 4 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 200 brt, kuid alla 250 brt, — 5 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 250 brt kuid alla 300 brt, — 6 meremeest laeva kohta mahutavusega alates 300 brt. 1. 3. Reederid püüavad võtta pardale täiendavalt Mauritaania meremehi. 1. 4. Reederid võivad Mauritaania meremehi, ohvitsere ja kadette oma laevadele vabalt valida. 2. 3. 4. 5. Meremeeste töölepingud sõlmitakse Mauritaanias reederite või reederite esindajate ja meremeeste vahel. Lepingutega hõlmatakse asjaomaste meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, kaasa arvatud elu-, õnnetusjuhtumi- ja tervisekindlustus. Töötasutingimused ei tohi olla halvemad Mauritaania laevadel töötava meeskonna suhtes kohaldatavatest tingimustest. Kokkuleppe kohased palgad makstakse välja töölepingus sätestatud korras. Ühenduse laevade omanikud tagavad Mauritaania meremeestele, ohvitseridele ja kadettidele samad munsterdamistingimused nagu muude riikide meremeestele, ohvitseridele ja kadettidele. Meremehed kannavad oma kohalolekust määratud laeva kaptenile ette üks päev enne laeva kavandatavat väljumiskuupäeva. Kui meremees ei ole kohal pardale asumiseks ettenähtud päeval ja kellaajal, siis võib laev lahkuda Mauritaania sadamast, olles saanud järelevalveorganitelt tõendi meremehe puudumise kohta. Reeder teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt enne järgmist reisi oleks tema laeva munsterrollis käesolevas kokkuleppes ettenähtud arv meremehi. 6. Reederid saadavad ministeeriumile kaks korda aastas, 1. jaanuaril ja 1. juulil, munsterrolli kantud Mauritaania meremeeste nimekirja laevade kaupa. Litsentsi väljaandmine peatatakse nimekirja saabumiseni. 364 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd 7. Punktis 1 sisalduva mis tahes sätte täitmata jätmine on karistatav Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras ning korduva eeskirjade rikkumise korral võib sellega kaasneda litsentsi peatamine või lõplik tagasivõtmine. VIII PEATÜKK Tehniline kontroll 1. Iga ühenduse laev peab kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või kalapüügiliigiga seotud muudatusi, mis nõuavad eri tüüpi püügivahendite kasutuselevõtmist, minema kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimisteks Nouadhibou sadamasse. Kõnealused kontrollimised peavad toimuma 48 tunni jooksul pärast laeva sadamasse saabumist. Erandina eelmisest lõikest sätestatakse tuunipüügilaevade ja pelaagilisi liike püüdvate, triivõngejadaga laevade tehnilise kontrolli kord käesoleva kokkuleppe XIII ja XIV peatükis. 2. Pärast kontrollimist antakse laeva kaptenile tõend. Tõendit tuleb hoida laeva pardal. 3. 4. 6. Tehniline kontroll tõendab laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust kokkuleppe tingimustele ning laeva Mauritaania meeskonnaga seotud sätete täitmist. Kontrollimise kulud vastavalt Mauritaania õigusnormidega sätestatud määradele kannab reeder. Kulud ei tohi olla suuremad muude laevade sama teenuse eest maksavast summast. Kui reeder ei täida punktide 1 ja 2 sätteid, peatatakse automaatselt püügilitsentsi kehtivus, kuni kõnealused kohustused on täidetud. IX PEATÜKK Laeva andmed 1. Kõigi ühenduse laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Ministeeriumile tuleb kõnealustest õigusaktidest teatada enne käesoleva kokkuleppe jõustumist. Ministeeriumile tuleb edaspidi teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt 30 päeva enne õigusakti jõustumist. 2. Iga laeva suhtes, mis üritab peita oma pardatähist, rakendatakse kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone. X PEATÜKK Litsentside peatamine või tühistamine Kui Mauritaania asutused otsustavad käesolevat kokkulepet ja Mauritaania õigusnorme kohaldades peatada või lõplikult tühistada ühenduse laeva litsentsi, siis lõpetab laeva kapten kalapüügi ja suundub Nouadhibou sadamasse. Saabumisel Nouadhibou sadamasse saadab kapten litsentsi originaaleksemplari pädevatele asutustele. Niipea kui ettenähtud kohustused on nõuetekohaselt täidetud, teatab ministeerium komisjonile peatamise lõpetamisest ning litsents tagastatakse. XI PEATÜKK Muud rikkumised 1. 2. Välja arvatud käesolevas kokkuleppes spetsiaalselt ettenähtud juhtudel, rakendatakse rikkumiste korral sanktsioone Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras. Suurte või väga suurte rikkumiste korral, nagu on määratletud Mauritaania õigusaktidega, jätab ministeerium lõplikult keelata asjaomaste laevade, kaptenite ja vajaduse korral reederite endale õiguse ajutiselt või kalastustegevuse Mauritaania vetes. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 XII PEATÜKK Rahatrahvid Ühenduse laevadele määratud trahvisumma arvutatakse Mauritaania õigusaktidega kindlaksmääratud alam- ja ülemmäärade piires. Otsus kõnealuse summa kohta tehakse II lisa VIII peatüki punktis 3 ettenähtud korras. XIII PEATÜKK Siirdekalade püügiga tegelevate laevade (tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga laevad) suhtes kohaldatavad sätted 1. Erandina I lisa I ja II peatükist antakse tuunipüügiseinerite litsentse välja kaheteistkümneks kuuks. Litsentsi originaaleksemplari peab olema laeva pardal ning see esitatakse Mauritaania pädevate asutuste nõudmise korral. Kui Mauritaania asutused on komisjoni poolt saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, kantakse laev püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse kalapüügi inspekteerimise eest vastutavatele Mauritaania asutustele. Litsentsi algeksemplari kättesaamiseni on võimalik saada litsentsi faksikoopia; kõnealust koopiat tuleb hoida pardal. 2. 3. 4. 5. Enne litsentsi saamist tuleb iga laev esitada kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimisteks. Erandina käesoleva lisa VIII peatükist võib selliseid kontrollimisi teha kokkulepitud välissadamas. Kõik sellise kontrollimisega seotud kulud kannab reeder. Reederi poolt makstavaks litsentsitasuks määratakse 20 eküüd iga Mauritaania kalastusvööndis püütud tonni kohta. Litsentsid antakse välja pärast protokolli teabelehtedes kindlaksmääratud ettemaksele vastava põhisumma tasumist ühele Trésor de la Mauritanie’ välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. Laevadel peetakse Mauritaania vetes toimuva iga kalapüügiperioodi kohta käesoleva lisa 4. liites esitatud ICCATi näidise kohast logiraamatut. Logiraamatut täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu. Ajavahemike kohta, mil kõnealused laevad ei viibi Mauritaania vetes, tehakse eespoolnimetatud logiraamatusse kanne “väljaspool Mauritaania majandusvööndit”. Käesolevas lõikes nimetatud logiraamatud saadetakse Mauritaania asutustele 15 tööpäeva jooksul pärast laeva saabumist sadamasse. Kõnealuste dokumentide koopiad saadetakse lõike 6 kolmandas lõigus nimetatud teadusasutustele. 6. Mauritaania asutused koostavad iga ühenduse laeva püügideklaratsioonide ning kogu nende käsutuses oleva teabe põhjal viimase kalendriaasta eest makstavate tasude arvestuse. Eelmise aasta tasude arvestus peab komisjonile saabuma 31. märtsiks, ning komisjon edastab selle 15. aprilliks üheaegselt nii reederitele kui ka liikmesriikide asutustele. Kui reederid vaidlustavad Mauritaania esitatud tasude arvestuse, siis võivad nad pöörduda asjaomaste teadusasutuste (näiteks Institut de la recherche scientifique et technique d’outre-mer, ORSTOM ja, Instituto Espańol de Oceanografia (IEO) poole palvega kontrollida püügiandmeid, ning peavad seejärel nõu Mauritaania asutustega lõpliku arvestuse koostamise üle jooksva aasta 15. maiks. Kui reederitelt ei ole kõnealuseks kuupäevaks saabunud ühtegi märkust, siis loetakse Mauritaania asutuste koostatud tasude arvestus lõplikuks. Liikmesriigid edastavad komisjonile lõplikud tasude arvestused oma laevastike kohta. 366 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Reederid teevad kõik ettemaksete juurdemaksed Mauritaania kalandusasutustele hiljemalt kõnealuse aasta 31. maiks. Kui lõplike tasude summa on väiksem kui lõikes 4 nimetatud ettemakse, siis sellest tulenevat summade vahet reederitele tagasi ei maksta. 7. Erandina II lisa I peatükist peavad laevad 3 tunni jooksul alates kalastusvööndisse sisenemisest või sealt lahkumisest otse Mauritaania asutustele teatavaks tegema oma asukoha ning pardal oleva saagi mahu faksi teel või raadio kaudu, kui laeval ei ole faksi. Faksinumbri ja raadiosageduse teatavad järelevalveorganid. Mauritaania asutused ja reederid säilitavad faksikoopiad või raadioteadete salvestused, kuni mõlemad pooled on lõikes 6 nimetatud tasude lõplikus suuruses kokku leppinud. 8. 9. Erandina käesoleva lisa VII peatükist püüavad tuunipüügiseinerite omanikud töölepingu sõlmida vähemalt ühe Mauritaania meremehega laeva kohta, kusjuures tuunipüügi ritvõngelaevad peavad ühe reisi ajaks munsterdama kolm Mauritaania meremeest laeva kohta. See hõlmab ohvitserid, kadetid ja teadusvaatlejad. Erandina II lisa V peatüki punktist 1 on Mauritaania asutuste taotluse korral ning ühisel kokkuleppel asjaomase reederiga tuunipüügiseinerile lubatud kokkulepitud ajaks võtta üks teadusvaatleja laeva kohta. XIV PEATÜKK Pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite suhtes kohaldatavad sätted 1. Erandina käesoleva lisa I ja II peatükist peavad litsentsitaotlused koos maksetõendi ja tehniliste näitajate vastavust tõendavate dokumentidega saabuma ministeeriumisse hiljemalt seitse päeva enne kalapüügi algust. Ministeerium koostab püügilitsentsid maksete tasumist kinnitava tõendi esitamisel, mille on välja andnud Mauritaania riigikassa. Iga laev peab püügilitsentsi pardal hoidma. Kui litsentsi originaaleksemplari ei saa praktilistel põhjustel laevale toimetada, võib pardal olla ka litsentsi koopia või faksikoopia. Väga erakorralistel juhtudel võib ministeerium välja anda piiratud kestusega ajutisi lube laevadele, mille litsentsitasud ei ole veel Mauritaania riigikassa arvele laekunud, kui ministeeriumi käsutuses on tõendusmaterjal maksete tasumise kohta. Litsentsid antakse välja vähemalt üheks kuuks. Litsentsi kehtivusaeg kõigil juhtudel on pool kuud. Vääramatu jõu korral võivad reederid, olles peatanud asjaomase laeva püügilitsentsi, kasutada kõnealuse litsentsi ülejäänud kehtivusaega asenduslaeva litsentsi krediidina. 2. 3. Erandina käesoleva lisa VIII peatükist toimub laevade eelkontroll Euroopas. Ministeeriumi poolt kõnealuseks kontrollimiseks määratud isikute reisi- ja elamiskulud tuleb maksta reederitel. Tasud, kaasa arvatud riiklikud ja kohalikud tasud ja maksud, ning laevatüübi püügi ülemmäärad on kindlaks määratud protokolli teabelehtedel. Reederid maksavad Mauritaania riigikassa kontole 18 eküüd laevatüübile kinnitatud ülemmäära ületava iga tonni eest. Püügideklaratsioonid koostatakse ühisel kokkuleppel igal aastal hiljemalt üks kuu pärast aasta lõppu. Tasud ja mis tahes juurdemaksed makstakse Trésor de la Mauretanie’ ühele välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 4. Juhul, kui Mauritaania hariliku stauriidi Nouadhibou kindlaksmääratud hind langeb maailmaturul alla 300 USA dollari või tõuseb üle 500 USA dollari netotonni kohta, alustavad lepinguosalised läbirääkimisi tasumäärade kohandamiseks. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 5. 6. 7. 8. 9. Erandina II lisa I peatükist teatavad kõik laevad järelevalveorganitele Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise või kalastusvööndist lahkumise kuupäeva, kellaaja ja asukoha: sisenemisel 12 tundi ette ning lahkumisel 24 tundi ette. Erandina käesoleva lisa VII peatükist peavad laevad sõlmima töölepingu Mauritaania meremeestega vähemalt järgmiselt: — 4 meremehega, nende hulgas ühe teadusvaatlejaga iga laeva pardal, mille meeskonnaliikmeid on kokku kuni 30, — 5 meremehega, nende hulgas ühe teadusvaatlejaga iga laeva pardal, mille meeskonnaliikmeid on kokku 30 või rohkem. Laevad ei ole kohustatud sisenema Mauritaania sadamasse. Reederid peavad siiski võtma asjakohased meetmed Mauritaania meremeeste ja teadusvaatlejate transportimiseks reederite kulul. Laevad ei ole kohustatud lossima kalandustooteid ega ümber laadima tarbekaupa Mauritaania territoriaalvetes või sadamates, samuti ei kehti nende suhtes eksporditollimaksud. Kontrollimisel avastatud õigusrikkumise korral annab kapten õigusrikkumise kohta koostatud seletusele allkirja. Erandina II lisa VIII peatüki punktist 2 lubatakse laeval seejärel jätkata kalapüüki. Reederid võtavad olukorra lahendamiseks viivitamata ühendust ministeeriumiga. Kui lahendust ei suudeta leida 72 tunni jooksul, peavad omanikud andma mis tahes määratud trahvisummasid katva pangatagatise. 368 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd 1. liide MAURITAANIA JA EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSKOKKULEPE KALAPÜÜGILITSENTSI TAOTLUSE VORM I. TAOTLEJA 1. Reederi nimi: …………………………………………………………………………………………………… 2. Reederite ühingu või reederi esindaja nimi: …………………………………………………………………… 3. Reederite ühingu või reederi esindaja aadress: ………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… 4. Telefon: ………………………… Faks: …………………………… Teleks: …………………………… 5. Kapteni nimi: …………………………………………Kodakondsus: ………………………………………… II. LAEV: 1. Laeva nimi: ……………………………………………………………………………………………………… 2. Lipp, mille all sõidab: …………………………………………………………………………………………… 3. Väline pardatähis: ………………………………………………………………………………………………… 4. Kodusadam: ……………………………………………………………………………………………………… 5. Ehitamise aasta ja koht: ………………………………………………………………………………………… 6. Raadiokutsung:…………………………………………Raadiosagedus:………………………………………… 7. Laevakere tüüp: Teras Puit Polüester Muu III. TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS 1. Kogupikkus: ………………………………………………Laius: ……………………………………………… 2. Tonnaaž (BRT): …………………………………………………………………………………………………… 3. Peamasina võimsus: …………………………Mark: …………………………Tüüp: ………………………… 4. Laeva tüüp: ……………………………………………Kalapüügiliik: …………………………………………… 5. Püügivahendid: …………………………………………………………………………………………………… 6. Meeskonnaliikmete arv: ………………………………………………………………………………………… 7. Püügi säilitusviis laeval: Jahutamine Külmutamine Segatüüp Sügavkülmutus 8. Külmutusvõimsus tonnides/24 tunni kohta: …………………………………………………………………… 9. Lastimahutavus: ………………………………………………Arv ……………………………………………… ……………………………………………………… (koht) ……………………………………………………… Taotleja allkiri …………………………………………………………… 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 e d i i l. 2 370 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd e d i i l. 3 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 371 e d i i l. 4 372 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd II LISA KOOSTÖÖ MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE SEIRE ALAL I PEATÜKK Kalastusvööndisse sisenemine ja kalastusvööndist lahkumine 1. Välja arvatud tuunipüügilaevad, triivõngejadaga laevad ja pelaagilisi traale kasutavad külmutustraalerid, peavad käesoleva kokkuleppe alusel töötavad ühenduse laevad Mauritaania kalastusvööndisse sisenema ja sealt lahkuma kahest koridorist ühe kaudu järelevalveorganite juuresolekul: — põhjakoridor koordinaatidega 20o40’N–17o04’W, — lõunakoridor koordinaatidega 16o20’N–16o40’W. 2. Reederid teatavad järelevalveorganitele Mauritaania kalastusvööndisse sisenemisest ja sealt lahkumisest teleksi, faksi või elektronposti teel käesoleva lisa 1. liites antud numbritel või aadressil. Delegatsioonile teatatakse kõigist kõnealuste numbrite või aadresside muutmistest viisteist päeva ette. 3. Punktis 2 nimetatud teatamine toimub järgmiselt. a) Sisenemine Teatada 24 tundi ette ning esitada järgmised andmed: — laeva asukoht teatamise ajal, — sisenemiskoht, — sisenemise päev, kuupäev ja kellaaeg, — teatamise ajal pardal oleva püügi kogus ja liigid, kui laev on varem teatanud muu kalastusvööndi litsentsi olemasolust selles alampiirkonnas; sellisel juhul peab järelevalveorganitele olema kättesaadav kõnealuse vööndi püügipäevik ning kontrollimise aeg võib olla käesoleva peatüki punktis 5 nähtud ajavahemikust pikem. b) Lahkumine Põhjakoridori kasutamise korral peab etteteatamise aeg olema vähemalt 48 tundi, lõunakoridori kasutamise korral on etteteatamise aeg vähemalt 72 tundi. Esitada tuleb järgmised andmed: — laeva asukoht teatamise ajal, — lahkumiskoht, — lahkumise päev, kuupäev ja kellaaeg, — lahkumise ajal pardal olev püügikogus ja liigid. 4. Igal sisenemisel või lahkumisel peavad laevade raadiosaatjad olema seatud järelevalveorganite lainepikkusele vähemalt kuus tundi enne teatises nimetatud kellaaega. 5. Kontrollimised ei tohiks tavapäraselt kesta üle tunni sisenemisel ning üle kolme tunni lahkumisel. 6. Järelevalveorganite hilinemise või puudumise korral võivad laevad jätkata teekonda niipea, kui punktis 5 ettenähtud ajavahemikud on möödunud. Laeva hilinemise või puudumise korral võivad järelevalveorganid lugeda sisenemis- või lahkumisteatise kehtetuks niipea, kui punktis 5 ettenähtud ajavahemikud on möödunud. 7. Sisenemiste või lahkumiste suure arvu korral kiirendatakse kontrollitoiminguid. 8. Punktide 1–6 sätete täitmata jätmise korral rakendatakse järgmisi sanktsioone: 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 373 a) esimesel korral: — laev suunatakse kõrvale, — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, — laeva trahvitakse Mauritaania õigusaktide kohase minimaalse rahatrahviga; b) teisel korral: — laev suunatakse kõrvale, — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, — laevale määratakse rahatrahv Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras, — litsents tunnistatakse kehtetuks kehtivusajast allesjäänud ajaks; c) kolmandal korral: — laev suunatakse kõrvale, — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, — litsents tunnistatakse lõplikult kehtetuks, — kapteni ja laeva tegevus Mauritaanias keelatakse. II PEATÜKK Rahumeelne läbisõit Ühenduse kalalaevadel, mis kasutavad rahumeelse läbisõidu ja meresõidu õigust Mauritaania kalastusvööndis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni ja asjakohaste siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt, peavad parda püügivahendid olema stoovitud nii, et neid ei oleks võimalik viivituseta kasutada. III PEATÜKK Ümberlaadimine 1. Ühenduse laevade kalasaagid laaditakse ümber Mauritaania sadamates. 2. Iga saagi ümberlaadimist sooviva ühenduse laeva suhtes kohaldatakse punktides 3 ja 4 ettenähtud korda. 3. Kõnealuste laevade kaptenid teatavad järelevalveorganitele käesoleva lisa I peatüki punktis 2 nimetatud sidevahendite kaudu vähemalt 24 tundi ette järgmised andmed: — ümberlaadivate kalalaevade nimed, — lastilaeva nimi, — ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, — ümberlaadimise päev, kuupäev ja kellaaeg. 4. Ümberlaadimine loetakse väljumiseks Mauritaania kalastusvööndist. Laevad peavad seetõttu esitama järelevalveorganitele kalapüügipäeviku originaaleksemplari ning kalapüügipäeviku lisa ning teatama oma kavatsusest kalapüüki jätkata või lahkuda Mauritaania kalastusvööndist. 5. Igasugune muu kui punktide 1–4 kohaselt reguleeritav ümberlaadimine on Mauritaania kalastusvööndis keelatud. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritaania õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. IV PEATÜKK Järelevalve ja kontrollimised 1. Ühenduse kalalaevade kaptenid võimaldavad ja soodustavad kalapüügi järelevalve ja kontrollimise eest vastutavate Mauritaania ametiisikute pardaletulekut ning oma kohustuste täitmist. 374 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik. 2. Ühendus kohustub säilitama eri seireprogrammid ühenduse sadamates. Ministeeriumile saadetakse korrapäraselt kontrollimiste kohta koostatud ettekannete kokkuvõtted. V PEATÜKK Mauritaania teadusvaatlejad ühenduse laevadel Käesolevaga luuakse vaatlussüsteem ühenduse laevadel. 1. Iga Mauritaania kalastusvööndi litsentsiga ühenduse laev, välja arvatud tuunipüügiseinerid, võtab pardale Mauritaania teadusvaatleja. Ühel laeval on korraga üks vaatleja. Ministeerium esitab komisjonile igas kvartalis enne litsentside väljaandmist laevade nimekirja, kes peavad pardale võtma vaatleja. 2. Vaatleja laeva pardal viibimise aeg vastab ühele reisi pikkusele. Ministeeriumi selgelt väljendatud nõudmise korral võib kõnealust aega konkreetsele laevale ettenähtud keskmisest reisi pikkusest olenevalt pikendada mitme reisi pikkuseni. Ministeerium esitab selle nõudmise kõnealusele laevale määratud vaatleja nime teatamise ajal. Vaatleja võib reisi lühendamise korral teha ka järgmise reisi samal laeval. 3. Ministeerium teatab komisjonile ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud vaatlejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate laevaleminekuks ette nähtud kuupäeva. 4. Kõik vaatlejate tegevusest tulenevad kulud, sealhulgas nende töötasu, rahalised tasud ja toetused, kannab ministeerium. Vaatleja laevalemineku või laevalt lahkumise korral välissadamas maksab reisikulud ja päevaraha reeder, kuni vaatleja on asunud Mauritaania laevale või saabunud Mauritaania sadamasse. 5. Laeva kaptenid, kelle laevale on määratud teadusvaatleja, võtavad kõik meetmed, et võimaldada vaatleja laevaleminekut ja laevalt lahkumist. Vaatlejale võimaldatakse pardal samasugused tingimused nagu laeva juhtkonnale. Vaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab vaatlejale juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalapüügiga vahetult seotud dokumentidele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laeva osadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejal täita oma ülesandeid. 6. Vaatleja läheb laevale ja lahkub laevalt tavaliselt Mauritaania sadamas reisi alguses, mis järgneb määratud laevade nimekirjast teatamisele. 30 päeva jooksul pärast kõnealust teatamist teevad asjaomased reederid käesoleva lisa I peatükis nimetatud sidevahendite kaudu teatavaks vaatleja pardalevõtmise kuupäeva ja sadama. 7. Vaatleja peab ettenähtud laeva kaptenile oma kohalolekust teatama üks päev enne kavandatavat laevalemineku kuupäeva. Kui vaatleja ei teata oma kohalolekust kindlaksmääratud ajal, siis on laeval õigus lahkuda Mauritaania sadamast järelevalveorganitelt saadud tõendiga, mis kinnitab vaatleja puudumist. 8. Reederid teevad ühe laeva teadusvaatluste kulude katteks osamakse suurusega 3 eküüd brutoregistertonni kohta kvartalis. Reeder maksab kõnealuse osamaksu juurdemaksena litsentsitasuga ühel ajal. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 375 9. Kui reeder ei täida vaatlejatega seotud tingimusi, peatatakse sellest tulenevalt püügilitsents automaatselt, kuni reeder on kõnealused kohustused täinud. 10. Teadusvaatlejal peab olema: — kutsekvalifikatsioon, — piisav kalanduskogemus ja — põhjalikud teadmised käesolevast kokkuleppest ja kohaldatavatest Mauritaania eeskirjadest. 11. Teadusvaatleja tagab, et ühenduse laeva tegevus Mauritaania kalandusvööndis vastaks käesoleva kokkuleppe tingimustele. Ta koostab selle kohta aruande. Eelkõige teeb ta järgmist: — jälgib laevade kalapüüki, — kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta, — võtab bioloogilisi proove teadusprogrammi raames, — registreerib püügivahenditega seotud andmed ning kasutatud võrkude silmasuuruse, — kontrollib püügipäeviku kannete vastavust. 12. Vaatlemisel piirdutakse käesoleva kokkuleppega reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega. 13. Teadusvaatleja: — võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, — kasutab käesoleva kokkuleppe kohaselt kasutatavate võrkude silmasuuruse mõõtmisel kinnitatud vahendeid ja menetlusi, ning — käsitseb hoolikalt pardal olevat omandit ja seadmeid ning tunnistab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 14. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja käesoleva lisa 2. liites esitatud näidise kohase aruande. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohasteks peetavad märkused või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Aruande koopia antakse kaptenile, kui vaatleja lahkub laevalt. 15. Pädevad asutused on kohustatud võimalikult kiiresti kontrollima teadusvaatlejatelt saadud aruannete sisu ja järeldusi. Avastatud õigusrikkumiste korral peavad pädevad asutused võtma vajalikud meetmed, kaasa arvatud siseriiklikele õigusnormidele vastavate haldusmenetluste algatamine vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes. Algatatud menetlused peavad vastavalt asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele võimaldama kõnealused rikkumiste eest vastutavad isikud ilma jätta rikkumise tulemusena saadud majanduslikust kasust või andma tulemusi, mis olenevad rikkumise raskusest ning aitavad edaspidi tõhusalt ära hoida samalaadseid rikkumisi. Kui laevalt lahkumise sadam peaks asuma muus liikmesriigis kui lipuliikmesriik, teatab kõnealune muu liikmesriik lipuliikmesriigile võetud meetmetest. VI PEATÜKK Maismaal toimuvate kontrollimiste vastastikune vaatlussüsteem Lepinguosalised lepivad kokku vastastikuse vaatlussüsteemi kontrollimiste tõhusust. loomises, et suurendada maismaal toimuvate 1. Eesmärgid Kokkuleppe tingimustele täitmise tagamiseks osaleda riiklike inspekteerimisorganite poolt kontrollimistel ja inspekteerimistes. tehtavatel 376 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd 2. Vaatlejate staatus Kummagi lepinguosalise pädevad asutused määravad ametisse vaatleja ning teatavad vaatleja nime teisele lepinguosalisele. Vaatlejal peab olema: — kutsekvalifikatsioon, — vajalik kogemus kalanduse valdkonnas, ning — lepingu tingimuste põhjalik tundmine. Inspekteerimisi teevad riigi inspekteerimisorganid ning nendes osalev vaatleja ei tohi omal algatusel kasutada riigiametnikele antud inspekteerimisvolitusi. Vaatleja peab koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused ametnikud inspekteerivad. 3. Vaatlejate kohustused Vaatleja võtab koos riigi inspekteerimisorganitega osa käikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumise keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse tööruumidesse, kus kala enne turuleviimist lossitakse ja hoitakse. Vaatleja koostab ning esitab iga nelja kuu tagant aruande üksikasjalike andmetega inspekteerimiste kohta, milles ta on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele, kes saadavad aruande koopia teisele lepinguosalisele. 4. Rakendamine Kummagi lepinguosalise pädev inspekteerimisasutus teatab igal üksikjuhtumil teisele lepinguosalisele kirjalikult 10 päeva ette kavandatavatest maismaal toimuvatest inspekteerimistest. Teine lepinguosaline teatab viis päeva ette kavatsusest saata vaatleja. Vaatleja lähetus ei tohiks kesta üle 15 päeva. 5. Konfidentsiaalsus Vaatleja suhtub vastutustundlikult kaubasse ja seadmetesse ning kõigisse seadeldistesse laeva pardal, ning tunnistab kõigi dokumentide konfidentsiaalsust, millele tal on juurdepääs. Ta avalikustab oma töö tulemused ainult asjaomastele pädevatele asutustele. 6. Asukoht Käesolevat programmi rakendatakse ühenduse lossimissadamates ja Mauritaania sadamates. 7. Rahastamine Iga lepinguosaline kannab oma vaatleja kulud, seal hulgas reisi- ja laevaloleku kulud. VII PEATÜKK Pidev satelliitjälgimissüsteem Seni kuni Mauritaania kalastusvööndis töötavate laevadega sama tüüpi kalalaevadele paigaldatakse riiklik satelliitjälgimissüsteem, lepivad lepinguosalised kokku erasatelliitjälgimise katseprojekti rakendamises ühenduse laevadel. 1. Eesmärgid Ühenduse kalalaevade pidev satelliidi abil jälgimine Mauritaania kalastusvööndis võimaldab vahetult kontrollida püügikoormust ja geograafilisi piiranguid käsitlevate sätete täitmist. Peale selle võimaldab see sihtotstarbel inspekteerimisi merel ning püügipäevikus märgitud kalastusvööndite tagasiulatuvaid kontrollimisi. 2. Rakendamine Lepinguosalised lepivad kokku töörühmade asutamises, et kindlaks määrata 1. augustil 1997. aastal jõustuva projekti alustamise, rakendamise ja rahastamise kord. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 377 VIII PEATÜKK Menetlus laeva peatamise korral 1. Andmete edastamine Ministeerium teatab delegatsioonile 48 tunni jooksul igast ühenduse laeva tegevuse peatamisest Mauritaania kalastusvööndis ning teeb kõnealuse peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta lühiettekande. 2. Peatamise selgitus Pärast selgituse koostamist Mauritaania järelevalveorganite poolt kirjutab laeva kapten sellele alla. Kõnealune allkiri ei piira kapteni õigusi ega vahendeid, mida ta võib kasutada eeldatava rikkumisega seoses. Kapten viib laeva Nouadhibou sadamasse. Väiksema rikkumise korral võivad järelevalveorganid anda laevale kalapüügi jätkamise loa. 3. Peatamise lahendamine 3. 1. Käesoleva kokkuleppe ning Mauritaania õigusaktide kohaselt võib rikkumised lahendada haldusmeetmete abil või kohtumenetlusega. 3. 2. Haldusmeetmete abil lahendamise korral määratakse trahvisumma Mauritaania õigusnormides ettenähtud minimaalsete ja maksimaalsete määrade piires. 3. 3. Kui kokkuleppe saavutamiseks ei kasutata haldusmeetmeid ning küsimus antakse menetlemiseks pädevale kohtule, peab reeder andma ministeeriumi määratud pangale tagatise, mis vastab Mauritaania õigusnormidega ettenähtud maksimaalsele trahvisummale eküüdes. 3. 4. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Ministeerium vabastab tagatise kohe, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Samuti vabastab ministeerium vahesumma süüdimõistva otsuse korral, kui trahvisumma on väiksem kui antud tagatis. 3. 5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda niipea kui: — on esitatud tõend haldusmenetlusega ettenähtud kohustuste täitmise kohta, või — enne kohtumenetluse lõppu on esitatud punktis 3. 3 nimetatud pangatagatis ning ministeerium on selle aktsepteerinud. IX PEATÜKK Vette tagasi laskmine merel Lepinguosalised uurivad kalalaevadelt vette tagasi lastud kogustega seotud probleemi ning kõnealuste koguste ärakasutamise võimalusi. X PEATÜKK Võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu Lepinguosalised, püüdes piirata kalanduspoliitikat kahjustavat ebaseaduslikku kalapüüki Mauritaania kalastusvööndis, lepivad kokku kõnealuse tegevusega seotud teabe korrapärases vahetamises. Peale olemasolevate õigusnormide alusel juba kasutusele võetud abinõude peavad nad üksteisega nõu ühiselt või eraldi võetavate täiendavate meetmete üle. Nad tõhustavad selleks koostööd, eelkõige võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. 378 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd 1. liide MAURITAANIA NING EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSKOKKULEPE JÄRELEVALVEORGANITE KONTAKTANDMED 1. Aadress: Boīte postale 260 Nouadhibou Mauritaania 2. Telefon: (22 22) 456 26 3. Faks: (22 22) 457 01 4. Teleks: …………………………………………. 5. Raadiosagedus: ………………………………. Mauritaania teatab kokkuleppe juurde kuuluvad andmed 15. juuliks 1996. 04/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 379 2. liide MAURITAANIA JA EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSKOKKULEPE MAURITAANIA TEADUSVAATLEJA ARUANNE Vaatleja nimi: ……………………………………………………………………………………………………… Laev: ……………………………………………… Riikkondsus: ……………………………………………… Registreerimisnumber ja -sadam: ………………………………………………………………………………… Märgistus: ………………………… Tonnaaž (brt): ………………… Võimsus (HJ): …………………… Litsents: ……………………… Nr: ……………………………… Tüüp: ……………………………… Kapteni nimi: ………………………………………… Kodakondsus: ………………………………………… Laevaleminek: kuupäev: ………………………………………… sadam:………………………………………… Laevalt lahkumine: kuupäev: …………………………………… sadam:. …………………………………… Lubatud kalapüügiviis: ……………………………………………………………………………………………… Püügivahendid: ……………………………………………………………………………………………………… Võrgusilma suurus ja/või mõõtmed: ……………………………………………………………………………… Kasutatud kalastusvööndid: ………………………………………………………………………………………… Kaugus rannikust:…………………………………………………………………………………………………… Mauritaania meremeeste arv laeval: ……………………………………………………………………………… Sisenemine kalastusvööndisse………/……… /……… ja lahkumine………/……… /……… kalastusvööndist Vaatleja hinnang Kogutoodang (kg): ………………………………… sissekanne ………………………………… püügipäevikus Kaaspüük: liigid …………………………………, arvestuslik protsendimäär ………………………………… % Vette tagasi laskmine: liigid: ……………………………………Kogus (kg): …………………………………… 380 ET Euroopa Liidu Teataja 04/2. kd Vaatleja märkused (üldised): ……………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… …………………………………………………… (koht) …………………………………………………… (kuupäev) Vaatleja allkiri …………………………………………………………………… Kapteni märkused: ………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………… Aruande koopia saadud (kuupäev): ………………… Kapteni allkiri ………………………………………………………… Aruanne edastatud: ………………………………………………………………………………………………… Kompetents: ………………………………………………………………………………………………………… (pitser)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1410/98 van Mihail PAPAYANNAKIS aan de Commissie. Inrichting van een marmergroeve in Pieria

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Greece
countryside conservation
cultural heritage
earths and stones
impact study
income
mining operation
tobacco

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 31/39 Wegens het klaarblijkelijke belang van de landbouwsector voor deze regio(cid:146)s is een specifieke regeling voor hun voorziening met landbouwproducten (basisproducten of verwerkte producten) ingesteld en zijn voor hen gerechtvaardigde uitzonderingen op de voorschriften van het gemeenschappelijk landbouwbeleid gemaakt of aanvullende steunmaatregelen getroffen. Een en ander heeft tot doel de agrarische bedrijfskolom als geheel te versterken of te ontwikkelen. De Commissie is zich ervan bewust dat er ondanks deze maatregelen altijd extra kosten zullen zijn in deze regio(cid:146)s door hun verre ligging en hun insulaire karakter. Daarom is zij begonnen met een bezinning over alle sectoren die voor deze regio(cid:146)s van belang zijn, waaronder de landbouw. In Agenda 2000 (1) heeft de Commissie met name gepleit voor een vereenvoudiging van de steunverlening aan de landbouw en de andere sectoren (gemeenschappelijk landbouwbeleid en Structuurfondsen) in alle regio(cid:146)s van de Gemeenschap. Wat de Structuurfondsen betreft, heeft zij voorgesteld op specifieke wijze rekening te houden met de situatie van de ultraperifere regio(cid:146)s. Deze regio(cid:146)s zouden namelijk hoe dan ook in aanmerking worden genomen voor doelstelling 1, ongeacht of zij wel of niet voldoen aan het criterium inzake ontwikkelingsachter- stand dat voor de andere regio(cid:146)s zou gelden. Op basis van de voorstellen in Agenda 2000, het bij het Verdrag van Amsterdam aangepaste artikel 227 van het EG-Verdrag (na de hernummering artikel 299) en de resultaten van de toepassing van specifieke programma(cid:146)s gedurende nu al bijna 10 jaar, moet de binnen de Commissie begonnen bezinning met inachtneming van het subsidiariteitsbeginsel kunnen leiden tot voorstellen die nieuwe perspectieven openen voor de ultraperifere regio(cid:146)s. (1) COM(97) 2000. (1999/C 31/048) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1410/98 van Mihail Papayannakis (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Inrichting van een marmergroeve in Pieria (11 mei 1998) Met de instemming van de ter zake bevoegde overheidsdiensten zal een particuliere onderneming eerstdaags beginnen met de inrichting van een marmergroeve in het Pieria-gebergte en meer bepaald op de plaats (cid:132)Kteni- Koutoulos(cid:148), ongeveer midden in een duidelijk afgebakend gebied dat is voorgesteld voor opneming in het netwerk (cid:132)NATURA 2000(cid:148) onder het identificatienummer GR-1250002. Reeds in juni 1995, toen dit voorstel al was ingediend, werd het licht op groen gezet voor onderzoek naar de aanwezigheid van marmer op een terrein met een oppervlakte van ongeveer 5,5 ha en de inrichting van een marmergroeve met een exploitatievergunning voor een periode van 26 jaar, terwijl de locatie niet eens was goedgekeurd. De inrichting van deze marmergroeve heeft rechtstreekse gevolgen voor de (circa 2500) inwoners van de gemeenten Vria, Ritini en Elatochorio, die voor hun inkomen volledig zijn aangewezen op de tabaksteelt. Daarbij komt dat de naburige archeologische site › die een antieke groeve omvat › op verzoek van de gemeente Vria is opgenomen in het programma LEADER 2. Hetzelfde geldt voor een reeks werken die tot doel hebben het gebied om te vormen tot een centrum voor ecotoerisme in dit gebergte. Hoe denkt de Commissie over de op handen zijnde inrichting van een marmergroeve in dit gebied, dat deel uitmaakt van het (cid:132)NATURA 2000(cid:148)-netwerk en overeenkomstig richtlijn 92/43/EEG (1) een beschermd gebied is? Hoe rechtvaardigt zij de financiering van toeristische infrastructuur uit hoofde van het LEADER-programma, als op dezelfde plek een marmergroeve wordt ingericht met ingrijpende gevolgen voor het landschap? Hoe denkt zij er in overleg met de ter zake bevoegde Griekse autoriteiten toe bij te dragen dat deze geplande inrichting van een marmergroeve aan een tweede onderzoek wordt onderworpen? (1) PB L 206 van 22. 7. 1992, blz. 7. (1999/C 31/049) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1533/98 van Panayotis Lambrias (PPE) aan de Commissie (18 mei 1998) Betreft: Vernietiging van een biotoop van het NATUUR 2000 › netwerk in het Pieriagebergte Volgens de bewoners van drie gemeentes in het Pieriagebergte wordt een biotoop in het Pieriagebergte met vernietiging bedreigd door de vestiging van een marmergroeve. De biotoop in kwestie is in uitvoering van Richtlijn 92/43/EEG (1) door de bevoegde Griekse diensten voorgedragen voor opname in het Natuur 2000 › netwerk onder het nummer GR-1250002


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1411/98 του Mihail PAPAYANNAKIS προς την Επ τροπή. Εκτροπή του Ευήνου ποταμού

eurovoc_concepts:
Peloponnese
engineering structure
environmental impact
hydraulic works
impact study
leisure
sport
tourism
water supply
watercourse

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1525/98 dell'on. Bertel HAARDER al Consiglio. Statuto dei funzionari impiegati presso le Comunità europee

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European official
administrative structures
information centre
regulations for civil servants

text: C 323/134 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 21. 10. 98 A partire dal 1998, in applicazione degli accordi istituzionali, «i due rami dell(cid:146)autorita‘ di bilancio decidono di accettare per gli esercizi di bilancio (coperti dalle prospettive finanziarie) i tassi massimi di aumento delle spese non obbligatorie che scaturiranno dai bilanci stabiliti entro il limite dei massimali delle prospettive finanziarie». Prima di tale data, disaccordi intervenuti nel corso dell(cid:146)attuazione delle disposizioni relative al tasso massimo di aumento hanno piu‘ volte impedito (1980, 1982, 1986, 1987) uno svolgimento normale della procedura di bilancio e l(cid:146)adozione del bilancio entro le scadenze fissate. Per quanto riguarda gli altri punti sollevati dall(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare, non spetta alla Commissione esprimere giudizi sul modo in cui uno Stato membro (o una delle sue istituzioni) intende affrontare la discussione sulle proposte presentate. (1) GU C 331 del 7. 12. 1993. (98/C 323/206) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1525/98 di Bertel Haarder (ELDR) al Consiglio (11 maggio 1998) Oggetto: Statuto dei funzionari impiegati presso le Comunita‘ europee Alla luce dell(cid:146)atteggiamento critico nei confronti dell(cid:146)Unione che si registra in molti Stati membri e con riferimento all(cid:146)attuale riforma dello Statuto dei funzionari europei, intende il Consiglio aderire alle iniziative volte a modificare lo Statuto in modo tale che i funzionari europei, a prescindere da categoria e grado, assegnati presso gli uffici di informazione della Commissione e del Parlamento europeo nel proprio paese membro vengano assunti su base locale per tutta la durata dell(cid:146)assegnazione a tali posti? Risposta (13/14 luglio 1998) Il Consiglio ricorda all(cid:146)Onorevole Parlamentare che, conformemente all(cid:146)articolo 24 del trattato che istituisce un Consiglio unico ed una Commissione unica delle Comunita‘ europee, il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata su proposta della Commissione e previa consultazione delle altre istituzioni interessate, stabilisce lo statuto dei funzionari delle Comunita‘ europee. Finora al Consiglio non e‘ pervenuta alcuna proposta della Commissione volta ad introdurre nello statuto disposizioni specifiche concernenti i funzionari assegnati presso gli uffici di informazione della Commissione e del Parlamento europeo


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1412/98 van Graham MATHER aan de Commissie. Toepassing van richtlijn 93/119/EG in Frankrijk (Eid-El- Kebir)

eurovoc_concepts:
France
Islam
animal welfare
customs and traditions
health legislation
meat processing industry
protection of animals
religious group
sheep
slaughter of animals


title: Kommissionens förordning (EG) nr 987/98 av den 11 maj 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 12. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 140/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 987/98 av den 11 maj 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 12 maj 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 11 maj 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 140/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 5. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 11 maj 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 204 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 382 388 999 060 388 400 404 508 512 524 528 804 999 143,0 143,0 80,7 87,8 84,3 33,9 39,3 60,0 53,9 46,4 46,7 58,8 58,8 58,8 42,3 70,9 89,0 93,2 82,0 82,3 88,6 73,1 107,1 80,9 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1416/98 von Riitta MYLLER an die Kommission. Gleichbehandlung der Bürger der Europäischen Union als Arbeitnehmer von Unternehmen in der EU

eurovoc_concepts:
Berlin
European company
equal treatment
group of companies
parent company
share
subsidiary
worker participation

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/129 Solche Referenzdokumente sollen f(cid:252)r alle IPPC-Bereiche bis zum Jahr 2002 vorliegen. Die ersten Referenz- dokumente werden voraussichtlich Anfang 1999 ver(cid:246)ffentlicht. (98/C 402/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1416/98 von Riitta Myller (PSE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Gleichbehandlung der B(cid:252)rger der Europ(cid:228)ischen Union als Arbeitnehmer von Unternehmen in der EU Die in Berlin ans(cid:228)ssige Schering AG hat eine Belegschaftsaktienausgabe vorgenommen, an der sich die Arbeitnehmer des Mutterunternehmens und des deutschen Tochterunternehmens beteiligen durften. Dagegen war es den Arbeitnehmern der Tochterunternehmen in den anderen Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union nicht m(cid:246)glich, an der Ausgabe von Belegschaftsaktien f(cid:252)r Arbeitnehmer teilzuhaben. Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, damit die Konzerne in den Mitgliedstaaten der Union › sowohl das Mutter- als auch die Tochterunternehmen › alle B(cid:252)rger der Union bei der Vergabe von Belegschaftsaktien gleich behandeln? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (19. Juni 1998) Die Kommission befa(cid:223)t sich bereits seit etlichen Jahren mit der allgemeinen Frage der finanziellen Beteiligung von Arbeitnehmern. 1991 hat sie eine Studie (cid:252)ber die (cid:132)F(cid:246)rderung der Gewinn- und Betriebsergebnisbeteiligung der Arbeitnehmer(cid:147) ver(cid:246)ffentlicht, bekannt als Pepper-I-Bericht. Auf der Grundlage dieses Berichts wurde 1992 die Empfehlung 92/443/EWG (1) des Rates zu diesem Thema angenommen. Die Kommission verpflichtete sich, dem Parlament, dem Rat und dem Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) anhand der von den Mitgliedstaaten gelieferten Informationen einen Bericht (cid:252)ber die Umsetzung der Empfehlung zu unterbreiten. Dieser Bericht › bekannt als Pepper-II-Bericht › wurde von der Kommission im Januar 1997 angenommen (2). In dem j(cid:252)ngst angenommenen Sozialpolitischen Aktionsprogramm 1998-2000 (3) sieht die Kommission vor, eine Initiative zur Anregung einer erh(cid:246)hten finanziellen Beteiligung der Arbeitnehmer an Unternehmen in Gang zu setzen, indem auf der Grundlage der Ratsempfehlung von 1992 vorbildliche Verfahren herausgestellt und Hemmnisse aufgezeigt werden. Das Aufzeigen von Hemmnissen, denen sich multinationale Unternehmen gegen(cid:252)bersehen, wenn sie Pl(cid:228)ne zur finanziellen Beteiligung generell und insbesondere f(cid:252)r den Aktienbesitz von Arbeitnehmern aufstellen, wird eines der Hauptziele dieser Initiative sein. (1) ABl. L 245 vom 26. 8. 1992. des Rates. (2) KOM(96) 697 endg. (3) KOM(98) 259 endg. (98/C 402/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1417/98 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Unvereinbarkeit des Gesetzes Nr. 30/97 mit den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften und damit zusammenh(cid:228)ngender Jagdkalender der Region Emilia-Romagna Die Regionalregierung von Emilia-Romagna (Italien) hat am 31. M(cid:228)rz 1998 den neuen Jagdkalender im Zusammenhang mit dem Regionalgesetz Nr. 30/97 gebilligt, das unter anderem f(cid:252)r die Saison vom 20. September 1998 bis 31. Januar 1999 die M(cid:246)glichkeit vorsieht, gesch(cid:252)tzte Arten, wie die Sperlinge (bis zum 31. Dezember) und Stare zu jagen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1606/98 του Daniela RASCHHOFER προς την Επ τροπή. Επιβολή δασμών αντιντάμπινγκ σε παραγωγούς χάλυβα

eurovoc_concepts:
Asia
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
customs duties
import policy
iron and steel product
manufactured goods
steel

text: C 50/54 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (1999/C 50/076) GRAPTH ERVTHSH E-1602/98 ypobolh· : Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: (cid:201)lleich epaggelmatiko·thtaw sta solarium O Organismo·w Katanalvtv· n kai Xrhstv· n (OCU) pragmatopoi·hse e·reyna se 68 ke·ntra texnhth·w hliouerapei·aw se ennia· ispanike·w po·leiw, poy epele·ghsan sthn ty·xh. H e·reyna kroy·ei ton kv· dvna toy kindy·noy gia to «yperbolika· xamhlo· epi·pedo epaggelmatiko·thtaw» tvn ypeyuy·nvn tvn en lo·gv solarium, sta opoi·a xrhsimopoi- oy·ntai yperiv· deiw akti·new ty·poy UVA kai proeidopoiei· o·ti h kataxrhstikh· ypobolh· se ayte·w tiw meuo·doyw mporei· na prokale·sei anepano·ruvth bla·bh sthn ygei·a. Sy·mfvna me ta pori·smata ayth·w thw e·reynaw, to prosvpiko· tvn solarium den diaue·tei thn kata·llhlh kata·rtish, pare·xei esfalme·new plhrofori·ew kai den lamba·nei ypo·ch tiw idiaitero·thtew toy de·rmatow tvn xrhstv· n. Mo·no e·ji apo· ta 68 ke·ntra e·dvsan eparkei·w symboyle·w o·son afora· tiw antendei·jeiw env· , ako·mh xeiro·tera, de·ka apo· ayta· den synistoy·san th xrhsimopoi·hsh gyaliv· n gia thn prostasi·a tvn mativ· n apo· thn aktinoboli·a, me to epixei·rhma o·ti ta gyalia· «afh·noyn shma·dia». Epiple·on o OCU uevrei· o·ti oi diafhmi·seiw peri· ta solarium ei·nai e·na kra·ma «geloi·vn stereoty·pvn», «apathlh·w kai merolhptikh·w plhrofo·rhshw» kai aforoy·n «epiki·ndynew praktike·w». Ervta·tai h Epitroph·. Ypa·rxei se koinotiko· epi·pedo ka·poio me·tro gia thn prostasi·a thw ygei·aw tvn xrhstv· n apo· endexo·menew kataxrhstike·w praktike·w sta ke·ntra texnhth·w hliouerapei·aw; Ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a poy na die·pei tiw syskeye·w akti·nvn UVA kai th xrhsimopoi·hsh· toyw sta solarium; Uevrei· h Epitroph· anagkai·a th lh·ch me·trvn epi· toy prokeime·noy; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (28 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei toyw kindy·noyw gia thn ygei·a poy synde·ontai me th xrh·sh thw texnhth·w yperiv· doyw aktinoboli·aw (UV) gia kallvpistikoy·w lo·goyw. Vw eidiko· me·tro, me thn apo·fash ariu. 646/96/EK toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy, thw 29hw Marti·oy 1996, gia th ue·spish sxedi·oy dra·shw gia thn katapole·mhsh toy karki·noy ento·w toy plaisi·oy dra·shw ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw (1996-2000) (1) prota·uhkan kata·llhlew ekstratei·ew sta me·sa mazikh·w enhme·rvshw me skopo· na katasth·soyn eyry·tera gnvstoy·w toyw kindy·noyw poy synde·ontai me thn yperbolikh· e·kuesh toy de·rmatow sthn yperiv· dh aktinoboli·a. Sta plai·sia thw eyrvpai¤kh·w ebdoma·daw kata· toy karki·noy toy 1996, o ki·ndynow apo· thn yperbolikh· e·kuesh antimetvpi·sthke se eyrvpai¤kh· kli·maka me th dianomh· a·nv tvn 25 ekatommyri·vn fylladi·vn sxetika· me to zh·thma ayto· sta kra·th me·lh. Oi lyxni·ew poy xrhsimopoioy·ntai gia thn yperiv· dh aktinoboli·a kaly·ptontai apo· thn odhgi·a 73/23/EOK toy Symboyli·oy thw 19hw Febroyari·oy 1973 peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n tvn anafero- me·nvn sto hlektrologiko· yliko· poy proori·zetai na xrhsimopoihuei· ento·w orisme·nvn ori·vn ta·sevw (2). H odhgi·a ayth· anafe·retai epi·shw sthn aktinoboli·a toy en lo·gv ejoplismoy·. Oi eidike·w apaith·seiw gia tiw syskeye·w ayte·w ori·zontai sto pro·typo EN 60335-2-27 (Asfa·leia oikiakv· n kai paro·moivn hlektrikv· n syskeyv· n › Me·row 2: Eidike·w apaith·seiw gia syskeye·w agvgh·w de·rmatow yperiv· doyw kai ype·ryurhw aktinoboli·aw gia oikiakh· kai paro·moia xrh·sh). Entoy·toiw, h koinotikh· nomouesi·a den kaly·ptei eidika· th xrh·sh aytv· n tvn lyxniv· n apo· paroxei·w yphresiv· n oy·te kai apaitei· na pare·xetai ypoxrevtika· enhme·rvsh sxetika· me toyw kindy·noyw gia thn ygei·a apo· ta ke·ntra hliouerapei·aw prow toyw pela·tew toyw. Synepv· w, ta i·dia ta kra·th me·lh pre·pei na la·boyn ta anagkai·a me·tra gia thn prostasi·a kai thn asfa·leia tvn katanalvtv· n. (1) EE L 95 thw 16. 4. 1996. (2) EE L 77 thw 26. 3. 1973. (1999/C 50/077) GRAPTH ERVTHSH P-1606/98 ypobolh· : Daniela Raschhofer (NI) prow thn Epitroph· Ue·ma: Epibolh· dasmv· n antinta·mpingk se paragvgoy·w xa·lyba (11 Mai(cid:143)oy 1998) Gnvri·zoyme be·baia o·ti ta me·tra antinta·mpingk apoteloy·n shmantiko· ryumistiko· me·so gia lo·goyw prostateyti- smoy· alla· kai o·ti e·na te·toio me·tro mporei· epi·shw na dhmioyrgh·sei oikonomika· problh·mata se endokoinotike·w epixeirh·seiw


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1442/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Ευρώ 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
bank charges
central bank
currency convertibility
euro
monetary integration
monetary policy
transitional period (EU)

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/135 (98/C 402/178) GRAPTH ERVTHSH E-1442/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Eyrv· 1999 Sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me tiw praktike·w pleyre·w thw eisagvgh·w toy Eyrv· , COM(98)61 teliko·, seli·da 14, gi·netai anafora· stoyw dy·o kanonismoy·w gia to Eyrv· , ba·sei tvn a·rurvn 235 kai 109 thw Synuh·khw, oi opoi·oi oy·te epitre·poyn oy·te apagorey·oyn rhta· thn parakra·thsh ejo·dvn metatroph·w kai toni·zontai ta ako·loyua: «vsto·so, a·llew nomike·w arxe·w poy diatypv· nontai stoyw kanonismoy·w aytoy·w kai sthn eunikh· nomouesi·a mporoy·n na periori·zoyn tiw dynato·thtew poy e·xoyn oi tra·pezew na parakratoy·n e·joda: e·tsi, oi tra·pezew den mporoy·n na eispra·ttoyn e·joda metatroph·w epi· eiserxome·nvn plhrvmv· n kai gia th metatroph· ypoloi·pvn logariasmv· n sto te·low thw metabatikh·w perio·doy. Omoi·vw, h parakra·thsh ychlo·tervn ejo·dvn gia mia yphresi·a ekfrasme·nh se Eyrv· se sxe·sh me thn i·dia yphresi·a se euniko· no·misma ua mporoy·se na ue·sei ypo· amfisbh·thsh th nomikh· isodynami·a metajy· Eyrv· kai eunikh·w nomismatikh·w mona·daw. H Epitroph· uevrei· o·ti te·toiew praktike·w den ei·nai no·mimew». Ervta·tai h Epitroph·: ti me·tra ua mporoy·san na la·boyn oi kentrike·w tra·pezew h·/kai oi dhmo·siew dioikh·seiw gia na apofeyxuoy·n aytoy· toy ei·doyw oi praktike·w; (98/C 402/179) GRAPTH ERVTHSH E-1443/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Eyrv· 1999 Sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w sxetika· me tiw praktike·w pleyre·w thw eisagvgh·w toy Eyrv· , COM(98)61 teliko·, gi·netai mnei·a orisme·nvn nomikv· n arxv· n poy diatypv· nontai stoyw kanonismoy·w gia to nomiko· kauestv· w toy Eyrv· , oi opoi·ew periori·zoyn tiw dynato·thtew poy e·xoyn oi tra·pezew na eispra·ttoyn promh·ueiew gia tiw yphresi·ew metatroph·w epi· eiserxome·nvn plhrvmv· n kauv· w kai gia th metatroph· ypoloi·pvn logariasmv· n sto te·low thw metabatikh·w perio·doy. To ske·ftetai na pra·jei h Epitroph· gia na diasfalisuei· h th·rhsh tvn en lo·gv genikv· n arxv· n; Koinh· apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-1438/98, E-1442/98 kai E-1443/98 (11 Ioyni·oy 1998) Sthn apa·nthsh· thw prow th grapth· erv· thsh toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy P-1422/98 (1), h Epitroph· epibebai·vse h·dh thn ue·sh thw gia tiw syne·peiew tvn yparxoysv· n nomi·mvn promhueiv· n tvn trapezv· n gia th metatroph· se eyrv· , h opoi·a epibebaiv· nei tiw apo·ceiw toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy. H Epitroph· ene·krine stiw 23 Aprili·oy 1998 mia sy·stash (2) prow ton trapeziko· tome·a kai ta kra·th me·lh poy kauori·zei ta pro·typa kalv· n praktikv· n sxetika· me tiw trapezike·w promh·ueiew gia th metatroph· se eyrv·. Metajy· tvn piuanv· n tro·pvn gia th diasfa·lish miaw diafanoy·w efarmogh·w tvn proty·pvn kalv· n praktikv· n, h Epitroph· ane·fere sth sy·stash· thw th dynato·thta gia tiw tra·pezew na kauori·soyn kv· dikew symperifora·w, h· th xrh·sh proty·pvn se eunikh· kli·maka, h· na perila·boyn tiw trapezike·w promh·ueiew se eunika· metabatika· sxe·dia. Oi kentrike·w tra·pezew kai oi dhmo·siew arxe·w mporoy·n na antimetvpi·soyn uetika· kai na enuarry·noyn ayte·w tiw praktike·w me·sv tvn eunikv· n trapezikv· n env· sevn v· ste na diasfalistei· h th·rhsh tvn genikv· n arxv· n poy anafe·rontai kai protei·nontai apo· thn Epitroph·. Oi dhmo·siew arxe·w mporoy·n na perila·boyn tiw proteino·menew praktike·w sta eunika· metabatika· sxe·dia h· na symfvnh·soyn me ton trapeziko· kai xrhmatopistvtiko· tome·a sto plai·sio tvn dieunv· n diarurv· sevn gia dia·logo. H Epitroph· skopey·ei na parakoloyuh·sei thn efarmogh· tvn proteinome·nvn proty·pvn kai gia ton skopo· ayto·n se mia xvristh· sy·stash thw Epitroph·w gia ton «dia·logo, thn parakoloy·uhsh kai thn plhrofo·rhsh v· ste na dieykolynuei· h meta·bash sto eyrv· »2 zhtei·tai rhta· apo· tiw env· seiw trapezv· n na ypoba·lloyn sthn Epitroph·, vw thn 1 Noembri·oy 1998, e·kuesh sxetika· me thn efarmogh· tvn proty·pvn aytv· n apo· ton trapeziko· tome·a. ble·pe seli·da 131. (1) (2) COM(98)961 teliko·


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1408/98 του Helwin PETER προς την Επ τροπή. Σχεδιαζόμενη κατασκευή πρατηρίου εργοστασίου στο Zweibruecken

eurovoc_concepts:
EU control
Germany
economic conversion
fraud
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: C 402/128 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 (98/C 402/168) GRAPTH ERVTHSH E-1408/98 ypobolh· : Helwin Peter (PSE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Sxediazo·menh kataskeyh· prathri·oy ergostasi·oy sto Zweibr(cid:252)cken Sthn apa·nhsh· thw stiw 7. 10. 97 sthn grapth· moy erv· thsh E-2966/97 (1), h Epitroph· ane·fere o·ti ei·xe zhth·sei th gnv· mh tvn germanikv· n arxv· n kai o·ti ua apofasi·sei gia th syne·xeia poy ua douei· sthn ypo·uesh mo·liw la·bei thn en lo·gv gnvmodo·thsh. Ervtv· , synepv· w, thn Epitroph·: (cid:201)xei en tv metajy· diabibastei· h gnvmodo·thsh ayth·, kai, an toy·to e·xei symbei·, poia apo·fash e·xei la·bei h Epitroph·, h· po·te pro·keitai na la·bei sxetikh· apo·fash; (1) EE C 134, 30. 4. 1998, 46. Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Ioyni·oy 1998) H en lo·gv ypo·uesh apote·lese antikei·meno makra·w antallagh·w allhlografi·aw me tiw germanike·w arxe·w kai den e·xei ako·mh klei·sei. H Epitroph· zh·thse gia teleytai·a fora·, me epistolh· stiw 11 Mai(cid:143)oy 1198, symplhrvmatike·w plhrofori·ew se sxe·sh me ayte·w poy ypoblh·uhkan apo· thn omospondiakh· kybe·rnhsh stiw 16 Marti·oy 1998. (98/C 402/169) GRAPTH ERVTHSH E-1409/98 ypobolh· : Ursula Schleicher (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Metafora· thw odhgi·aw gia hn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton e·legxo thw ry·panshw sth nomouesi·a tvn kratv· n melv· n H odhgi·a 96/61/EK (1) thw 24. 9. 1996 gia thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton e·legxo thw ry·panshw ua pre·pei na metaferuei· e·vw tiw 30. 10. 1999 sth nomuesi·a tvn kratv· n melv· n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. (cid:201)na shmantiko· stoixei·o thw odhgi·aw ayth·w ei·nai h arxh· tvn «kaly·tervn diaue·simvn texnologiv· n» («best available technologies» › BAT(cid:146)S). Sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·xv la·bei, to Eyrvpai¤ko· Grafei·o Oloklhrvme·nhw Pro·lhchw kai Ele·gxoy thw Ry·panshw sth Sebi·llh, ua pre·pei na ekponh·sei kai na tekmhriv· sei ton orismo· tvn BAT(cid:146)S kai na dhmosiey·sei to periexo·meno· toy. Mo·non o·tan ua douei· o orismo·w tvn BAT(cid:146)S ua ei·nai dynato·n na efarmostei· katallh·lvw h odhgi·a ayth· sta kra·th me·lh. Se poio sta·dio eyri·skontai oi ergasi·ew toy Grafei·oy thw Sebi·llhw kai po·te aname·netai o·ti ua dhmosieyuei· o orismo·w tvn BAT(cid:146)S; (1) EE L 257, 10. 10. 1996, sel. 26. Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Ioyni·oy 1998) H prouesmi·a metafora·w, sthn eunikh· e·nnomh ta·jh, thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 96/61/EK sxetika· me thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai e·legxo thw ry·panshw (IPPC) ei·nai, o·ntvw, h 30 Oktvbri·oy 1999, kai h arxh· thw «be·ltisthw diaue·simhw texnikh·w» (BAT) apotelei· basiko· stoixei·o. Den alhuey·ei vsto·so, o·ti to eyrvpai¤ko· grafei·o IPPC sth Sebi·llh pro·keitai na synta·jei orismo· thw BAT. O o·row «be·ltistew texnike·w» ori·zetai analytika· sto a·ruro 2 para·grafow 11 thw odhgi·aw kai mo·non ayto·w o orismo·w isxy·ei gia ton kauorismo· tvn nomikv· n ypoxrev· sevn poy uespi·zei h odhgi·a. To eyrvpai¤ko· grafei·o IPPC sth Sebi·llh e·xei ro·lo sthn antallagh· plhroforiv· n gia tiw BAT, thn opoi·a organv· nei h Epitroph· dyna·mei toy a·ruroy 16 para·grafow 2, kai h opoi·a ua katalh·jei sth dhmosi·eysh, ek me·royw thw Epitroph·w, tvn eggra·fvn anafora·w BAT (BREF). Vsto·so, ta e·ggrafa ayta· den e·xoyn nomikh· ypo·stash para· mo·no ston baumo· poy pre·pei na lamba·nontai ypo·ch oi plhrofori·ew poy perie·xontai se ayta·, kata· ton kauorismo· tvn be·ltistvn diaue·simvn texnikv· n sy·mfvna me to para·rthma IV thw odhgi·aw


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1431/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Europäische Zusammenarbeit für die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/127 (98/C 386/172) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1430/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Zusammenarbeit f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten Kann die Kommission den Prozentsatz der Mittel f(cid:252)r die Zusammenarbeit angeben, den die GD VIII der Europ(cid:228)ischen Kommission f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten in den letzten f(cid:252)nf Jahren bereitgestellt hat? (98/C 386/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1431/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Zusammenarbeit f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten Kann die Kommission den Prozentsatz der Mittel f(cid:252)r die Zusammenarbeit angeben, den die GD VIII der Europ(cid:228)ischen Kommission f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors der westafrikanischen L(cid:228)nder in den letzten f(cid:252)nf Jahren bereitgestellt hat? (98/C 386/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1432/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Zusammenarbeit f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten Kann die Kommission mitteilen, welcher Prozentsatz s(cid:228)mtlicher Projekte, die aus von der GD VIII den afrikanischen L(cid:228)ndern des Westatlantiks zugewiesenen Mitteln f(cid:252)r die Zusammenarbeit finanziert wurden, f(cid:252)r Vorhaben zur Entwicklung des Fischereisektors bestimmt war? (98/C 386/175) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1433/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Zusammenarbeit f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten Kann die Kommission angeben, welche Projekte f(cid:252)r die Zusammenarbeit in der Fischerei in den letzten f(cid:252)nf Jahren von seiten der GD VIII in folgenden L(cid:228)ndern durchgef(cid:252)hrt und mit welchen Betr(cid:228)gen sie finanziert wurden: S(cid:252)dafrika, Namibia, Gabun, Senegal, ˜quatorial-Guinea, Guinea-Bissau, Elfenbeink(cid:252)ste, Gambia, Sierra Leone, Mauretanien, Angola, Ghana und Kamerun? (98/C 386/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1434/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Zusammenarbeit f(cid:252)r die Entwicklung des Fischereisektors von Drittstaaten Kann die Kommission die f(cid:252)nfzehn in den afrikanischen L(cid:228)ndern des Westatlantiks durchgef(cid:252)hrten Entwick- lungsprojekte des Fischereisektors, f(cid:252)r die die GD VIII einen gr(cid:246)(cid:223)eren Betrag zur Verf(cid:252)gung gestellt hat, unter jeweiliger Angabe des Betrags nennen?