title: Komission tiedonanto - Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
social dialogue (EU)
social partners
standing committee (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 05. 1998 KOM(1998)3221opull. KOMISSION TIEDONANTO Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen Luonnos NEUVOSTON PAATOKSEKSI Euroopan yhteisöjen pysyvän työllisyyskomitean perustamisesta tehdyn päätöksen 70/532/ETY muuttamisesta (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1. 1 Uusi toimintaympäristö 1. 2 Keitä työmarkkinaosapuolet ovat? 2. TIETOJEN VAIHDON KEHITTÄMINEN 3. KUULEMISMENETTELYJEN MUKAUTTAMINEN 3. 1 Kuuleminen eri alojen tasolla 3. 2 Kuuleminen alakohtaisella tasolla 3. 3 Sosiaalipolitiikasta kuuleminen tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukainen 4. YHTEISTYÖKUMPPANUUS TYÖLLISYYSASIOISSA 5. YHTEISTEN TOIMIEN JA NEUVOTTELUJEN KOROSTAMINEN 5. 1 Yhteiset toimet ja eri ammattialojen väliset neuvottelut 5. 2 Yhteiset toimet ja alakohtaiset neuvottelut: 5. 3 Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset neuvottelut 5. 4 Yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten täytäntöönpano 5. 4. 1 Täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten kautta 5. 4. 2 Täytäntöönpano yhteisön lainsäädännöllä 6. UUDET MAHDOLLISUUDET AVAUTUVAT 6. 1 Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluja yhteisön laajentuminen 6. 2 Eurooppalaisen työmarkkinasuhde- ja kumppanuuskulttuurin kehittäminen 6. 2. 1 Kansainvälinen hajautettu vuoropuhelu 6. 2. 2 Tuki työnantaja-ja työntekijäpuolelle 4 6 6 7 8 8 10 11 12 14 15 16 17 18 18 18 20 20 20 20 21 6. 2. 3 Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen tukeminen 6. 3 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiskeinot 6. 4 Mietintäprosessi: työryhmä 21 22 22 I. JOHDANTO vahvistetaan tiedonannossa Tässä käyttää tavat, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamiseen ja edistämiseen. Tarkoituksena on tuoda esiin tarvittavat vaiheet, joiden kautta saataisiin vahvistettua Euroopan tason ja yhdistettyä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, ja työmarkkinaosapuolten täytäntöönpanoon. työ kiinteämmin EU:n politiikkojen kehittämiseen tehtyä sitä joustavammaksi komissio aikoo joita työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on Euroopan ja sosiaalipolitiikasta tehty pöytäkirja, joka on sisällytetty Amsterdamin sopimukseen, antaa työmarkkinaosapuolille huomattavasti valtaa ja vastuuta. Työmarkkinaosapuolet ovat tehneet jo kaksi tärkeää Euroopan tason sopimusta - sopimus vanhempainlomasta ja sopimus osa-aikatyöstä - jotka neuvosto on myöhemmin hyväksynyt direktiiveiksi sosiaalipolitiikasta tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. jo edennyt merkittävästi, Lisäksi työmarkkinaosapuolet kaikilla tasoilla ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta Euroopan tasoisen vuoropuhelun kehittämiseen. Tämä on nähtävissä esimerkiksi eri alojen välisen ja alakohtaisen tason yhteisessä osallistumisessa vuoden 1998 työllisyyden suuntaviivojen työllisyyttä koskevan puitesopimuksen laatimiseen. ja maatalousalalla tehdyn Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys keskeisten asioiden käsittelyssä korostui 20-21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä huippukokouksessa. Eurooppa-neuvosto painotti voimakkaasti sitä, että työmarkkinaosapuolten on osallistuttava uuteen työllisyysstrategiaan kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa. ja uusien yhdentyminen sisällyttäminen yhteisön Euroopan tiiviimpi erityisesti laajentaneet työllisyyskysymysten, työmarkkinaosapuolien toimien ulottuvuutta. Uusia osa-alueita ovat varsinkin työn organisoinnin uudenaikaistaminen, tukeminen, työehtojen ja työolojen mukauttaminen uusiin työmuotoihin, perhe- ja työelämän yhteensovittaminen, nuorten ammattikoulutuksen saantimahdollisuuksien parantaminen. osa-alueiden, toiminta-alaan ovat rakennemuutosten integroiminen työelämään ennakointi ja ja Äskettäin hyväksytyssä sosiaalialan toimintaohjelmassa vuosiksi 1998-20001 pyritään ottamaan huomioon erityisesti Amsterdamin sopimuksessa määrätyt uudet haasteet ja mahdollisuudet. Tämä tarjoaa mahdollisuuden voimistaa sosiaalipolitiikkaa ja asettaa työmarkkinaosapuolet avainasemaan. Jotta työmarkkinaosapuolet voisivat hyödyntää asemaansa täysin, sosiaalialan toimintaohjelmassa todetaan, että komissio laatii tämän tiedonannon. 1 KOM(1998) 259, 29. 4. 1998. Komissio antoi syyskuussa 1996 tiedonannon2 kerätäkseen mahdollisimman laajasti mielipiteitä siitä, miten Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi kehitettävä. Vuonna 1997 saatiin yli 80 yksityiskohtaista vastausta työnantajien ja työntekijöiden Euroopan tasoisilta ja kansallisilta järjestöiltä, Euroopan unionin toimielimiltä3 ja myös kansallisilta viranomaisilta. Haagissa järjestettiin huhtikuussa 1997 eurooppalainen foorumi, jossa pidetyistä puheenvuoroista laadittiin alustava tiivistelmä. Tässä tiedonannossa kootaan yhteen tästä kuulemisesta ja viimeaikaisesta kehityksestä saadut tärkeimmät tiedot. Siinä esitellään joukko neljällä pääalalla sovellettavia avaintoimia, edistämään kautta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tulevaisuudessa. pyrkii mukauttamaan komissio joiden ja Tiedotus: Komissio perustaa kaikkien työmarkkinaosapuolten välille tehokkaampia tiedonvaihtokanavia ja kannustaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolia seuraamaan eurooppalaisen vuoropuhelun tuloksia kansallisten jäsenjärjestöjensä kanssa. Kuuleminen: Komissio korvaa nykyiset alakohtaiset rakenteet uusilla ja joustavammilla tasolla neuvoa-antavien vuoropuheluun osallistuvilla elimillä. Alojen välisellä kaikkien komissio komiteoiden työmarkkinaosapuolien kuulemisen käynnissä olevasta poliittisesta kehityksestä. järkeistetään, varmistaa toimintaa ja Yhteistyökumppanuus työllisyysasioissa: Komissio käsittelevän pysyvän komitean uudistamista niin että komission, neuvoston työmarkkinaosapuolten välinen vuodeksi 1998 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti. työllisyysasioita ja työllisyyden suuntaviivoista tiedonvaihto paranisi ehdottaa Neuvottelut: Komissio kannustaa edelleen sopimussuhteiden kehittämistä sekä alojen välisellä että alakohtaisella tasolla. Yhtä merkittävä ja haastava tehtävä on rohkaista hakijamaita kehittämään omat itsenäiset neuvoltelurakenteet ja toimet sekä auttaa työmarkkinaosapuolia luomaan yhteyksiä hakijamaiden työmarkkinaosapuoliin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja parantamiseksi komissio on asettanut itselleen kolme tavoitetta: avoimempi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, tehokkaampi Euroopan unionin työmarkkinaosapuolten välinen toimielinten vuoropuhelu sekä todelliset Euroopan tason työehtosopimusneuvottelut. ja 2 K()M(96) 448 lopullinen, 18. 9. 1996, sosiaalisen vuoropuhelun kehitys yhteisön tasolla. 3 Katso 18 päivänä heinäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta sosiaalisen vuoropuhelun kehitys yhteisön tasolla (KOM(96) 448 lopullinen) ja 29-30 päivänä tammikuuta 1997 annettu talous- ja sosiaalikomitean lausunto samasta aiheesta. 5 1. 1 Uusi toimintaympäristö Ehdotustensa muotoilussa komissio on ottanut huomioon nykyisen toimintailmapiirin seuraavasti: tukee • Työllisyysalan viimeaikainen kehitys työllisyyspolitiikan koordinointia Euroopan tasolla ja avaa uusia uria yhteisön tasoiselle työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle. Työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 annetussa neuvoston päätöslauselmassa4 tason työmarkkinaosapuoliin työmuotojen mukauttamista ja ammatillisen koulutuksen edistämistä koskevissa seikoissa. Kansalliset toimintasuunnitelmat ovat antaneet työmarkkinaosapuolille työllisyyspolitiikan toteuttamiseen. 5 mahdollisuuden kansallisen Euroopan osallistua vedotaan tason ja • EMU-prosessi ja taloudellinen lähentyminen ovat vähitellen nostaneet esiin työmarkkinaosapuolten merkittävän lisäksi, että ne vaikuttavat paikalliseen kilpailukykyyn ja työllisyysoloihin, ne ovat merkittävä tekijä kasvun ja työllisyysmyönteisen yleisen politiikan saavuttamisessa Euro-vyöhykkeellä ja koko yhteisössä. roolin. Sen • työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, ja tehdyn Sosiaalipolitiikasta Perustamissopimuksessa on annettu vuodesta 1986 lähtien komissiolle tehtäväksi tätä tehtävää on vahvistettu edistää huomattavasti. mukaisesti työmarkkinaosapuolilla on oikeus tulla kuulluiksi etukäteen. Sopimuksella luodaan todellinen neuvottelualue, jolla Euroopan laajuisia sosiaalipolitiikkaa koskevia säännöksiä voidaan vahvistaa työmarkkinaosapuolten välisten neuvotteluiden perusteella. Amsterdamin sopimuksella tämä järjestely laajennetaan koskemaan sosiaalialan lainsäädäntöä, joka siten on sovellettavissa kaikkiin jäsenvaltioihin. sopimuksen syvenemässä, integraatio on Euroopan integraation vuoksi työmarkkinaosapuolten on enenevässä määrin otettava tämä kehitys huomioon. Yritysten rakenneuudistuksiin suoraan Euroopan liittyvä viimeaikainen kehitys koskee työmarkkinaosapuolia, ja ne ovat mukana keskusteluissa, joita käydään teollisuuden rakennemuutoksen taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän6 raporteista. taloudellisen ja 1. 2 Keitä työmarkkinaosapuolet ovat? Työmarkkinaosapuolet eroavat muista organisaatioista kuten painostus- tai eturyhmistä siten, että ne voivat osallistua työehtosopimusneuvotteluihin. Organisaatioita syntyy koko ajan lisää Euroopan tasolla; kansallisia järjestöjä liittyy mukaan toimintaan ja uusia ryhmiä perustetaan. 4 Neuvosto on antanut 15 päivänä joulukuuta 1997 (EY VL C 30, 28. 1. 1998, s. I). 5 "Suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä kansalliset koskevat toimintasuunnitelmat", 13 päivänä toukokuuta 1998 annettu komission tiedonanto KOM( 1998) 316. 6 Perustettu 20-21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyn ylimääräisen työllisyyshuippukokouksen jälkeen (ks. puheenjohtajamaan päätelmien 28 kohta). 6 Komissio käynnisti vuonna 1996 annetun tiedonannon jälkeen suuren tutkimuksen eri alojen välisten ja alakohtaisten järjestöjen edustavuudesta. Ensimmäinen raportti saadaan ensi vuoden alussa, ja sitä päivitetään vuosittain. Tutkimus tehdään vuonna 1992 tehdyn edustavuutta koskevan ensimmäisen tutkimuksen suuntaviivojen mukaisesti. Tutkimus on komissiolle tärkeä väline, jolla se pystyy seuraamaan organisaatioiden osallistumista työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. Komissio tutkii järjestöjen osallistumista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun eri muotoihin seuraavien seikkojen perusteella: • tiedonsaantimahdollisuudet ja kuuleminen yleisistä aiheista. Kaikille sosiaalialan tärkeimmistä tiedotetaan komission laajat halukkaille organisaatioille aloitteista ja asiakirjoista. • niitä jotta voitaisiin löytäminen, organisaatioiden edustavien kuulla sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti joulukuussa 1993 tiedonannossa7 vahvistetun kolmen kriteerin perusteella. Kuultujen annetussa järjestöjen on täytettävä seuraavat edellytykset: 1) ne edustavat eri ammattialoja tai ovat alakohtaisia ja ne on organisoitu Euroopan tasolla, 2) ne muodostuvat järjestöistä, jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rakenteisiin; niillä on valtuudet neuvotella sopimuksia ja ne ovat mahdollisimman kattavasti edustettuina kaikissa jäsenvaltioissa, 3) niillä on tarvittavat rakenteet, jotta ne voivat osallistua tehokkaasti kuulemisprosessiin. tunnustetusti kuuluvat olennaisena osana jotka • neuvotteluihin osallistumiseen liittyvän itsenäisyyden kunnioittaminen. 2. TIETOJEN VAIHDON KEHITTÄMINEN Tiedonsaanti on olennaisen tärkeää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittymiselle. Sen avulla Euroopan työmarkkinaosapuolet saavat pidettyä jäsenensä ajan tasalla kysymyksistä, joilla on suoraa vaikutusta heihin, ja saavat tietoa ajankohtaisista poliittisista kehityssuunnista, mikä on tarpeellista Euroopan tasolla käytävää keskustelua varten. tietoa työmarkkinaosapuolten ja niiden jäsenten toimista ja näkökannoista. vastavuoroisesti toimielimet Euroopan yhteisön saavat Vuonna 1996 annettuun tiedonantoon saaduissa vastauksissa vaadittiin tiedotuskanavien parantamista ja korostettiin, että Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja sen tulokset eivät ole riittävän tuttuja jäsenvaltioiden työntekijöille ja työnantajille, vaikka ne vaikuttavatkin suoraan heidän etuihinsa. Huomiota kiinnitettiin myös siihen, että vuoropuheluun osallistuvien eri tahojen, alojen ja tasojen välille tarvittaisiin lisää tehokkaita tiedonvälityskanavia. Komissio on hiljattain perustanut erityisiä tiedotusvälineitä, jotka tukevat sen yleistä tiedotuspolitiikkaa: • Social Dialogue Newsletter, tärkeimmistä tapahtumista joka pitää työmarkkinaosapuolet ajan tasalla K()M(93) 600 lopullinen, 14. 12. 1993, sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan soveltamisesta, 24 kohta. 7 • • vuosittain julkaistava Status Report, jossa käsitellään vuoropuhelun tilannetta työmarkkinaosapuolten tuella kehitettävä sähköiseen verkkoon perustuva komission johon Euroopan tietokanta, (European Social Dialogue On Line, ESDO). interaktiivinen työmarkkinaosapuolilla on reaaliaikainen yhteys työmarkkinaosapuolet kokoontuvat keskustelemaan Komissio on myös käynnistänyt neljännesvuosittaiset tiedotusfoorumit, joihin Euroopan tietoja tason ajankohtaisista aiheista vuoropuhelun eri tahojen ja lajien välillä. Kokoontumiset ovat osoittautuneet varsin hyödyllisiksi tuomalla yhteen vuoropuhelun eri osallistujat ja antamalla työmarkkinaosapuolille yleiskuvan käynnissä olevista tapahtumista. ja vaihtamaan tarpeen parantaa On ja perustaa tehokkaampia sisäisiä ja ulkoisia tiedonvaihtokanavia, joiden kautta voidaan levittää Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksia. työmarkkinaosapuolten välistä tiedonvaihtoa Tärkeimmät toimet • Komissio voimistaa nykyistä käytäntöään pitää neljännesvuosittain yhdysfoorumi, jolla kerätään yhteen sekä eri alojen välisten että alakohtaisten järjestöjen edustajat Euroopan tasolla vaihtamaan tietoja yhteisön politiikasta ja käynnissä olevista aloitteista vuoropuhelun kaikissa vaiheissa. • Komissio toteuttaa toimia parantaakseen tiedon jakamista kaikille eurooppalaisille työnantaja- ja työntekijäjärjestöille. • Komissio varmistaa, että vuoropuhelun (suosituksista, yhteisistä lausunnoista ja sopimuksista) annetaan tietoa muille Euroopan yhteisön toimielimille ja muille asianomaisille. tuloksista 3. KUULEMISMENETTELYJEN MUKAUTTAMINEN Kuulemismenettelyt, joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön politiikan ja ehdotusten laatua, ovat kehittyneet vähitellen ja vastanneet kasvavaan tarpeeseen käydä vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa yhteisön politiikan kehittämisestä. Komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia epävirallisesti monien vuosien ajan, ja se jatkaa kaikkien niiden työmarkkinaosapuolten kuulemista, joihin käynnissä oleva yhteisön kuuluvat myös makrotaloudellinen kehitys ja makrotalouspolitiikka. kehitys vaikuttaa; sosiaalipoliittinen tähän tason 3. 1 Kuuleminen eri alojen tasolla Komissio pyrkii kuulemaan järjestelmällisesti eri alojen välisiä työmarkkinaosapuolia tärkeistä tapahtumista talous- ja sosiaalipolitiikassa ja varmistamaan, että kaikkia työmarkkinaosapuolia kuullaan. Yhteisön politiikkaa koskevaa tapahtuu neuvoa-antavissa komiteoissa8. Komiteat ovat kolmikantaclimiä, joiden tehtävänä on antaa neuvoja komissiolle ja avustaa komissiota sen täytäntöönpanossa. jonkin erityispolitiikan muotoilemisesta toisenlaista kuulemista Vaikka neuvoa-antavien komiteoiden hyödyllisyyttä nykytilanteessa on epäiltykin, vuoden 1996 tiedonantoon saaduista vastauksista suurimmassa osassa kuitenkin todettiin, että niillä on yhä merkittävä tehtävä. Sitä kuitenkin korostettiin, että useiden komiteoiden työskentelymenetelmiä voitaisiin tehostaa. Hyvä esimerkki tähän liittyvästä kehityksestä on työturvallisuuden, työhygienian ja työterveydenhuollon neuvoa-antavan komitean hiljattain tekemä päätös uudistaa sisäisiä valitsemalla työskentclymenetelmiään ohjelmakomitea. täysistuntojen määrää vähentämällä ja luotava laajamittaista sosiaalipoliittista Olisi yhtenäinen kuulemisjärjestelmä. Neuvoa-antavien komiteoiden työ olisi saatettava samaan linjaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun jotta minimoitaisiin päällekkäisyydet yhteisillä toiminta-alueilla ja varmistettaisiin se, että työmarkkinaosapuolten näkemykset komiteoissa ovat yhdenmukaisia muilla foorumeilla ilmaistujen mielipiteiden kanssa. liittyvän yleisen kehityksen kanssa, kehitystä koskeva Tärkeimmät toimet • Komissio kehittää ja laajentaa kuulemiskäytäntöään niiden sosiaalipoliittisten tapahtumien, kuten esimerkiksi vihreiden kirjojen osalta, jotka eivät sisälly sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklaan. Se ottaa näihin kuulemisiin mukaan kaikki edustavat työmarkkinaosapuolet. 9 Se hyödyntää yhdysfoorumin käyttämää järjestelyä, joka mahdollistaa asianmukaisimman kuulemismenetelmän käytön (kokoukset, sähköposti jne. ). • Komissio aikoo tehdä ehdotuksen10 työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta äskettäin annetussa komission tehtyjen sitoumusten mukaisesti, että siirtotyöläisten sosiaaliturvan neuvoa-antava komitea liikkuvuutta käsittelevään neuvoa-antavaan yhdistetään komiteaan. Tämä annetun työmarkkinaosapuolten suosituksen12 mukaista. Kyseisessä suosituksessa korostettiin komiteoiden läheisempää vuorovaikutusta ja tarvetta tiukentaa yhteyksiä niiden toiminnan välillä. työntekijöiden vapaata on tiedonannossa11 aikaisemmin vastausten useimpien ja x Tällä hetkellä toimii kuusi neuvoa-antavaa komiteaan seuraavilla aloilla: siirtotyöläisten sosiaaliturva, työntekijöiden vapaa liikkuuvus, Euroopan sosiaalirahasto, ammattikoulutus, työturvallisuus, työhygienia ja työterveydenhuolto sekä naisten ja miesten yhtäläiset oikeudet. ' Ne kutsutaan mukaan sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti muodollisesti kuultavien organisaatioiden luettelon perusteella. 10 Khdotus tehdään asetusten (M'Y) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 1612/68 muutosten yhteydessä. 1 ' Katso komission tiedonanto "Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma", KOM(97) 586 lopullinen. 12 Ks. esim. Euroopan ammattiyhdistysten liiton (ETUC), EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) suositus eri alojen välisten neuvoa-antavien komiteoiden toiminnasta (kesäkuu 1993). 9 • Kun Amsterdamin sopimus tulee voimaan, työterveyttä ja työturvallisuutta koskevilla ehdotuksilla on yksi ja sama oikeusperusta ja alaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia valmisteltaessa kuullaan työmarkkinaosapuolia. Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveydenhuollon neuvoa-antava komitea säilyttää kuitenkin merkittävän aseman työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvässä kuulemisprosessissa, ja komissio kuulee sitä kaksivaiheisen kuulemisprosessin rinnalla. • Komissio mukauttaa neuvoa-antavien komiteoiden rakenteita tapauskohtaisesti ja tarvittaessa. 3. 2 Kuuleminen alakohtaisella tasolla Komissio saa alakohtaisten työmarkkinaosapuolten näkemyksiä yhteisön politiikasta kuulemismenettelyllä, jossa käsitellään lukuisia sosiaalipoliittisia aloitteita. Sellaisilla aloilla, joilla sovelletaan yhteistä politiikkaa, kuulemisissa käsitellään alakohtaisen politiikan muotoilua ja täytäntöönpanoa. Alakohtaisten neuvottelujen tarkoituksena on työolojen parantaminen ja yhtenäistäminen ja joissakin tapauksissa kyseessä olevan alan taloudellisen ja kilpailuaseman parantaminen. Tiettyjen alakohtaisten aiheiden osalta on toivottu tehokkaampaa kuulemismenettelyä. Kuulemista koskevan palautteen on oltava hyvin ajoitettua sen varmistamiseksi, että työmarkkinaosapuolten näkökannat tulevat esiin valmisteltaessa yhteisön politiikkaa ja ehdotuksia. Vastauksissa kehotettiin komissiota parantamaan yksikköjensä työskentelyn koordinaatiota kuulemismenettelyjen osalta; yleisesti kuitenkin toivottiin, että päävastuu alakohtaisesta vuoropuhelusta säilyisi pääosastolla V. Useimmat vastaajista olivat samaa mieltä komission esittämien päätelmien kanssa siitä, että nykyiset rakenteet estävät usein myönteisen kehityksen. Sekakomiteoista ja epävirallisista työryhmistä on tullut liian vakiintuneita taikka niissä on säilynyt työskentelymenetelmiä, jotka eivät enää ole hyödyllisiä. työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on vielä uusi asia Joillakin aloilla ja lähtöasetelmissaan eli lähinnä tietojen vaihtoa, vuoropuhelun opettelua monikulttuurisessa tai alalle ominaisten ongelmien määrittelyä. Jotkin alat eivät ole ympäristössä osallistuneet työmarkkinaosapuolten varsinaiseen vuoropuheluun Euroopan tasolla. Ne ovat kuitenkin perustaneet muunlaisia kuulemis- joissa tai yhteistyömuotoja, työmarkkinaosapuolet ovat mukana sekakomiteoissa EHTY-sopimuksen puitteissa). (esim. Alakohtaista vuoropuhelua tukevia rakenteita on kohdeltava entistä yhtenäisemmin, jotta voidaan varmistaa eri toimialojen samanlainen kohtelu ja antaa kaikille aloille mahdollisuus osallistua mahdollisimman tehokkaalla ja merkityksellisellä tavalla niitä koskevan yhteisön politiikan kehittämiseen. Komission olisi oltava valmis vastaamaan sellaisten alojen toiveisiin, jotka haluavat osallistua yhteistyöhön merkittävällä tavalla. Alakohtaisten työmarkkinaosapuolten pitäisi pystyä vastaamaan tehokkaasti todellisiin haasteisiin, jotka kohdistuvat alaan yhteisön tasolla. Niillä on erityismahdollisuudet toimittaa tietoja, joita tarvitaan parhaiden toimintatapojen löytämiseksi ja esikuva- teollisuuden analyysin aloittamiseksi Euroopan tasolla. Ne ovat avainasemassa 10 rakennemuutoksen ennakoinnissa ja käsittelyssä ja ovat mukana keskusteluissa, joita käydään rakennemuutoksen taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsittelevän uuden korkean tason työryhmän raporteista. EU:n laajuiset alakohtaiset työmarkkinaosapuolten neuvottelut ovat vahvistaneet koko ajan asemaansa. Jotta tämä kehitys voisi jatkua ja jotta neuvottelut paranisivat määrällisesti ja laadullisesti ja toisivat enemmän lisäarvoa Euroopan tasolla, on tarpeen korvata nykyiset rakenteet ja kannustaa tehokkaampaan vuoropuheluun. Tärkeimmät toimet • Komissio joiden laatii uudet puitteet, rajoissa alakohtaisten neuvotteluiden kehittämistä voidaan jatkaa. Näitä puitteita sovelletaan samalla tavalla kaikkiin aloihin, jotka haluavat osallistua työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, ja ne ovat helposti laajennettavissa uusille aloille. Tämän vuoksi komissio päätti tehdä päätöksen uusien alakohtaisten ncuvottelukomiteoiden perustamisesta (ks. liite II), joilla korvataan kaikki nykyiset alakohtaiset neuvottelurakenteet. - Uudet komiteat muodostavat avainfoorumin (kuuleminen, yhteiset toimet ja neuvottelut), ja niitä perustetaan kaikille aloille, jotka jättävät yhteisen pyynnön ja ovat riittävän hyvin järjestäytyneitä pystyäkseen toimimaan Euroopan tasolla edustavuutta koskevien vahvistettujen perusteiden mukaisesti. alakohtaisen vuoropuhelun - Toimintamenettelyjä on tehostettava: yksi korkean tason täysistunto vuosittain, työmarkkinaosapuolten rajoitetut delegaatiot, jokaisen osapuolen enintään 15:n edustajan kulujen korvaus. - Komission se pääosasto, jota esityslistan kysymykset pääasiallisesti koskevat, tai pääosasto V huolehtii sihteeristöpalveluista. Kokouksissa puhetta johtaa työantajien tai työntekijöiden edustaja, mutta komission edustaja toimii puheenjohtajana, jos molemmat työmarkkinaosapuolet yhdessä sitä pyytävät. - Komissio varmistaa oikea-aikaisen ja perusteellisen kuulemisen alaa koskevista erityisistä aiheista, joilla on merkittäviä yhteiskunnallisia vaikutuksia. Jokainen ala saa tukea pääosaston V ja muiden asiaankuuluvien pääosastojen kautta. Tukeen sisältyy parannettu tekninen tuki kokousten valmistelua ja seurantaa varten. 3. 3 Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukainen kuuleminen Saaduissa vastauksissa oltiin kokonaisuudessaan sitä mieltä, että sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen mukaisesti aloitettu kaksivaiheinen kuulemismenettely toimi tyydyttävästi vuonna 1993 annetussa komission tiedonannossa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. On selvää, että Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen kuulemismenettely on vieläkin tärkeämpi kuin nykyään, koska sen piiriin kuuluvat sosiaalipolitiikkaa koskevat yhteisön lainsäädäntöehdotukset ja sitä on sovellettava jäsenvaltioissa. Kaikkien tahojen on huolehdittava tehtävistään sen varmistamiseksi, että menettely säilyy merkittävänä ja tehokkaana. 11 Enemmistö vastaajista halusi säilyttää nykyiset perusteet sen määrittämiseksi, mitä järjestöjä pitäisi kuulla. Käynnissä oleva edustavuustutkimus on merkittävä työkalu, kun nimetään niitä järjestöjä, joita kuullaan näiden perusteiden mukaisesti. Jotkin sellaiset järjestöt, joita ei nykyään kuulla, haluaisivat tulla mukaan prosessiin. Lisäksi jotkin järjestöt olivat sitä mieltä, että nykyistä kuuden viikon määräaikaa kutakin kuulemisvaihetta kohti olisi pidennettävä, kun taas toiset korostivat tarvetta säilyttää tiukat määräajat, jottei yhteisön lainsäädäntömenettelyn tehokkuus vaarantuisi. Tämä olisi laajennettua pidettävä mielessä myös kun ajatellaan Amsterdamin sopimuksella kuulemismenettelyjen soveltamisalaa. Tärkeimmät toimet • Sosiaalipolitiikan alalla tehtyjä lainsäädäntöehdotuksia koskeva kuulemismenettely perustuu edelleen vuoden 1993 tiedonannossa vahvistettuihin menettelyihin. Tämä merkitsee sitä, että yleinen kuulemista koskeva kuuden viikon määräaika säilytetään. Komissio on kuitenkin valmis muuttamaan määräaikaa tietyissä tapauksissa aiheen luonteesta ja monimutkaisuudesta riippuen. • Tämän asiakirjan liitteenä I on päivitetty luettelo järjestöistä, jotka täyttävät kuulluksi tulemisen kolme perustetta. Komissio tarkistaa sen säännöllisesti ottaen huomioon tekeillä olevan edustavuustutkimuksen tulokset. 4. YHTEISTYÖKUMPPANUUS TYÖLLISYYSASIOISSA Työmarkkinaosapuolten edustajien, neuvoston ja komission kokouksissa käydään kolmikantakeskusteluja työllisyysasioista. Kunkin osapuolen erityisten painopisteaiheiden lisäksi tarkoituksena on määritellä yhteiset tavoitteet. Tärkein elin Euroopan tasolla on ollut vuonna 1970 perustettu pysyvä työllisyyskomitea. 13 Komitean toimintaa nykyisellään on arvosteltu runsaasti. Useimmat komitean jäsenistä ovat sitä mieltä, että sen toiminta on vanhentunutta, samoin kuin kokoonpano, työskentelymenetelmät ja tulosten hyödyntäminen. Lisäksi yhteisön tason kolmikantaneuvotteluiden yhteys on muuttunut viime vuosina seuraavasti: 1. Kolmikantalähestymistapa on tullut tärkeämmäksi useissa jäsenvaltioissa, joissa on tehty työllisyyssopimuksia. 2. Viimeaikaisissa keskusteluissa, joita on käyty teollisuuden tukitoimenpiteistä, kumppanuussopimuksia on pidetty yhtenä edistettävistä lähestymistavoista. rakennemuutoksen tärkeimmistä 3. Uuden työllisyyttä käsittelevän osaston sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen ja uusien järjestelyiden soveltaminen ovat muuttaneet kolmikantakeskusteluiden suuntaa. Työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen käyttöönotto ja niiden 13 Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 1970 (EYVL L 273, 17. 12. 1970). 12 soveltamisen valvonta asettavat uusia haasteita, ja työmarkkinaosapuolten on määriteltävä kantansa niihin. Työmarkkinaosapuolten on kannettava oma vastuunsa työllisyyttä koskevien suuntaviivojen tukemisessa. Tämä merkitsee kattavaa lähestymistapaa, johon sisältyvät kaikki tarvittavat sopeutumiskykyyn liittyvät tekijät lainsäädännön uudistaminen, työehtosopimusten ajantasaistaminen, uudet työn organisointimuodot ja työajan hallinta. saaneet aikaan uusia Lisäksi äskettäiset aloitteet uudenmallisten kolmikantakeskusteluiden kannustamiseksi rinnakkain pysyvän foorumeita, ovat työllisyyskomitean puitteissa pidettävien ministeritason kokousten kanssa, joissa työllisyysasioista. Tällaisia uusia neuvosto ja foorumeita ovat esimerkiksi ja ja/tai valtion päämiehistä sekä ministereistä työmarkkinaosapuolten kokoukset muodostuvan troikan ja työmarkkinaosapuolten kokoukset. työmarkkinaosapuolet keskustelevat työmarkkinakomitean johtoryhmän jotka esiintyvät työllisyys- ja edellyttävät tämä kehitys ja pysyvän komitean kiistämätön uutta Kaikki muodossaan työmarkkinaosapuolet voivat mahdollisimman suuntaviivojen laajojen täytäntöönpanoon. talouspolitiikan ja tehottomuus nykyisessä avulla jonka työllisyyden ja kehittämiseen tehokkaasti osallistua suuntaviivojen rationalisoitua menettelyä, Tärkeimmät toimet • Komissio ehdottaa pysyvän työllisyyskomitean14 uudistamista seuraavasti: Komitean perustamisesta vuonna 1970 tehdyssä päätöksessä ilmoitetut tehtävät ovat edelleen asianmukaisia. Päätöksessä todetaan, että komitean tehtävänä on "varmistaa - sekä komission ja - vuoropuhelu, yhteistoiminta ja neuvottelut työmarkkinaosapuolten työllisyyspolitiikkojen yhteensovittamisen helpottamiseksi yhdenmukaistamalla ne yhteisön tavoitteiden kanssa". jäsenvaltioiden neuvoston välillä, Koska komitea kutsutaan koolle keskustelemaan työllisyyssuuntauksia koskevista kysymyksistä ja neuvostolle käsiteltäväksi jätettävistä toimii teollisuuden yleisten etujen ja solidaarisuuden ilmaisufoorumina. Kokoonpanon olisi heijasteltava edellä esitettyä lähestymistapaa. luonnoksista, se Uudistettu pysyvä työllisyyskomitea muodostuu neuvostosta, jota edustaa valtion- tai tai koko ministerineuvostosta sekä hallitusten päämiehistä koostuva komissiosta ja kahdesta työmarkkinavaltuuskunnasta (kahdeksan jäsentä työnantaja- ja kahdeksan esitetyssä muodossa). Marraskuun 20-21 päivänä 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komitean olisi kokoonnuttava ennen valtioiden ja hallitusten päämiesten kokouksia kunkin puheenjohtajakauden lopussa. työntekijäpuolelta jäljempänä troikka, jäsentä Tämän tiedonannon yhteydessä komissio tekee ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan vuoden 1970 päätöstä; ehdotus esitetään liitteessä III. 13 • Työllisyys- ja ja johtoryhmän työmarkkinapoliittisen komitean työmarkkina osapuolten teknisillä kokouksilla, joista säädetään työllisyys-ja työmarkkinapoliittisen komitean perussäännössä, on oltava välitön yhteys työllisyyden suuntaviivoissa esitettyyn vuosittaiseen prosessiin. Tämän vuoksi ehdotetaan, että nämä kokoukset ja olisi pidettävä kunkin vuoden alkupuoliskolla ennen kuin työmarkkinapoliittinen komitea antaa lausuntonsa kansallisia toimintasuunnitelmia koskevasta komission tiedonannosta ja kunkin vuoden loppupuoliskolla ennen kuin työllisyys- lausuntonsa komission vuosittaisesta työllisyyden suuntaviivojen päivityksestä. työmarkkinapoliittinen komitea antaa työllisyys- ja komitean johtoryhmän • Pysyvän työllisyyskomitean kokouksiin sekä työmarkkinaosapuolten ja työllisyys- ja osallistuvissa työmarkkinapoliittisen työntekijöiden työmarkkinaosapuolten valtuuskunnissa on oltava työnantajien ja edustajia kaikilta laajuisista organisaatioista. Valtuuskuntien on edustettava joko yleisiä etuja tai työnjohdon ja työntekijöiden erityisiä etuja sekä pk-yritysten etuja. Työmarkkinavaltuuskuntiin osallistuvat työnantajien puolelta UN1CE, CEEP, UEAPME, EUROCOMMERCE ja COPA ja työntekijöiden puolelta ETUC ja CEC. Valtuuskuntien organisoinnista vastaavat yhdysrakenteet. talouden aloilta, myös Euroopan kokouksiin 5. YHTEISTEN TOIMIEN JA NEUVOTTELUJEN KOROSTAMINEN Työnantajien ja työntekijöiden välinen aktiivinen vuoropuhelu, joka johtaa yhteisiin tavoitteisiin ja käytännön sitoutumiseen, on työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olemassaolon oikeutus. Tämä edellyttää, että Euroopan tason työmarkkinaosapuolet saavat todellista tukea jäseniltään, jotka antavat sille valtuudet neuvotella sopimuksia Euroopan tasolla ja sitoutuvat noudattamaan niitä, ja jotka takaavat niille toimintaa varten riittävät resurssit ja rakenteet. tultua liittyvät Amsterdamin sopimuksen lainsäädäntöehdotukset osoitetaan kaikille sovelletaan kaksivaiheista kuulemisprosessia. Jos työmarkkinaosapuolet ilmoittavat aikomuksestaan aloittaa neuvottelut, komissiolla on mahdollisuus keskeyttää lainsäädäntöprosessi. Tämä merkitsee työmarkkinaosapuolten lisämahdollisuuksia ja myös lisävastuuta Euroopan tasoisen sosiaalipolitiikan muokkaamisessa. sosiaalipolitiikkaan jäsenvaltioille ja niihin voimaan Lisäksi uuden työllisyysstrategian puitteissa Euroopan työmarkkinaosapuolille sekä eri alojen välisellä että alakohtaisella tasolla on annettu mahdollisuus ottaa johtoasema työmarkkinoiden tarvittavassa uudistustyössä. Marraskuussa 1997 pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto vetosi voimakkaasti työmarkkinaosapuoliin, jotta nämä tekisivät uusia aloitteita kaikilla tasoilla erityisesti sopeutumiskyvystä ja työllistettävyydestä. Aloitteilla olisi • edistettävä työn organisoinnin ja työmallien uudenaikaistamista asianmukaisilla tasoilla käytävillä neuvotteluilla erityisesti niillä talouden aloilla, joilla on meneillään joihin sisältyvät työn organisointia koskevilla sopimuksilla, rakennemuutos, 14 työaikajärjestelyt sekä joustavilla työskentelyjärjestelyillä, joiden tavoitteena on parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä ja saavuttaa joustavuuden ja turvallisuuden välinen tarvittava tasapaino • • kehitettävä teollisen rakennemuutoksen yhteiskunnallista ulottuvuutta erityisesti työntekijöille tiedottamalla ja heitä kuulemalla luotava kaikkialle Eurooppaan sellaisia työpaikkoja, joissa keskitytään koulutukseen, työharjoitteluun, oppisopimuskoulutukseen ja muihin työllistämistoimenpiteisiin. edistettävä naisten ja miesten tasa-arvoa yleisesti ja erityisaloitteilla, joiden tarkoituksena on työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen esimerkiksi kehittämällä työelämän väliaikaista keskeyttämistä, vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä koskevaa politiikkaa. Tässä kohdassa on olennaisen tärkeää, että työmarkkinaosapuolet vastaavat uusiin haasteisiin ja valvovat työllisyysprosessia ja tarkastelevat kaikkia mahdollisia aloitteita, joilla voidaan uudistaa lainsäädännöllisiä, sopimuksellisia ja institutionaalisia puitteita vuoropuhelun kaikilla tasoilla. Kuulemistiedonantoon vastanneista monet toivat esiin toisen merkittävän seikan, joka liittyy neuvotteluprosessiin vuoropuhelun kaikilla tasoilla. Se koskee osallistumista ja edustavuutta sopimussuhteissa sekä eri alojen välisellä että alakohtaisella tasolla. Komissio ei voi sekaantua neuvotteluihin. Työmarkkinaosapuolten tehtävä on päättää, kuka missäkin neuvottelupöydässä istuu, ja niiden on tehtävä tarvittavat kompromissit. Kaikilla työmarkkinaosapuolilla on oikeus valita neuvottelukumppaninsa, ja tämän oikeuden kunnioittaminen on keskeisellä sijalla niiden itsenäisyydessä. Samalla on elintärkeää, että työmarkkinaosapuolet sekä eri alojen välisellä että alakohtaisella tasolla löytävät parhaan tavan säilyttää vuoropuhelun dynaaminen luonne, jonka avulla sen on mahdollista kehittyä edelleen kohti parempaa yhteistyötä ja avoimuutta. Mahdollisimman laajan edustavuuden kautta vuoropuhelu saavuttaa vieläkin rakentavamman aseman. Tällainen prosessi on tarpeen, jotta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulokset saataisiin laajalti hyväksytyiksi. Komissio kuitenkin korostaa, että nykyinen tilanne vaarantaa tulevan kehityksen ja että tulevaan valmistautumiseksi tarvitaan poliittisia ratkaisuja. 5. 1 Yhteiset toimet ja eri ammattialojen väliset neuvottelut Eri alojen välinen vuoropuhelu on turvannut strategisen asemansa sosiaalipolitiikan kehittämisessä: työmarkkinaosapuolet ovat luoneet merkittävän foorumin vuoropuhelulle ja vuorovaikutukselle. Aktiivisinta vuoropuhelua eri alojen välisellä tasolla on viime vuosina tapahtunut työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevässä sekakomiteassa, jossa kolme yleistä itsenäistä eri alojen välistä organisaatiota, UNICE, CEEP ja ETUC, käyvät vuoropuheluaan. kautta on myös työmarkkinaosapuolet ilmoittavat vuoropuhelunsa tuloksista komissiolle. foorumiksi, kehittynyt jonka Tämä 15 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevään komiteaan osallistuvat organisaatiot totesivat hiljattain, että ne pyrkivät keskittämään tällä foorumilla käymänsä itsenäisen vuoropuhelun siihen yhteiseen panokseen, jolla ne osallistuvat työllisyysprosessiin. Tiettyjen aiheiden syvällisempää käsittelyä varten on perustettu työryhmiä, ja koulutusta, työmarkkinoita ja makrotaloutta käsittelevät työryhmät ovat valmistelleet useita yhteisiä lausuntoja, yhteisiä julistuksia ja valmisteluasiakirjoja. On erittäin tärkeää, että Euroopan itsenäistä vuoropuheluaan tason käsitelläkseen avainaiheita, jotka luomiseen työmarkkinaosapuolten kansalliselle toiminnalle. Aiheissa voidaan käsitellä varsinkin työllistettävyyden ja sopeutumiskyvyn lisäämistä, elinikäistä oppimista sekä työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan. tähtäävät eurooppalaisten puitteiden työmarkkinaosapuolet kehittävät ja vahvistavat Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti talouspolitiikan koordinointia. Tältä pohjalta työmarkkinakomitean makrotaloutta käsittelevän työryhmän olisi erityisesti tutkittava, onko mahdollista löytää toimintatapoja, joilla voidaan saattaa EMUn makrotaloudellisesta kokonaisuudesta päättävät tärkeimmät tahot yhteen. On myös erittäin tärkeää tunnustaa se, että eri alojen väliseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on vähitellen muotoutunut uudelleen sen jälkeen, kun UNICE, CEEP ja ETUC käynnistivät Val Duchesse -vuoropuhelun vuonna 1985. Vaikka vastauksissa korostettiin, että osapuolten vastavuoroinen tunnustaminen ja vuoropuhelun epävirallinen ja vapaaehtoinen luonne ovat olleet avaintekijöitä vuoropuhelun onnistumisessa, useat organisaatiot halusivat kuitenkin olla UNICEn, CEEPin ja ETUCin rinnalla mukana neuvottelupöydässä. Useissa vastauksissa korostettiin, että myös muiden organisaatioiden mukaan ottaminen vuoropuheluun olisi tärkeää, jotta eri alojen välinen vuoropuhelu saataisiin vieläkin hedelmällisemmäksi ja jotta sen tulokset saataisiin levitettyä laajemmin ja kaikki osapuolet hyväksyisivät ne. Komissio tukee edelleen eri alojen välistä vuoropuhelua, jotta se voi jatkaa saavutuksiinsa perustuvaa kehittymistään. Komissio on tietoinen pk-yritysten merkityksestä työllisyydelle ja niiden roolista työpaikkojen luomisessa; näin ollen niiden erityiset huolenaiheet ja niiden tarjoamat mahdollisuudet on otettava huomioon. Komissio vetoaa voimakkaasti työmarkkinaosapuoliin, jotta nämä ottaisivat tarvittavat askeleet sen varmistamiseksi, että vuoropuhelu pysyy vahvana ja saa edelleen laajaa kannatusta. 5. 2 Yhteiset toimet ja alakohtaiset neuvottelut Alakohtaista tasoa on tärkeää kehittää yleisissä aiheissa kuten työllisyyttä, teollisuuden rakennemuutoksia ja uutta työn organisointia koskevissa kysymyksissä samoin kuin työmarkkinoiden tulevia erityisvaatimuksia koskevissa kysymyksissä. Alakohtaisten neuvotteluiden kehittäminen on näin ollen olennaisen tärkeää. Saaduissa vastauksissa oltiin yleisesti samaa mieltä siitä, että alakohtaisella vuoropuhelulla voidaan vaikuttaa tehokkaasti työllisyyttä, työn organisointia ja työolojen parantamista koskeviin kysymyksiin, koska se on lähimpänä ruohonjuuritasoa ja pystyy ja parhaiten sopimusneuvotteluissa ei kuitenkaan ole hyödynnetty täysin. ennakoimaan muutokset. Sen potentiaalia yhteisissä toimissa 16 Puitesopimus maatalousalan unionin jäsenvaltioissa15 on hyvä ja tuore esimerkki siitä, mitä voidaan saavuttaa, kun potentiaalia osataan hyödyntää. kehittämiseksi palkkatyön Euroopan Yhteisön alakohtaiseen vuoropuheluun osallistuvien teollisuudenalojen välisessä edustavuudessa on huomattavia eroja, mutta siitä huolimatta alakohtainen vuoropuhelu tarjoaa merkittävät mahdollisuudet kehittää yhteisön tason vuoropuhelua, koska taloudelliset ja sosiaaliset haasteet ovat juuri tällä tasolla: teollisuuden rakennemuutos, uuden teknologian käyttöönotto, muuttuvat ammatit ja kilpailun avautuminen. Lisäksi työmarkkinaosapuolten reaktioilla on suurempaa toiminnallista vaikutusta alakohtaisella tasolla. Komissio kannustaa yhteisten toimien ja neuvotteluiden määrällistä ja laadullista kehittämistä. Uudet alakohtaiset vuoropuhelukomiteat vaikuttavat osaltaan joustavien työmuotojen luomiseen niin, että työmarkkinaosapuolet voivat halutessaan aloittaa yhteisiä toimia tai ryhtyä neuvottelemaan vapaaehtoisista sopimuksista, joilla edistetään merkittäviä aiheita alalla. 5. 3 Sosiaalipolitiikasta neuvottelut tehdyn sopimuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaiset Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että sopimuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti kuullut työmarkkinaosapuolet voivat tällaisen ilmoittaa komissiolle halustaan aloittaa neuvotteluprosessi. kuulemisen yhteydessä Neuvotteluiden aloittaminen riippuu täysin työmarkkinaosapuolista, ja neuvotteluprosessi perustuu tunnustamisen periaatteeseen. neuvotteluosapuolten ja vastavuoroisen itsenäisyyden Tämän menettelyn mukaisesti tehdyt kaksi sopimusta merkitsevät tärkeää askelta kohti Euroopan tasoisia työmarkkinasuhteita ja Euroopan tasoista sosiaalipolitiikkaa. Ne on otettu lämpimästi vastaan useimmilla tahoilla, myös Euroopan unionin toimielimissä. Jotkin työmarkkinajärjestöt ovat kuitenkin arvostelleet sitä, että ne eivät olleet mukana neuvotteluissa. Kyseiset kaksi sopimusta neuvoteltiin eri ammattialojen välisellä tasolla. On huomattava, että sosiaalipolitiikasta tehdyssä sopimuksessa ei ole mitään sellaista, mikä rajoittaisi sen mukaisesti käytäviä mahdollisia alakohtaisia neuvotteluita joko alojen välisten sopimusten täydennykseksi tai ainostaan kyseistä alaa koskevien itsenäisten sopimusten tekemiseksi. Komissio on sitä mieltä, että sopimussuhteiden kehittäminen, sellaisena kuin siitä on määrätty uudessa perussopimuksessa, on tehokkain mekanismi sosiaalipolitiikkaan liittyvien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi. Tämän vuoksi komissio toivoo, että työmarkkinaosapuolet kehittävät edelleen sopimussuhteitaan sekä eri alojen välisellä että alakohtaisella tasolla. Sopimuksiin perustuvat suhteet olisi otettava huomioon lainsäädännön rinnalla sosiaalipolitiikan kehittämisessä. Komissio on sitä mieltä, että 15 Tehty EFAn/ETUCin ja GEOPAn/COPAn välillä 24. 7. 1997. 17 tärkeän työmarkkinaosapuolten väliset alakohtaiset sopimukset voivat muodostaa perustan sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tähän sisältyy myös sopimusten tekeminen sitoviksi yhteisön lainsäädännön kautta työmarkkinaosapuolten tätä pyytäessä. Komissio tukee edelleen voimakkaasti menettelyn mukaisten neuvotteluiden aloittamista ja korostaa, että alakohtaisten ja alojen välisten työmarkkinaosapuolten on tunnettava vastuunsa tässä suhteessa. Komissio ei voi osallistua neuvottelukumppaneiden valintaan. Se on tyytyväinen myönteisestä esimerkistä ja merkittävästä askeleesta ottaa EUROCOMMERCE, FENI, COP A ja HOTREC mukaan viime neuvotteluihin asiantuntijoina. Se myös kannustaa työmarkkinaosapuolia ja varmistamaan mahdollisimman suuren edustavuuden. saamaan sopimuksista hyväksyttävämpiä 5. 4 Yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten täytäntöönpano Sopimuksia voidaan tehdä sekä alakohtaisista että useampia eri aloja koskevista aiheista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelurakenteen puitteissa tai sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisen kuulemisen puitteissa. tehdyt tasolla sopimukset Yhteisön jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten omien menettelyiden mukaisesti tai sosiaalipolitiikasta tehdyn tarkoitettujen kysymysten osalta allekirjoittajaosapuolten sopimuksen 2 artiklassa tekemällä päätöksellä yhteisestä pyynnöstä, komission ehdotuksesta neuvoston (sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohta). täytäntöön pannaan 5. 4. 1 Täytäntöönpano työmarkkinaosapuolten kautta ja on tiedotus- seurantamekanismi Hyvä sopimusten täytäntöönpanomenettelyn tehokkuuden kannalta. Sopimukset voidaan panna täytäntöön työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden omien menettelyiden ja käytäntöjen mukaisesti. Komissio ja valvontamenettelyiden kehittämisessä, jotta voitaisiin varmistaa sopimusten tehokas täytäntöönpano kansallisella tasolla. Maatalousalan palkkatyön kehittämistä koskevan suosituspuitesopimuksen täytäntöönpano on merkittävä askel tässä yhteydessä. työmarkkinaosapuolia ensiarvoisen sitoutunut tukemaan tiedotus- tärkeä on 5. 4. 2 Täytäntöönpano y ht e ison lainsäädännöllä Tähän mennessä työmarkkinaosapuolet ovat esittäneet kaksi pyyntöä sopimusten täytäntöönpanemiseksi yhteisön lainsäädännön kautta. Kyseessä ovat vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä koskevat eurooppalaiset puitesopimukset. Neuvosto hyväksyi täytäntöönpanosta annetun direktiivin16 vanhempainlomaa koskevan sopimuksen 3 päivänä kesäkuuta 1996 ja osa-aikatyötä koskevan sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin17 15 päivänä joulukuuta 1997. 16 Neuvoston direktiivi 96/34/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1996, UNICEn, CEEPin ja ETUCin tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta. 17 Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, UNICEn, CEEPin ja ETUCin tekemästä osa- aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta. 18 täytäntöönpanoa koskeva Ivnnen kuin sopimuksen lainsäädäntöehdotus esitetään neuvostolle, komissio tekee arvioinnin,18 jossa otetaan huomioon sopimuspuolten edustavuus, niiden toimivalta ja työehtosopimuksen kunkin lausekkeen laillisuus yhteisön lainsäädäntöön nähden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat säännökset. Yksi eurooppalainen työmarkkinajärjestö asetti kyseenalaiseksi tämän menettelyn mukaisesti annetun vanhempainlomaa koskevan direktiivin laillisuuden. 19 On tärkeää korostaa, että komissio ei tee neuvostolle lainsäädäntöehdotusta, joka tekisi sopimuksen sitovaksi, jos sen mielestä allekirjoittajapuolet eivät ole riittävän edustavia suhteessa sopimuksen laajuuteen. Tärkeimmät toimet • Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti lainsäädännön kautta täytäntöönpantavien sopimusten neuvotteluosapuolten on varmistettava, että keskusteltavat aiheet kuuluvat sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan soveltamisalaan. Komissio arvioi sille esitetyt ehdotukset tapauskohtaisesti ottaen huomioon sopimuspuolten edustavuuden (riittävä edustavuus neuvoteltavana olevan aiheen laajuus huomioon ottaen), niiden toimivallan ja työehtosopimuksen kunkin lausekkeen laillisuuden yhteisön lainsäädäntöön nähden sekä erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat säännökset. Ennen kuin komissio antaa ehdotuksen päätökseksi, jolla pannaan täytäntöön sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan aineelliseen soveltamisalaan kuuluvasta aiheesta muodollisen kuulemismenettelyn ulkopuolella neuvoteltu sopimus, sen on arvioitava, tarvitaanko kyseisellä alalla yhteisön toimia. Komissio auttaa ja tukee työmarkkinaosapuolia kaikin tavoin antamalla poliittista, teknistä tai oikeudellista apua perustamissopimuksen 118 b artiklan mukaisesti. tehdyn • Komissio tiedottaa edelleen Euroopan parlamentille kuulemisen aloittamisesta ja sopimuksen 3 artiklan mukaisten neuvotteluiden sosiaalipolitiikasta tiedottaa parlamentille heti, kun aloittamisesta ja lainsäädäntöehdotuksen laatimaan työmarkkinaosapuolet sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti sopimuksen täytäntöönpanoa varten, jotta parlamentti voi antaa ajoissa lausunnon ehdotuksesta ennen kuin neuvosto tekee virallisen päätöksensä. lopettamisesta. Lisäksi se pyytävät komissiota • Euroopan yhteisön toimielinten asemaa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen mukaisessa antamista tietojen työmarkkinaosapuolten välisissä neuvotteluista - käsitellään tarkemmin komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin välisissä toimielinten yhteisissä keskusteluissa. päätöksentekoprosessissa erityisesti - 18 Menettelystä säädetään sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta vuonna 1993 annetun tiedonannon 38-^2 kohdassa (KOM(93) 600 lopullinen). 19 UEAPME on vienyt asian käsiteltäväksi ensimmäisen asteen tuomioistuimeen, asia T-l35/96. Sen jälkeen UEAPME on riitauttanut osa-aikatyötä koskevan sopimuksen, asia T-55/98. 19 6. UUDET MAHDOLLISUUDET AVAUTUVAT 6. 1 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteisön laajentuminen Kun otetaan huomioon Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden käynnistyminen neuvotteluiden aloittaminen, on tärkeää korostaa seuraavia seikkoja: ja ennen kaikkea Agenda 2000 -asiakirjan hyväksyminen liittymisprosessin ja • On olennaisen tärkeää, kuten liittymistä edeltävissä kumppanuussopimuksissa todetaan, että hakijamaat kehittävät rakenteet ja toimet työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua varten. Niiden työmarkkinaosapuolten olisi valmistauduttava toimimaan tehokkaasti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. Kaikki osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden avustaminen tässä on olennaisen tärkeää. • Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen vahvistaa lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa merkittävänä osana yhteisön sosiaalipolitiikkaa. Uusien jäsenvaltioiden on otettava se huomioon si säilyttäessään yhteisön lainsäädäntöä omaan lainsäädäntöönsä. Tämän vuoksi komissio • • • auttaa Euroopan unionin työmarkkinaosapuolia eri alojen välisten ja alakohtaisten yhteyksien ja käytännön yhteistyön kehittämisessä riippumattomien ja edustavien työntekijä- ja työnantajajärjestöjen luomiseksi Keski- ja Itä-Eurooppaan. hakijamaiden ottamaan kannustaa työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan liittymistä edeltävän politiikan harjoittamiseen ja mukauttamaan edistetään lainsäädäntöä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvien rakenteiden kehittämistä. hallinnollisia kansallista poliittisia elimiä niin, sillä että ja tukee työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyviä foorumeita, jotta ne ottaisivat vastaan hakijamaiden työmarkkinaosapuolia opettelemaan työskentelyyn liittyviä periaatteita ja työskentelymuotoja. 6. 2 Eurooppalaisen työmarkkinasuhde- ja kumppanuuskulttuurin kehittäminen 6. 2. 1 Kansainvälinen hajautettu vuoropuhelu Kansainvälisten yritysten kanssa käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kehittymässä nopeasti. Kun eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista koskeva direktiivi20 tekivät yli 400 sopimusta jo ennen direktiivin voimaantuloa. Komissio aikoo edelleen jatkaa yhteyksien kehittämistä Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla niin, että asiaan liittyvät osapuolet voivat turvautua saatuihin hyviin kokemuksiin ja uusiin ajatuksiin. työmarkkinaosapuolet kyseisissä yrityksissä annettiin, 20 Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä. 20 Tätä varten komissio selvitetään kansainvälisissä yrityksissä tehtyjen tiedottamista ja kuulemista koskevien sopimusten määrä. järjestää vuonna 1998 konferenssin, jossa on tasolla alueellisella Myös rajat ylittävää rajat ylittävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Alueilla, työssäkäyntiä, se on hyödyllinen kanava sekä työllisyyden että työoloja koskevien direktiivien täytäntöönpanon kannalta. Komissio harkitsee, miten se voisi tukea tällaisia toimia, jotka selkeästi tuovat lisäarvoa Euroopan tasolla. joilla on paljon valtiolliset enemmän yhä 6. 2. 2 Tuki työnantaja-ja työntekijäpuolelle Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta riippumatta komissio tukee aloitteita, joilla lisätään tietoisuutta Euroopan laajuisista aiheista. Tähän liittyvä käynnissä oleva aloite on Network of Human Resource Directors (henkilöresurssien johdosta vastaavien Verkko). Sen kautta voidaan levittää onnistuneita kokemuksia ja uusia ajatuksia, joita voidaan käyttää vuoropuhelun muilla tasoilla. European Business Network (Euroopan yritysverkko yhteiskunnallisen yhtenäisyyden edistämiseksi) yhdistää useita yrityksiä, jotka ovat kehittämässä innovatiivisia aloitteita, joilla saataisiin käytännöllistä sisältöä niiden sitoumukseen ja edistää yhteiskunnallista yhtenäisyyttä. torjua yhteiskunnallista syrjäytymistä for Social Cohesion Komissio antaa työntekijäjärjestöjen toteuttaminen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulosten levittäminen jne. ). tukea useille sekä (konferenssit, taloudellista aloitteille tekemille yhteisten teknistä työnantaja- että aloitteiden ja Komissio rahoittaa myös työntekijäjärjestöjen järjestämää koulutustoimintaa ja tukee Euroopan ammattiyhdistysinstituuttia (European Trade Union Institute). Tarkoituksena on edistää eurooppalaisen työmarkkinakulttuurin levittämistä ja ottaa samalla huomioon kansalliset kokemukset ja perinteet. 6. 2. 3 Euroopan työmarkkinasuhteiden keskuksen tukeminen Työmarkkinaosapuolet tekivät vuonna 1995 sopimuksen, jolla perustettiin Euroopan työmarkkinasuhteiden keskus (CERI). Komissio tuki niiden aloitetta. Kyseessä on koulutuskeskus, jossa EU:n jäsenvaltioiden työntekijä- ja työnantajajärjestöjen edustajat tarjotaan opiskelevat yhdessä Euroopan erilaisia yleiseurooppalaista opetusta, koulutusta ja tutkimusmahdollisuuksia, joita eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet voivat käyttää yhdessä. työmarkkinajärjestelmiä. Siellä Komissio hyväksyy CERI n toimintatavan ja seuraa edelleen tiiviisti sen kehitystä. Komission mielestä keskuksen perustajien pitäisi arvioida uudelleen sen toimintaa, jotta siitä saataisiin täysi hyöty. 21 6. 3 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiskeinot Jotta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua voitaisiin edistää yhteisön tasolla, on parannettava poliittisia ja logistisia olosuhteita niin, että vuoropuhelua voidaan käydä, ja eri osallistuville järjestöille on annettava teknistä tukea etu-ja jälkikäteen. on perustanut että vuosien mittaan Komissio ja lukuisia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelurakenteita. Niiden avulla työmarkkinaosapuolet voivat osallistua aktiivisesti yhteisön tasolla järjestelyyn, joka kannustaa niiden kansallisia jäseniä ilmaisemaan mielipiteensä. sekä omasta tiedotus-, eri aloitteestaan neuvottelu- pyynnöstä Komissio myös tukee Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolten aloitteita, joiden tarkoituksena on korostaa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen merkitystä. Aloitteet voivat olla esimerkiksi alustavia toimia (konferenssit, tutkimukset, valmistelukokoukset, työryhmät, koulutus Euroopan tason aiheista). Tukea annetaan myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta johtuvien toimenpiteiden seurantaan (sopimusten levitys, valvonta ja arviointi, Euroopan tason toimet, jotka koskevat esim. nuorten työllisyyttä, ja työmarkkinasuhteita käsittelevän koulutuskeskuksen perustaminen). lisäämiseen liittyviä tiedon vuoropuhelua Komission on rakenteiden mahdollisimman mukauttamista niin, että työmarkkinaosapuolet voivat kehittää parhaita ratkaisuja ottaen huomioon viimeaikaisen kehityksen ja edessä olevat haasteet. ja tuettava tavalla, mikä edistettävä tehokkaalla työmarkkinaosapuolten nykyisten tarkoittaa Komission tuen pitäisi antaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolille mahdollisuus ennakoida ja analysoida muutoksia, jotta ne voisivat ymmärtää paremmin erilaisia työmarkkinajärjestelmiä ja tarkastella Euroopan teollisuuden, talouden, työmarkkinoiden, ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksen myös ammatillisten koulutusjärjestelmien, vaikutuksia. Toisin sanoen tuen pitäisi antaa mahdollisuus nykyisille ja tuleville työmarkkinaosapuolille toimia neuvottelijoina Euroopan tasolla, jotta ne voisivat edistää Euroopan ja sosiaalisen koheesion yhteydessä. integraatiota yhtenäismarkkinoiden, EMU:n 6. 4 Mietintäprosessi: työryhmä Euroopan kuten muidenkin maailman teollistuneiden alueiden on vastattava lukuisiin suuriin haasteisiin, joihin kuuluvat maailmanlaajuiseksi muuttuva kilpailu, nopea tekninen kehitys, ympäristönsuojelu ja väestön ikääntyminen. Euroopassa on lisäksi valmistauduttava yhtenäisvaluutan käyttöön ottoon vuodesta 1999 alkaen ja uusien jäsenvaltioiden liittymiseen. Työmarkkinaosapuolet ovat jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla yleisesti ottaen yhä vahvemmin muuttumassa yhteistyökumppaneiksi, ja ne ovat avainasemassa Amsterdamin sopimuksessa ja työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa tehtävien vuoksi. Kaikilla näillä muutoksilla on vaikutuksia niille annettujen työmarkkinasuhteisiin, ja työmarkkinajärjestelmän laatu määrää suurelta osin sen, miten onnistuneesti Eurooppa pystyy näihin haasteisiin vastaamaan. 22 Osallistuakseen keskusteluun näistä perusaineista komissio on päättänyt ottaa mukaan sekä kansallisia että Euroopan tason asiantuntijoita varmistaakseen aiheiden mahdollisimman laaja-alaisen käsittelyn ja vahvistaakseen tietoisuutta eurooppalaisesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta. Sen olisi tuettava keskusteluprosessia kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla. 23 Luettelo sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti tällä hetkellä kuultavista työmarkkinajärjestöistä Liite 1 Luetteloa mukautetaan sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan soveltamisesta annetussa komission tiedonannossa (KOM(93) 600 lopullinen, 14 päivänä joulukuuta 1993, 24 kohta) vahvistettujen perusteiden ja käynnissä olevista edustavuustutkimuksista saatujen tulosten mukaisesti. 1. Yleiset eri ammattialojen väliset järjestöt - EY. n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE) - julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP) - Euroopan ammattiyhdistysten liitto (ETUC) 2. Tiettyjä työntekijä- tai yritysryhmiä edustavat eri alojen väliset järjestöt - Euroopan käsiteollisuuden liitto (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevä sekakomitea: UEAPME - EUROPMI) ja keskisuurten yritysten sekä pienten - Euroopan ammatti- ja johtavien työntekijöiden neuvosto (Confédération européenne des cadres - CEC) - Eurocadres 3. Erityisjärjestöt - EUROCHAMBRES 4. Alakohtaiset järjestöt - EUROCOMMERCE - COPA/COGECA - EUROPECHE - Association of European Cooperative Insurers (AECI) - International Association of Insurance and Reinsurance Intermediaries (BIPAR) - European Insurance Committee (CEA) - Banking Federation of the European Community - Savings Banks Group of the European Community (GCECEE) - Association of Cooperative Banks of the EC - European Confederation of woodworking industries (CEI-bois) - Confederation of the National Hotel and Restaurant Associations in the EC (HOTREC) - European Construction Industry Federation 24 - European Regional Airlines Association (ERA) - Airports Council international - European Region (ACI-Europe) - Association des compagnies indépendantes de la Communauté européenne (ACE) - Association of European Airlines (AEA) - Organisation européenne des bateliers - International Union for Inland Navigation - European Community Shipowners Association (ECSA) - Community of European Railways (CER) - International Road Transport Union (IRU) - Industrial Cleaning European Federation (FENI) 5. Euroopan työmarkkinakomiteat, jotka ovat ETUCin jäseniä (*) - FEM/EMF (metalliteollisuus) - EURO-FIET (kaupalliset, toimistoalan ja tekniset työntekijät) - European Committee Communications International - EFA (maataloustyöntekijät) - EEA (tiedotusvälineet) - ECF (elintarvikkeet sekä hotelli- ja ravintola-ala) - FSESP/EPSU öulkiset palvelut) - FST (kuljetusala) - CSEE/ETUCE (koulutus) - FETBB/EFBWW (rakennusala - puutyöntekijät) - FGE/EGF (graafinen ala) - FSE-THC/ ETUF-TCL (tekstiiliala) - EMCEF (kaivosteollisuus, kemianteollisuus ja energia-ala) - FEJ-FIJ/EFJ-IFJ (toimittajat) - EFDPS (timantti- ja jalokivityöntekijät) (*) Jäljennös kirjeestäETUClle 25 LIITE II KOMISSION PÄÄTÖS tehty 20 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 26 1. 2. 3. 4. 5. PERUSTELUT Perustamissopimuksen 118 b artiklan mukaisesti komissiolla on velvoite edistää työnantajien ja työntekijöiden välistä vuoropuhelua. Komissio saa alakohtaisten työmarkkinaosapuolten näkemyksiä yhteisön politiikasta kuulemismenettelyllä, jossa käsitellään lukuisia sosiaalipoliittisia aloitteita ja aloilla, joilla on yhteinen politiikka, kuulemisissa käsitellään alakohtaisen politiikan muotoilua ja täytäntöönpanoa. Alakohtaisten neuvottelujen tarkoituksena on parantaa ja yhtenäistää työehtoja ja joissakin tapauksissa parantaa kyseessä olevan alan taloudellista ja kilpailuasemaa. Työ tehdään alakohtaisissa komiteoissa, jotka ovat muodollisesti perustettuja sekakomiteoita, tai epävirallisissa työryhmissä. Komissio antoi syyskuussa 1996 tiedonannon ("sosiaalisen vuoropuhelun kehitys yhteisön tasolla", 18 päivänä syyskuuta 1996 KOM(96) 448 lopullinen) kerätäkseen mahdollisimman laajasti mielipiteitä siitä, miten Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi kehitettävä. Asiakirjassa komissio liian totesi, että sekakomiteoista ja epävirallisista vakiintuneita taikka niissä on säilynyt työskentelymenetelmiä, jotka eivät enää ole hyödyllisiä. Se pyysi mielipiteitä alakohtaisten vuoropuhelujen järjestämisestä ja vastuukysymyksistä. työryhmistä on tullut Vuonna 1997 saatiin yli 80 yksityiskohtaista vastausta työnantajien ja työntekijöiden Euroopan tasoisilta ja kansallisilta järjestöiltä, Euroopan unionin toimielimiltä (katso 18 päivänä heinäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma tasolla komission (KOM(96) 448 lopullinen) ja 29-30 päivänä tammikuuta 1997 annettu talous- ja sosiaalikomitean lausunto samasta aiheesta) ja myös kansallisilta viranomaisilta. Haagissa pidettiin huhtikuussa 1997 eurooppalainen foorumi, jossa käsiteltiin Euroopan tasoisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulevaisuutta. tiedonannosta sosiaalisen vuoropuhelun kehitys yhteisön tukevia Useimmat vastaajista olivat samaa mieltä komission esittämien päätelmien kanssa siitä, että nykyiset rakenteet estävät usein myönteisen kehityksen. Alakohtaista vuoropuhelua rakanteita kohtaan on omaksuttava yhtenäisempi lähestymistapa, jotta voidaan varmistaa eri toimialojen samanlainen kohtelu ja antaa kaikille aloille mahdollisuus osallistua mahdollisimman tehokkaalla ja tavalla niitä koskevien yhteisön politiikkojen kehittämiseen. olennaisella Komission olisi oltava valmis vastaamaan niiden alojen toiveisiin, jotka haluavat osallistua yhteistyöhön merkittävällä tavalla. Alakohtaisen vuoropuhelun tuotoksen parantamiseksi määrällisesti ja laadullisesti sekä lisäarvon lisäämiseksi Euroopan tasolla, on tarpeen korvata nykyiset rakenteet ja kannustaa tehokkaampaan vuoropuheluun. Työmenettelyjä on tehostettava: yksi korkean tason täysistunto vuosittain, työmarkkinaosapuolten rajoitetut delegaatiot, kummankin osapuolen kulujen korvaaminen enintään 15 edustajalle. Komission se pääosasto, jota esityslistan kysymykset pääasiallisesti koskevat, tai pääosasto V huolehtii sihteeristöpalveluista. Kokouksissa puhetta johtaa työnantajien tai työntekijöiden edustaja, mutta komission edustaja toimii puheenjohtajana, jos molemmat työmarkkinaosapuolet yhdessä sitä pyytävät. 27 Jokainen ala saa tukea pääosaston V ja muiden asiaankuuluvien pääosastojen kautta. Tukeen sisältyy parannettu tekninen tuki kokousten valmistelua ja seurantaa varten 28 KOMISSION PAATOS tehty 20 päivänä toukokuuta 1998 Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sekä katsoo, että perustamissopimuksen 118 b artiklassa määrätään, että komissio pyrkii Euroopan tasolla edistämään johtaa välistä sopimussuhteisiin, jos osapuolet niin haluavat, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, joka voi yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista 12 kohdassa lausutaan, että työnantajilla ja työnantajajärjestöillä sekä työntekijäjärjestöillä olisi oltava kansallisen tehdä lainsäädännön työehtosopimuksia; työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu Euroopan tasolla, jota on kehitettävä, voi johtaa osapuolten halutessa sopimussuhteisiin varsinkin eri ammattien välisellä ja alakohtaisella tasolla, ja käytännön mukaisin edellytyksin oikeus neuvotella ja komissio sai voimakasta tukea kaikilta asiaan kuuluvilta osapuolilta sosiaalisen vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla 18 päivänä syyskuuta 1996 annetussa tiedonannossa21 esitettyyn ehdotukseen vahvistaa alakohtaista kaikkien asianomaisten osapuolten vuoropuhelua, mainitusta komission tiedonannosta 18 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa Euroopan huomiota parlamentin alakohtaiseen liittyvää sääntelyä ja/tai sääntelyn purkamista eri aloilla voidaan parhaiten arvioida alakohtaisessa vuoropuhelussa, päätöslauselmassa22 kiinnittämään työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, koska erityistä työllisyyteen kehotetaan mainitusta komission tiedonannosta 29 päivänä tammikuuta 1997 annetussa talous- ja lausunnossa23 sosiaalikomitean yhteiskunnallisen että vuoropuhelun on oltava tehokasta ja hyvin suunnattua, alakohtaisen todettiin, tilanne useissa jäsenvaltioissa osoittaa selvästi, että työmarkkinaosapuolten on tarpeen osallistua aktiivisesti keskusteluihin, jotka koskevat elin- ja työolojen parantamista niiden alalla; komissioon liitetty alakohtainen neuvottelukomitea on sopivin tapa varmistaa 21 KOM(96) 448 lopullinen. 22 EYVLC286, 22. 9. 1997, s. 338. 23 E Y VL C 89, 19. 3. 1997, s. 27. 29 tällainen osallistuminen, koska sillä toteutetaan yhteisön tasolle edustava foorumi asiaan liittyvien sosiaalitaloudellisten etujen käsittelyä varten, komission olisi pyrittävä varmistamaan, että alakohtaisten neuvottelukomiteoiden kokoonpano ja toiminta edistävät naisten ja miesten välistä tasa-arvoa, ja nykyiset sekakomiteat olisi korvattava alakohtaisilla neuvottelukomiteoilla; sen vuoksi olisi kumottava päätökset, joilla kyseiset sekakomiteat on perustettu, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan alakohtaiset neuvottelukomiteat, jäljempänä 'komiteat', niille aloille, joilla työmarkkinaosapuolet tekevät yhteisen hakemuksen osallistumisesta Euroopan tason täyttävät vuoropuheluun ja joilla molempia työmarkkinapuolia edustavat järjestöt seuraavat perusteet: a) ne edustavat eri ammattialoja tai ovat alakohtaisia ja organisoitu Euroopan tasolla b) ne muodostuvat järjestöistä, jotka ovat tunnustettu ja olennainen osa jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rakenteita ja joilla on valtuudet neuvotella sopimuksista ja ovat mahdollisimman kattavasti edustettuina useassa jäsenvaltiossa c) niillä on sovelias rakenne, jotta ne voivat tehokkaasti osallistua komiteoiden työhön. 2 artikla Komitean on edustamallaan toiminta-alalla, jolle se on perustettu, a) neuvoteltava yhteisön tasoisesta kehityksestä, jolla on yhteiskunnallista vaikutusta, ja b) kehitettävä ja edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua alakohtaisella tasolla. Kunkin komitean kokouksiin osallistuvien työmarkkinaosapuolten edustajien määrä on enintään 40, ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöillä on yhtä monta edustajaa. 3 artikla Komissio kutsuu edustajat osallistumaan komiteoiden kokouksiin niiden työmarkkina järjestöjen ehdotuksesta, jotka ovat tehneet 1 artiklan mukaisen hakemuksen. 4 artikla 5 artikla 1. Jokainen komitea vahvistaa yhdessä komission kanssa työjärjestyksensä. 2. Komiteoiden puheenjohtajana toimii työnantaja- tai työntekijäjärjestöjen edustaja taikka työnantaja-ja työntekijäjärjestöjen yhteisestä pyynnöstä komission edustaja. 3. Komiteat kokoontuvat vähintään kerran vuodessa. Enintään 30 komitean kokoukseen osallistuvalle työmarkkinaosapuolten edustajalle maksetaan päiväraha ja matkakulut. 30 4. Komissio tarkastelee säännöllisesti yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa alakohtaisten komiteoiden toimivuutta ja niiden toiminnan edistymistä eri aloilla. 6 artikla Jos komissio on ilmoittanut komitealle keskusteltavana olevan aiheen olevan luottamuksellinen, komitean jäsenet eivät saa paljastaa mitään komitean tai sen rajoittamatta tietoja sihteeristön perustamissopimuksen 214 artiklan määräyksiä. kokouksissa kuitenkaan sanotun saatuja 7 artikla 1. a) b) c) d) e) f) g) h) i) Korvataan alakohtaisilla neuvottelukomiteoilla nykyiset sekakomiteat seuraavasti: komission päätöksellä 87/467/ETY24 perustettu meriliikenteen sekakomitea komission päätöksellä 90/449/ETY25 perustettu siviili-ilmailun sekakomitea komission päätöksellä 80/99l/ETY26 perustettu sisävesiliikenteen sekakomitea komission päätöksellä 85/516/ETY27 perustettu maantiekuljetusten sekakomitea komission päätöksellä 85/13/ETY28 perustettu rautateiden sekakomitea komission päätöksellä 90/450/ETY29 perustettu televiestinnän sekakomitea komission päätöksellä 74/442/ETY30 perustettu maatalouden palkansaajien sosiaalisia ongelmia käsittelevä sekakomitea komission päätöksellä 74/441/ETY31 perustettu merikalastuksen yhteiskunnallisia ongelmia käsittelevä sekakomitea komission päätöksellä 94/595/ETY32 perustettu postipalvelujen sekakomitea. Mainituilla päätöksillä perustetut komiteat toimivat siihen saakka, kun tällä päätöksellä perustetut alakohtaiset komiteat aloittavat toimintansa, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1998. 2. Edellä 1 artiklan mukaisesti alakohtainen neuvottelukomitea korvaa myös muut epäviralliset työryhmät, joilla komissio on tähän saakka edistänyt vuoropuhelua tietyillä aloilla, jotka eivät ole kuuluneet sekakomiteoiden perustamisesta annetun komission päätöksen soveltamisalaan. 24 EYVLL 253, 4. 9. 1987, s. 20. 25 EYVLL 230, 24. 8. 1990, s. 22. 26 EYVLL 297, 6. 11. 1980, s. 28. 27 EYVLL 317, 28. 11. 1985, s. 33. 28 EYVLL 8, 10. 1. 1985, s. 26. 29 EY VL L 230, 24. 8. 1990, s. 25. 30 li Y VL L 243, 5. 9. 1974, s. 22. 3 ' E Y VL L 243, 5. 9. 1974, s. 19. 32 EYVLL 225, 31. 8. 1994, s. 31. 31 3. Kumotaan 1 kohdan a-i alakohdassa mainitut päätökset 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen. Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1998. Komission puolesta Pâdraig FLYNN. komission jäsen 32 Luonnos NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan yhteisöjen pysyvän työllisyyskomitean perustamisesta tehdyn päätöksen 70/532/ETY muuttamisesta 33 1. 2. 3. 4. PERUSTELUT Työmarkkinaosapuolten edustajien, neuvoston ja komission kokouksissa käydään kolmikantakeskusteluja erityisten työllisyysasioista. Kunkin painopisteaiheiden käsittelyn lisäksi tarkoituksena on määritellä yhteiset tavoitteet. tasolla on ollut vuonna 1970 perustettu pysyvä Tärkein elin Euroopan työllisyyskomitea (neuvoston päätös 70/532/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 75/62/ETY). osapuolen Komitean toimintaa nykyisellään on arvosteltu runsaasti. Useimmat komitean jäsenistä ovat sitä mieltä, että sen toiminta on vanhentunutta, samoin kuin kokoonpano, työskentelymenetelmät ja tulosten hyödyntäminen. Lisäksi yhteisön tason kolmikantaneuvotteluiden yhteys on muuttunut viime vuosina. Kolmikantalähestymistapa on tullut tärkeämmäksi useissa jäsenvaltioissa, joissa on tehty työllisyyssopimuksia. - - teollisuuden Viimeaikaisissa rakennemuutoksen tukitoimenpiteistä, kumppanuussopimuksia on pidetty yhtenä tärkeimmistä edistettävistä lähestymistavoista. keskusteluissa, käyty joita on Uuden työllisyyttä käsittelevän osaston sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen ja uusien järjestelyiden soveltaminen (ks. työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL C 30, 28. 1. 1998, s. l) ovat muuttaneet kolmikantakeskusteluiden yhteistyön suuntaa. ovat aloitteet äskettäiset synnyttäneet uudenmallisten uusia kolmikantakeskusteluiden Lisäksi pysyvän kannustamiseksi työllisyyskomitean puitteissa tapahtuvien ministeritason kokousten rinnalle, joissa neuvosto ja työmarkkinaosapuolet keskustelevat työllisyysasioista. Tällaisia ovat esimerkiksi ja työmarkkinaosapuolten kokoukset sekä ministereistä ja/tai valtionpäämiehistä muodostuvan troikan ja työmarkkinaosapuolten kokoukset. työmarkkinakomitean johtoryhmän työllisyys- foorumeja niiden ja laajojen suuntaviivojen kehittämiseen ja Tämä kehitys ja pysyvän komitean kiistaton tehottomuus nykyisessä muodossaan edellyttävät uutta rationalisoitua prosessia, jonka avulla työmarkkinaosapuolet voivat mahdollisimman tehokkaasti osallistua työllisyyden suuntaviivojen ja talouspolitiikan täytäntöönpanoon. Komission ehdotuksessa nykyisen neuvoston päätöksen muuttamiseksi rajoitetaan kokousten työmarkkinaosapuolten kokoonpanoa ottamalla huomioon yhteisön laajentumiset ja kehityssuunnat, jotka tarvittavaa vaikuttavat edustaviin järjestöihin. Ehdotuksella uuteen jotta joustavuutta, työllisyysprosessiin. osallistujamäärää, tuodaan myös ajantasaistetaan kokouksilla komitean yhteys suora on Komission kommentit ehdotuksen ainoaan artiklaan esitetään seuraavassa: 34 5. Päätöksen 70/532/ETY 2 artiklan 1 kohdan muuttaminen Muutoksella pyritään heijastelemaan komitean kokoonpanon muutosta, joka tehdään 2 artiklassa esitetyillä muutoksilla. Lisäksi siinä säädetään, että komitea kokoontuu kahdesti vuodessa. Tällä korvataan komitean aikaisempi velvoite "toimia ennen kuin toimivaltaiset laitokset tekevät mahdolliset päätöksensä". Muutoksessa uudessa näkyy joka on esitetty 20-21 päivänä marraskuuta 1997 työllisyysprosessissa, kokoontuneen päätelmissä (Luxemburgin työllisyyshuippukokous). työmarkkinaosapuolten merkittävä käsitelleen Eurooppa-neuvoston työllisyyttä asema 6. Päätöksen 70/532/ETY 2 artiklan 2 kohdan muuttaminen annetaan valita unionin Tällä muutoksella puheenjohtajamaalle työllisyysasioista työmarkkinaosapuolten kanssa; keskusteluun voi valinnan mukaan osallistua koko neuvosto taikka valtioiden tai hallitusten päämiehistä koostuva troikka, kuten Luxemburgin työllisyyshuippukokouksen päätelmissä todetaan. toimintavara tapa keskustella soveliain kullekin riittävä 7. Päätöksen 70/532/ETY 2 artiklan muuttaminen Tällä muutoksella vähennetään osallistuvien työmarkkinaosapuolten edustajien lukumäärä 36:sta 16:een tehokkaamman kokousmuodon saavuttamiseksi. Sillä myös korvataan edellisen päätöksen liite, koska siinä säädetään, mitkä työmarkkinajärjestöt osallistuvat komitean työskentelyyn. Työmarkkinajärjestöt valitaan niin, että kussakin työmarkkinaosapuolten ryhmässä on edustajia kaikilta talouden aloilta, Euroopan laajuisista organisaatioista, jotka edustavat yleisiä etuja tai työnjohdon ja työntekijöiden erityisiä etuja sekä pk-yritysten etuja. 8. Päätöksen 70/532/ETY 2 artiklan 4 kohdan muuttaminen ja liitteen kumoaminen Muutoksessa näkyy työmarkkinavaltuuskuntien osallistujamäärän vähentäminen. 35 Luonnos NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan yhteisöjen pysyvän työllisyyskomitean perustamisesta tehdyn päätöksen 70/532/ETY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 145 artiklan, sekä katsoo, että parlamentti antamassaan Euroopan päätöslauselmassa33 komission tiedonannosta 18 päivältä syyskuuta 1996 sosiaalisen tasolla34 kiireellisesti uudistamaan pysyvän vuoropuhelun kehityksestä yhteisön työllisyyskomitean, heinäkuuta päivänä kehotti 1997 18 talous- ja sosiaalikomitea katsoi samasta komission tiedonannosta 29 päivänä tammikuuta 1997 antamassaan lausunnossa35, että pysyvän työllisyyskomitean asemaa olisi parannettava nykyisestä, neuvosto korosti työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15 päivänä joulukuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa36 työmarkkinaosapuolet mukaan työllisyysstrategiaan, tarvetta liittää komissio korosti 20 päivänä tiedonannossa toukokuuta "Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen yhteisön tasolla"37 työllisyyskomitean kokoonpanon ja työmenetelmien uuteen ympäristöön pysyvän mukauttamisen tärkeyttä, antamassaan 1998 1'irenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 pidetyn hallitustenvälisen konferenssin ja Euroopan päätelmissä Eurooppa-neuvosto vahvisti sietämättömän korkeiden työttömyyslukujen alentamisen merkityksen erityisesti nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja kouluttamattoman työvoiman osalta, työllisyyden edistämisen Luxemburgissa 20-21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto korosti, että kaikkien tasojen työmarkkinaosapuolten on osallistuttava tämän uuden strategian kaikkiin vaiheisiin ja 33 EYVLC 286, 22. 9. 1997, 338. 34 KOM(96) 448 lopullinen. 35 EY VL C 89, 19. 3. 1997, s. 27. 36 EYVLC 30, 28. 1. 1998, s. I. 37 K()M( 1998) 322 lopullinen. 36 suuntaviivojen välttämätöntä vahvistamista, täytäntöönpanoon osana työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sen vuoksi neuvoston päätöstä 70/532/ETY3K, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 75/62/ETY39, olisi muutettava, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: Ainoa artikla Muutetaan päätös 70/532/ETY seuraavasti: 1. korvataan 2 artiklan \-4 kohta seuraavasti: "1. Komitean tehtävänä on varmistaa, perustamissopimusten ja yhteisön toimielinten ja elinten toimivalta huomioon ottaen, joko neuvoston taikka tai hallitusten päämiesten muodostaman "troikan" sekä valtioiden jatkuva vuoropuhelu, komission ja työllisyyspolitiikkojen yhteistoiminta yhteensovittamisen helpottamiseksi yhteisön tavoitteiden mukaisesti. työmarkkinaosapuolien välinen jäsenvaltioiden ja neuvottelut Komitea kokoontuu kahdesti vuodessa. 2. - komitean työhön osallistuvat seuraavat osapuolet: joko neuvosto taikka valtioiden tai hallitusten päämiesten muodostama "troikka" komissio - työnantajajärjestöt työntekijäjärjestöt. 3. työnantaja- ja työntekijäjärjestöillä on komiteassa kummallakin kahdeksan edustajaa, ja jokaisen ryhmän olisi katettava kaikki talouden alat, muodostuttava Euroopan laajuisista järjestöistä ja edustettava yleisiä etuja tai erityisiä työnjohdon ja työntekijöiden etuja sekä pienten ja keskisuurten yritysten etuja. Työntekijöiden edustajien (ETUC, CEC) nimittämistä yhteensovittaa Euroopan ammattiyhdistysten liitto (ETUC) ja työnantajien (UNICE, CEEP, UEAPME, Eurocommerce, COP A) edustajien työnantajajärjestöjen nimittämistä yhteensovittaa EY:n teollisuuden ja liitto (UNICE). 38 EYVLL273, 17. 12. 1970, s. 25. 39 EYVLL 21, 28. 1. 1975, s. 17. 37 4. kukin komitean työhön osallistuva osapuoli nimittää sen mukaan kuin sille itselleen on sopivaa edustajansa joko tietyksi määräajaksi tai käsiteltyjen asioiden mukaan tiettyihin kokouksiin. " 2. Poistetaan liite. Tehty Brysselissä Neuvosto puolesta puheenjohtaja 38 Rahoitusselvitys 1. TOIMENPITEEN NIMI Alakohtaiset neuvottelukomiteat. 2. BUDJETTIKOHTA Ainoastaan budjetin A-osa. OIKEUSPERUSTA Euroopan unionista tehty sopimus ja erityisesti sen 118 b artikla sekä sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite jolla ehdotus, esitetään järkeistetään alakohtaisten Tiedonannossa neuvottelukomiteoiden ja työryhmien toimintaa. Järkeistämisen tarkoituksena on tarjota yksi ja vähentää rakenne kaikelle alakohtaiselle vuoropuhelulle sekakomiteoiden hallinnollista Järkeistämisellä voidaan vastata käytettävissä olevien resurssien puitteissa uusien alojen vaatimuksiin saada osallistua liittyy myös sekakomiteoiden nykyisten sääntöjen muuttaminen. vuoropuheluun. Tähän työmarkkinaosapuolten taakkaa. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Rajoittamaton kesto. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakollinen 5. 2 Jaksottamattomat määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji: ei tuloja. 6. MENO-/TULOLAJI Menot koostuvat pääasiassa kustannuksista, jotka aiheutuvat alakohtaisten työmarkkinaosapuolten kokousten järjestämisestä. Kustannukset syntyvät tilojen ja vuokrauksesta, tulkkauksesta. työmarkkinaosapuolten matkakustannusten korvaamisesta 39 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET lii VAIKUTUSTA BUDJETIN B-OSAAN. 7. 1 Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Alakohtaisten neuvottelukomiteoiden sääntöjen järkeistämisestä ja muuttamisesta ei synny uusia rahoitustarpeita. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat (milj. ecua käypinä hintoina) Yhteensa n+3 n+4 ja n+5 seuraavat varain- hoitovuodet Erittely Vuosi n n+1 n+2 Yhteensa 7. 3 Budjetin B-osaan kuuluvista selityksistä, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toimintakustannukset Maksusitoumusmäärärahat (milj. ecua käypinä hintoina) n+4 n+2 n+3 ja Yhteensa n+5 seuraavat varain- hoitovuodet Vuosi n n+1 - tutkimukset - asiantuntijoiden kokoukset - konferenssit - tiedottaminen ja julkaisut Yhteensa 40 7. 4 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikataulu vuosi n n+l n+2 n+3 n+4 milj. ecua n+5 ja seuraavat varain- hoitovuodet Yhteensa. Maksusitoumus- Maararahat Maksum aararahat Vuosi n n+l n+2 n+3 n+4 n+5 ja seuraavat vuodct Yhteensa 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ennakoitu kustannustyyppi huomioon ottaen järjestäminen) petostenvastaisia toimenpiteitä ei ole suunniteltu lukuun ottamatta osallistujien matka- ja oleskelukustannusten korvaushakemusten tavanomaista valvontaa. (kokousten 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Tarkoituksena on antaa alakohtaisille työmarkkinaosapuolille mahdollisuus kehittää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, joka voi johtaa sopimusten tekoon. Kohderyhmänä ovat alakohtaisen organisaatioiden jäsenet, jotka täyttävät edustavuutta koskevat periaatteet. työmarkkinaosapuolet tason ja niiden 9. 2 Toimenpiteen perustelut Työmarkkinaosapuolten alakohtaisen vuoropuhelun vaikutus on jatkuvasti lisääntynyt Euroopan tasolla. Kehityksen jatkamiseksi ja määrällisen ja laadullisen vaikutuksen parantamiseksi, millä tuodaan enemmän lisäarvoa Euroopan tasolle, on tehokasta poliittista vuoropuhelua muodollisen mielipiteen vaihdon sijaan. tarpeen korvata nykyiset rakenteet ja kannustaa Komissio luo uudet puitteet, joissa alakohtainen vuoropuhelu voi kehittyä edelleen. Näitä puitteita sovelletaan samalla tavalla kaikkiin aloihin, jotka haluavat osallistua työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, ja niitä on helppo laajentaa koskemaan muita aloja. 41 Uusista komiteoista tulee alakohtaisen vuoropuhelun (kuuleminen, yhteiset toimet ja neuvottelut) avainfoorumi ja niitä perustetaan kaikille aloille, jotka pyytävät sitä yhteisesti ja ovat riittävän hyvin organisoituja ja joilla on Euroopan laajuista toimintaa edustavuutta koskevien vahvistettujen perusteiden mukaisesti. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Kokousmahdollisuuksien tarjoaminen eri alakohtaisille komiteoille riippuu niiden vuosittaisista työohjelmista. tekstit Näissä komiteoissa julkaistaan ja ne jaetaan yhteisön toimielimille samoin kuin jäsenvaltioille ja erityisesti kansallisten työmarkkinajärjestöjen jäsenille. työmarkkinaosapuolten yhteisesti hyväksymät Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja siis näiden komiteoiden toiminnan arvioinnista huolehtivat pääasiassa työmarkkinaosapuolten edustajien valitsijat seuraavissa vaaleissa tai vastaavissa menettelyissä, joita käytetään työntekijöiden ja työnantajien edustajien nimeämiseen. Komissio työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevässä vuosittaisessa katsauksessa. alakohtaisten komiteoiden toiminnan esittelee tulokset 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION III PÄÄLUOKAN A OSA) Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään LISÄHENKILÖSTÖÄ EI TARVITA. JÄLJEMPÄNÄ OLEVASSA TAULUKOSSA ESITETÄÄN JO KÄYTÖSSÄ OLEVA HENKILÖSTÖ. SISÄISIÄ TOIMENPIDE TEIIÏ7WIEN UUDELLEENJAKOA. EDELLYTTÄÄ Joista Kesto lisahenkilostaa asianomaisessa PO:ssa tai yksikSssa' olemassa olevaa henkilSstoS 10 1 2 1 14 ei mSaritelty Henkilöstön laji Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilOsttt väliaikainen henkilöstö vakituinen henkilöstö A B C Virkamiehet tai Vaiiaikaiset Toimihenkilot Muu henkilöstö A-7001 Yhteensä 9 1 2 12 1 1 2 42 10. 2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus LISÄHENKILÖSTÖÄ El TARVITA. JÄLJEMPÄNÄ OLEVASSA TAULUKOSSA ESITETÄÄN JO KÄYTÖSSÄ OLEVA HENKILÖSTÖ. SISÄISTÄ TEHTÄVIEN UUDELLEENJAKOA. EDELLYTTÄÄ TOIMENPIDE Virkamiehet* Valiaikaiset toimihenkilOt Muuhenkil6sto(A-7001) Yhteensa Maara (ecua) 1. 296. 000 108. 000 43. 000 1. 447. 000 Laskutapa 12x108. 000= 1. 296. 000 1x108. 000=108. 000 1x43. 000 = 43. 000 * Käyttämällä toimen hallintoon myönnettyjä käytettävissä olevia resursseja (laskettu seuraavien perusteella: A-l, A-2, A-4, A-5 ja A-7) 10. 3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu Biidjeltikohla (nro ja otsikko) ~*A-7032 Komitcoidcn kokoukset I MJHlril (ecua) 1. 265. 040 Yhteensa ~ 1. 265. 040 I Laskutapa kcskim<1flriiv 753 ccua/osallistuja X cnintaan 30 osallistujaa kokousla kohli X vahintaan 56 kokousla Edellä ilmoitetut summat, jotka koskevat kaikkia uusia alakohtaisia komiteoita, saadaan pääosaston V kokonaismäärärahoista. 43 ISSN 1024-4402 KOM(98) 322 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 01 Luettelonumero : CB-CO-98-355-FI-C ISBN 92-78-36866-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg i-JLJ