title: 98/317/EY: Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä toukokuuta 1998, perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan mukaisesti

text: L 139/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 5. 98 NEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan mukaisesti (98/317/EY) joka kokoontuu EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, valtion- tai hallitusten p(cid:132)(cid:132)miesten kokoonpanossa ja joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 109 j artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission kertomuksen, ottaa huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin kertomuksen, ottaa huomioon neuvoston 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 antamat suositukset, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 1) 2) perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan mukaisesti talous- ja rahaliiton (EMU) kolmas vaihe alkaa 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999, perustamissopimuksen 109 j artiklan 2 kohdan mukaisesti komission ja Euroopan rahapoliittisen instituutin esitt(cid:132)mien kertomusten perusteella, joissa k(cid:132)sitell(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senvaltioiden edistymist(cid:132) EMUn toteuttamiseen liittyvien velvoitteidensa t(cid:132)ytt(cid:132)mi- sess(cid:132), neuvosto on arvioinut 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 kunkin j(cid:132)senvaltion osalta, t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)k(cid:148) se yhte- n(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottamiseksi vaadittavat edelly- tykset ja on antanut seuraavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)ns(cid:132) suosi- tuksina valtion- tai hallitusten p(cid:132)(cid:132)miesten kokoon- panossa kokoontuvalle neuvostolle: Belgia Belgian kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Belgian keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,4 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Belgiaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (1) Lausunto annettu 2. toukokuuta 1998 (ei viel(cid:132) julkaistu viralli- sessa lehdess(cid:132)) (cid:190) Belgia on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Belgian frangiin (BEF) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Belgia ole omasta aloitteestaan alentanut BEF:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)sen- valtion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Belgian pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 5,7 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Belgia on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Belgia t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. Saksa Saksan kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Saksan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,4 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Saksaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkistalouden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Saksa on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Saksan markkaan (DEM) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Saksa ole omasta aloit- teestaan kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)sen- valtion valuuttaan; alentanut DEM:n (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Saksan pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 5,6 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. on saavuttanut Saksa kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. 11. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 139/31 Saksa t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. (cid:190) Espanjaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); Kreikka Kreikan kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. (cid:190) Espanja on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Espanjan pesetaan (ESP) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) ESP:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia ole alennettu suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Espanjan pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 6,3 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: Espanja on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. (cid:190) Kreikan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 5,2 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon yl(cid:132)puolella; (cid:190) neuvosto p(cid:132)(cid:132)tti 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1994, ett(cid:132) Kreikassa on julkistalouden liiallinen alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) eik(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) ole kumottu; (cid:190) Kreikka ei ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) helmikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen kahden t(cid:132)n(cid:132) aikana Kreikan vuoden jakson aikana; drakma (GRD) on ollut suhteellisen vakaa suhteessa valuuttakurssimekanismiin kuuluviin valuuttoihin, mutta siihen on ajoittain kohdis- tunut paineita, joita on pyritty vaimentamaan nostamalla v(cid:132)liaikaisesti kotimaisia korkoja sek(cid:132) valuuttamarkkinainterventioilla; GRD liittyi valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n maaliskuussa 1998; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Kreikan pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 9,8 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon yl(cid:132)puolella. Kreikka ei t(cid:132)yt(cid:132) 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittuja l(cid:132)hentymisperusteita. Kreikka ei siten t(cid:132)yt(cid:132) yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)not- tamiseksi vaadittavia edellytyksi(cid:132). Espanja Espanjan kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Espanjan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,8 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; Espanja t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. Ranska Ranska on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpi- teet saattaakseen kansallisen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)ns(cid:132), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luet- tuna, sopusointuun perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Ranskan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,2 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Ranskaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Ranska on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Ranskan frangiin (FRF) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Ranska ole omasta aloitteestaan alentanut FRF:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)sen- valtion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Ranskan pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 5,5 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Ranska on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Ranska t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. L 139/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 5. 98 Irlanti Irlannin kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Irlannin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,2 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Irlantia ei ole talous- ja rahaliiton toisen vaiheen aikana koskenut neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkistalouden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Irlanti on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Irlannin puntaan (IEP) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) IEP:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia ole alennettu suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuuttaan; 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 IEP:n kahdenv(cid:132)lisi(cid:132) keskus- kursseja korotettiin Irlannin viranomaisten pyynn(cid:148)st(cid:132) kolmella prosenttiyksik(cid:148)ll(cid:132) suhteessa kaikkiin muihin Euroopan valuuttakurssij(cid:132)rjes- telm(cid:132)n valuuttoihin; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Irlannin pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 6,2 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Irlanti on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Irlanti t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. Italia Italian kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Italian keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,8 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Italiaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkistalouden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); vahvistui (cid:190) Italia liittyi uudelleen valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)(cid:132)n marraskuussa 1996; maaliskuun 1996 ja marraskuun 1996 v(cid:132)iisen(cid:132) aikana Italian liira (ITL) valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien valuuttojen suhteen; sen j(cid:132)lkeen, kun ITL liitettiin uudelleen valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)(cid:132)n, siihen ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Italia ole omasta aloitteestaan alentanut ITL:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuut- taan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Italian pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 6,7 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. toisessa ja nelj(cid:132)nness(cid:132) Italia t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) 109 j artiklan 1 kohdan ensimm(cid:132)i- sess(cid:132), luetelmakohdassa mainitut l(cid:132)hentymisperusteet; 109 j artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan l(cid:132)hentymispe- rusteen osalta todetaan, ett(cid:132) vaikka ITL liittyi valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n vasta marraskuussa 1996, se on ollut riitt(cid:132)v(cid:132)n vakaa kahden viime vuoden aikana. N(cid:132)ill(cid:132) perusteilla Italia on saavut- tanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason. Italia t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottami- seksi vaadittavat edellytykset. Luxemburg kaikki on toteuttanut Luxemburg tarvittavat toimenpiteet saattaakseen kansallisen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)n- t(cid:148)ns(cid:132), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) sopusointuun perustamissopi- mukaan luettuna, muksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n perus- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Luxemburgin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,4 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Luxemburgia ei ole talous- ja rahaliiton toisen vaiheen aikana koskenut neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkistalouden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Luxemburg on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)r- jestelm(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Luxemburgin frangiin (LUF) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Luxem- burg ole omasta aloitteestaan alentanut LUF:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Luxemburgin pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keski- m(cid:132)(cid:132)rin 5,6 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. 11. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 139/33 Luxemburg on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Luxemburg t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)nottamiseksi vaadittavat edellytykset. Alankomaat kansallinen Alankomaiden sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luet- tuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Alankomaiden keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,8 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Alankomaita ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Alankomaat on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)r- jestelm(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Alankomaiden guldeniin (NLG) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Alanko- maat ole omasta aloitteestaan alentanut NLG:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Alankomaiden pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keski- m(cid:132)(cid:132)rin 5,5 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Alankomaat on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Alankomaat t(cid:148)(cid:148)nottamiseksi vaadittavat edellytykset. t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)yt- It(cid:132)valta It(cid:132)vallan kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) It(cid:132)vallan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,1 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) It(cid:132)valtaa ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) It(cid:132)valta on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana It(cid:132)vallan (cid:228)illinkiin (ATS) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) It(cid:132)valta ole omasta aloitteestaan alentanut ATS:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)sen- valtion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana It(cid:132)vallan pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 5,6 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. It(cid:132)valta on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. It(cid:132)valta t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. Portugali Portugalin kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Portugalin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,8 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Portugalia ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Portugali on ollut mukana valuuttakurssij(cid:132)rjes- telm(cid:132)ss(cid:132) kahden viime vuoden ajan; t(cid:132)n(cid:132) aikana Portugalin escudoon (PTE) ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Portugali ole omasta aloitteestaan alentanut PTE:n kahdenv(cid:132)list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)sen- valtion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Portugalin pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keski- m(cid:132)(cid:132)rin 6,2 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. Portugali on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason kaikkien nelj(cid:132)n arviointiperusteen osalta. Portugali t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)not- tamiseksi vaadittavat edellytykset. L 139/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 5. 98 Suomi Suomen kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan sek(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Suomen keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,3 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; (cid:190) Suomea ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Suomi liittyi valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n loka- kuussa 1996; maaliskuun 1996 ja lokakuun 1996 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana Suomen markka (FIM) vahvistui valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien valuuttojen suhteen; sen j(cid:132)lkeen kun FIM liitet- tiin valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n, siihen ei ole kohdistunut merkitt(cid:132)vi(cid:132) paineita eik(cid:132) Suomi ole omasta aloitteestaan alentanut FIM:n kahdenv(cid:132)- list(cid:132) keskuskurssia suhteessa mink(cid:132)(cid:132)n muun j(cid:132)senvaltion valuuttaan; (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Suomen pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 5,9 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. toisessa ja nelj(cid:132)nness(cid:132) Suomi t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) 109 j artiklan 1 kohdan ensimm(cid:132)i- sess(cid:132), luetelmakohdassa mainitut l(cid:132)hentymisperusteet; 109 j artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan l(cid:132)hentymispe- rusteen osalta todetaan, ett(cid:132) vaikka FIM liittyi valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n vasta lokakuussa 1996, se on ollut riitt(cid:132)v(cid:132)n vakaa kahden viime vuoden aikana. N(cid:132)ill(cid:132) perusteilla Suomi on saavuttanut kest(cid:132)v(cid:132)n l(cid:132)hentymisen korkean tason. Suomi t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) siten yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavat edellytykset. Ruotsi Ruotsin kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148), sen kansallisen keskuspankin peruss(cid:132)(cid:132)nt(cid:148) mukaan luettuna, ei ole sopusoinnussa perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan eik(cid:132) EKPJ:n peruss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kanssa. Perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan nelj(cid:132)ss(cid:132) luetelmakohdassa mainittujen l(cid:132)hentymis- perusteiden t(cid:132)yttymisen osalta: (cid:190) Ruotsin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatio oli tammi- kuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana 1,9 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella; 3) 4) 5) 6) (cid:190) Ruotsia ei koske neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkista- louden liiallisesta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)st(cid:132); (cid:190) Ruotsin valuutta ei ole koskaan ollut mukana vuoden valuuttakurssij(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132); tarkasteluajanjakson aikana Ruotsin kruunun (SEK) arvo vaihteli suhteessa valuuttakurssij(cid:132)r- jestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluviin valuuttoihin, mik(cid:132) johtui muun muassa valuuttakurssitavoitteen puuttu- misesta; kahden (cid:190) tammikuussa 1998 p(cid:132)(cid:132)ttyneen vuoden aikana Ruotsin pitk(cid:132)aikaiset korot olivat keskim(cid:132)(cid:132)rin 6,5 prosenttia, mik(cid:132) on viitearvon alapuolella. toisessa Ruotsi t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) 109 j artiklan 1 kohdan ensimm(cid:132)i- sess(cid:132), luetelmakohdassa mainitut l(cid:132)hentymisperusteet, mutta se ei t(cid:132)yt(cid:132) sen kolmannessa luetelmakohdassa mainittua l(cid:132)henty- misperustetta. ja nelj(cid:132)nness(cid:132) Ruotsi ei siten t(cid:132)yt(cid:132) yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notta- miseksi vaadittavia edellytyksi(cid:132). valtion- tai hallitusten p(cid:132)(cid:132)miesten kokoonpanossa kokoontuva neuvosto katsoo tehty(cid:132)(cid:132)n kokonaisar- vion kustakin j(cid:132)senvaltiosta, ottaen huomioon edell(cid:132) mainitut komission ja Euroopan rahapoliit- tisen instituutin kertomukset, Euroopan parla- mentin lausunnon sek(cid:132) neuvoston 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1998 antamat suositukset, ett(cid:132) Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alanko- maat, It(cid:132)valta, Portugali ja Suomi t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t yhten(cid:132)is- valuutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottamiseksi vaadittavat edelly- tykset, Kreikka ja Ruotsi eiv(cid:132)t t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa t(cid:132)yt(cid:132) yhte- n(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottamiseksi vaadittavia edelly- tyksi(cid:132); Kreikan ja Ruotsin osalta sovelletaan sen vuoksi perustamissopimuksen 109 k artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritelty(cid:132) poikkeusta, perustamissopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa N:o 11 olevan 1 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut neuvostolle, ettei se aio siirty(cid:132) EMUn tammikuuta kolmanteen vaiheeseen 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1999; t(cid:132)m(cid:132)n ilmoituksen nojalla p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa N:o 11 olevissa 4–9 kohdassa annetaan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset, joita sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jos ja niin kauan kuin se ei ole siirtynyt kolman- teen vaiheeseen, perustamissopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa N:o 12 olevan 1 kohdan sek(cid:132) valtion- tai hallitusten p(cid:132)(cid:132)miesten Edinburghissa tekem(cid:132)n on ilmoittanut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaisesti Tanska EMUn ettei neuvostolle, joulukuussa osallistua 1992 aio se 11. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 139/35 kolmanteen vaiheeseen; t(cid:132)m(cid:132)n ilmoituksen nojalla Tanskaan sovelletaan perustamissopimuksen ja Euroopan keskuspankkij(cid:132)rjestelm(cid:132)n (EKPJ) perus- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)n kaikkia artikloja ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132), joissa viita- taan poikkeukseen, ja 7) koska edell(cid:132) mainitut ilmoitukset on annettu, neuvoston ei ollut tarpeen tehd(cid:132) 109 j artiklan 2 kohdan mukaista arviota Yhdistyneen kuningas- kunnan ja Tanskan osalta, tavat edellytykset yhten(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottamiseksi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. 1 artikla Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, It(cid:132)valta, Portugali ja Suomi t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t vaadit- Neuvoston puolesta T. BLAIR Puheenjohtaja


title: Règlement (CE) nº 974/98 du Conseil du 3 mai 1998 concernant l'introduction de l'euro

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financial instrument
conversion rate
counterfeiting
euro
exchange rate
national currency
paper money
transitional period (EU)

formats: html pdf print

text: 11. 5. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 139/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 974/98 DU CONSEIL du 3 mai 1998 concernant l’introduction de l’euro LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 109 L, paragraphe 4, troisi(cid:138)me phrase, vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis de l’Institut mon(cid:130)taire europ(cid:130)en (2), vu l’avis du Parlement europ(cid:130)en (3), (1) (2) consid(cid:130)rant que le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement d(cid:130)finit des dispositions de droit mon(cid:130)taire des (cid:144)tats membres qui ont adopt(cid:130) l’euro; que le r(cid:138)glement (CE) no 1103/97 du Conseil du 17 juin 1997 fixant certaines dispositions relatives (cid:133) l’introduction de l’euro (4) a d(cid:130)j(cid:133) (cid:130)tabli des dispositions relatives (cid:133) la continuit(cid:130) des contrats, au remplacement des r(cid:130)f(cid:130)- rences (cid:133) l’(cid:130)cu dans les instruments juridiques par des r(cid:130)f(cid:130)rences (cid:133) l’euro et aux r(cid:138)gles pour arrondir les sommes d’argent; que l’introduction de l’euro int(cid:130)resse les op(cid:130)rations quotidiennes de l’ensemble de la population des (cid:144)tats membres participants; qu’il y a lieu d’(cid:130)tudier d’autres mesures que celles qui sont pr(cid:130)vues dans le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement et dans le r(cid:138)glement (CE) no 1103/97, afin d’assurer un passage (cid:130)quilibr(cid:130) (cid:133) la monnaie unique, notamment pour les consommateurs; consid(cid:130)rant que, lors de la r(cid:130)union du Conseil europ(cid:130)en qui a eu lieu (cid:133) Madrid les 15 et 16 d(cid:130)cembre 1995, il a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)cid(cid:130) que le terme «(cid:130)cu» employ(cid:130) dans le trait(cid:130) pour d(cid:130)signer l’unit(cid:130) mon(cid:130)- taire europ(cid:130)enne est un terme g(cid:130)n(cid:130)rique; que les gouvernements des quinze (cid:144)tats membres sont convenus que cette d(cid:130)cision constitue l’interpr(cid:130)ta- tion agr(cid:130)(cid:130)e et d(cid:130)finitive des dispositions perti- nentes du trait(cid:130); que le nom de la monnaie euro- p(cid:130)enne sera «euro»; que l’euro, qui sera la monnaie des (cid:144)tats membres participants, sera divis(cid:130) en cent subdivisions appel(cid:130)es «cent»; que la d(cid:130)finition du (1) JO C 369 du 7. 12. 1996, p. 10. (2) JO C 205 du 5. 7. 1997, p. 18. (3) JO C 380 du 16. 12. 1996, p. 50. (4) JO L 162 du 19. 6. 1997, p. 1. (3) (4) (5) (6) (7) (8) nom «cent» n’emp(cid:136)che pas l’utilisation de variantes de cette appellation dans la vie courante dans les (cid:144)tats membres; que le Conseil europ(cid:130)en a, en outre, estim(cid:130) que le nom de la monnaie unique devait (cid:136)tre le m(cid:136)me dans toutes les langues offi- cielles de l’Union europ(cid:130)enne, en tenant compte de l’existence des diff(cid:130)rents alphabets; consid(cid:130)rant que le Conseil, statuant conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 L, paragraphe 4, troisi(cid:138)me phrase, du trait(cid:130), prend les mesures n(cid:130)cessaires (cid:133) l’introduc- tion rapide de l’euro autres que l’arr(cid:136)t(cid:130) des taux de conversion; consid(cid:130)rant que, lorsque, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 K, paragraphe 2, du trait(cid:130), un (cid:144)tat membre devient un (cid:144)tat membre participant, le Conseil, en vertu de l’article 109 L, paragraphe 5, du trait(cid:130), arr(cid:136)te les autres mesures n(cid:130)cessaires (cid:133) l’introduc- tion rapide de l’euro en tant que monnaie unique dans l’(cid:144)tat membre concern(cid:130); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 L, paragraphe 4, du trait(cid:130), le Conseil, le jour de l’en- tr(cid:130)e en vigueur de la troisi(cid:138)me phase, arr(cid:136)te les taux de conversion auxquels les monnaies des (cid:144)tats membres participants sont irr(cid:130)vocablement fix(cid:130)es l’euro et remplace ces monnaies; le taux irr(cid:130)vocablement fix(cid:130) auquel consid(cid:130)rant que les dispositions l(cid:130)gislatives doivent (cid:136)tre interpr(cid:130)t(cid:130)es compte tenu de l’absence de risque de change entre l’unit(cid:130) euro et les unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales ou entre ces derni(cid:138)res; consid(cid:130)rant que le terme «contrat» utilis(cid:130) dans la d(cid:130)finition des instruments juridiques englobe tous les ind(cid:130)pendamment de la mani(cid:138)re dont ils ont (cid:130)t(cid:130) conclus; types de contrats, consid(cid:130)rant que, en vue de pr(cid:130)parer un passage harmonieux (cid:133) l’euro, il est n(cid:130)cessaire de pr(cid:130)voir une p(cid:130)riode transitoire entre le moment o(cid:151) l’euro L 139/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 5. 98 (9) (10) (11) (12) (13) remplace les monnaies des (cid:144)tats membres partici- pants et celui o(cid:151) les billets et les pi(cid:138)ces en euros sont les introduits; que, pendant cette p(cid:130)riode, unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales sont d(cid:130)finies comme des subdivisions de l’euro; qu’une (cid:130)quivalence juri- dique est ainsi (cid:130)tablie entre l’unit(cid:130) euro et les unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales; (CE) no 1103/97, consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 G du l’euro trait(cid:130) et au r(cid:138)glement remplace l’(cid:130)cu, (cid:133) compter du 1er janvier 1999, en tant qu’unit(cid:130) de compte des institutions des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes; que l’euro est aussi l’unit(cid:130) de compte de la Banque centrale euro- p(cid:130)enne (BCE) et des banques centrales des (cid:144)tats membres participants; que, conform(cid:130)ment aux conclusions du Conseil europ(cid:130)en de Madrid, le Syst(cid:138)me europ(cid:130)en de banques centrales (SEBC) effectue en euros les op(cid:130)rations relevant de la poli- tique mon(cid:130)taire; que cela n’emp(cid:136)che pas les banques centrales nationales, pendant la p(cid:130)riode transitoire, de tenir des comptes dans leurs unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales respectives, en particulier les administrations pu- pour bliques; leur personnel et consid(cid:130)rant que chaque (cid:144)tat membre participant peut autoriser l’usage g(cid:130)n(cid:130)ral de l’unit(cid:130) euro sur son territoire pendant la p(cid:130)riode transitoire; consid(cid:130)rant que, pendant la p(cid:130)riode transitoire, les contrats, les lois nationales et les autres instruments juridiques peuvent valablement (cid:136)tre (cid:130)tablis dans l’unit(cid:130) euro ou dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale; que, pendant cette p(cid:130)riode, aucune disposition du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement ne porte atteinte (cid:133) la validit(cid:130) de quelque r(cid:130)f(cid:130)rence que ce soit (cid:133) une unit(cid:130) mon(cid:130)- taire nationale figurant dans un instrument juri- dique quelconque; sauf convention contraire, les consid(cid:130)rant que, agents (cid:130)conomiques sont tenus de respecter le libell(cid:130) d’un instrument juridique dans l’ex(cid:130)cution de tous les actes (cid:133) effectuer en vertu dudit instru- ment; consid(cid:130)rant que l’unit(cid:130) euro et les unit(cid:130)s mon(cid:130)- taires nationales sont des unit(cid:130)s de la m(cid:136)me monnaie; qu’il faut garantir que les paiements effectu(cid:130)s (cid:133) l’int(cid:130)rieur d’un (cid:144)tat membre participant par le cr(cid:130)dit d’un compte puissent se faire soit dans l’unit(cid:130) euro soit dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale; que les dispositions relatives aux paiements effec- tu(cid:130)s par le cr(cid:130)dit d’un compte doivent aussi s’appli- quer aux paiements transfrontaliers libell(cid:130)s dans l’unit(cid:130) euro ou dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale du compte du cr(cid:130)ancier; qu’il est n(cid:130)cessaire d’assurer le fonctionnement harmonieux des syst(cid:138)mes de paiement en arr(cid:136)tant des dispositions relatives aux paiements effectu(cid:130)s sur des comptes au moyen d’instruments de paiement utilis(cid:130)s dans ces syst(cid:138)mes; que les dispositions relatives aux paie- le cr(cid:130)dit d’un compte ne ments effectu(cid:130)s par doivent pas avoir pour effet d’obliger les interm(cid:130)- diaires financiers (cid:133) offrir d’autres services ou instru- ments de paiement libell(cid:130)s dans une unit(cid:130) particu- li(cid:138)re quelconque de l’euro; que les dispositions relatives aux paiements effectu(cid:130)s par le cr(cid:130)dit d’un compte n’emp(cid:136)chent pas les interm(cid:130)diaires finan- ciers de coordonner l’introduction de services de paiement libell(cid:130)s dans l’unit(cid:130) euro, qui reposent sur une infrastructure technique commune pendant la p(cid:130)riode transitoire; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment aux conclusions du la nouvelle dette Conseil europ(cid:130)en de Madrid, publique n(cid:130)gociable est (cid:130)mise dans l’unit(cid:130) euro (cid:133) janvier 1999 par les (cid:144)tats membres partir du 1er participants; qu’il est souhaitable de permettre aux (cid:130)metteurs des dettes de relibeller dans l’unit(cid:130) euro l’encours de leurs dettes; que les dispositions en la mati(cid:138)re devraient (cid:136)tre telles qu’elles puissent (cid:130)gale- ment s’appliquer dans des cas relevant de la juridic- tion de pays tiers; que les (cid:130)metteurs devraient avoir la possibilit(cid:130) de relibeller l’encours de leurs dettes si celles-ci sont libell(cid:130)es dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale d’un (cid:144)tat membre qui a relibell(cid:130) tout ou partie de l’encours des dettes de ses administrations publiques; que les dispositions en question ne traitent pas de l’introduction de mesures suppl(cid:130)- mentaires visant (cid:133) changer les conditions dont sont assorties les dettes en cours, dans le sens d’une modification, notamment, du montant nominal de l’encours, ces questions relevant de la l(cid:130)gislation souhaitable de nationale permettre aux (cid:144)tats membres de prendre les mesures appropri(cid:130)es pour modifier l’unit(cid:130) de compte des proc(cid:130)dures op(cid:130)ratoires des march(cid:130)s organis(cid:130)s; applicable; qu’il est consid(cid:130)rant qu’il peut aussi (cid:136)tre n(cid:130)cessaire de prendre d’autres mesures au niveau communautaire pour clarifier l’incidence de l’introduction de l’euro sur l’application des dispositions du droit commu- nautaire en vigueur, notamment en ce qui concerne le «netting» ou la compensation ou les techniques ayant des effets similaires; consid(cid:130)rant que l’utilisation de l’unit(cid:130) euro ne peut (cid:136)tre rendue obligatoire que sur la base de la l(cid:130)gisla- tion communautaire; que les (cid:144)tats membres parti- cipants peuvent autoriser l’utilisation de l’euro dans les op(cid:130)rations avec le secteur public; que, confor- m(cid:130)ment au sc(cid:130)nario de r(cid:130)f(cid:130)rence adopt(cid:130) par le Conseil europ(cid:130)en r(cid:130)uni (cid:133) Madrid, la l(cid:130)gislation communautaire fixant le calendrier pour l’utilisa- tion g(cid:130)n(cid:130)ralis(cid:130)e de l’unit(cid:130) euro pourrait laisser une certaine marge de libert(cid:130) aux (cid:144)tats membres; (14) (15) (16) (17) consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 105 A du trait(cid:130), le Conseil peut adopter des mesures pour harmoniser les valeurs unitaires et les sp(cid:130)cifications techniques de toutes les pi(cid:138)ces; 11. 5. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 139/3 (18) (19) (20) (21) (22) (23) (24) consid(cid:130)rant que les billets et les pi(cid:138)ces doivent faire l’objet d’une protection ad(cid:130)quate contre la contre- fa(cid:135)on; consid(cid:130)rant que les billets et les pi(cid:138)ces libell(cid:130)s dans les unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales perdent leur cours l(cid:130)gal au plus tard six mois apr(cid:138)s l’expiration de la p(cid:130)riode transitoire; que les restrictions aux paie- ments au moyen de billets et de pi(cid:138)ces, d(cid:130)finies par les (cid:144)tats membres en consid(cid:130)ration de motifs d’in- t(cid:130)r(cid:136)t public, ne sont pas incompatibles avec le cours l(cid:130)gal des billets et pi(cid:138)ces libell(cid:130)s en euros, pour autant que d’autres moyens l(cid:130)gaux soient disponibles pour le r(cid:138)glement des cr(cid:130)ances de sommes d’argent; consid(cid:130)rant que, (cid:133) l’expiration de la p(cid:130)riode transi- toire, les r(cid:130)f(cid:130)rences contenues dans les instruments juridiques existant (cid:133) la fin de ladite p(cid:130)riode doivent (cid:136)tre lues comme des r(cid:130)f(cid:130)rences (cid:133) l’unit(cid:130) euro, en appliquant les taux de conversion respectifs; qu’il n’est d(cid:138)s lors pas n(cid:130)cessaire (cid:133) cet effet de relibeller mat(cid:130)riellement les instruments juridiques existants; que les r(cid:138)gles relatives (cid:133) l’arrondissage des sommes d’argent arr(cid:136)t(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 1103/97 s’appliquent qui doivent (cid:136)tre op(cid:130)r(cid:130)es au moment o(cid:151) prend fin la p(cid:130)riode transitoire ou par la suite; que, pour des il peut (cid:136)tre souhaitable de raisons de clart(cid:130), proc(cid:130)der mat(cid:130)riellement au relibell(cid:130) d(cid:138)s qu’il conviendra; conversions (cid:130)galement aux consid(cid:130)rant que le paragraphe 2 du protocole no 11 sur certaines dispositions relatives au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord pr(cid:130)cise que le paragraphe 5 dudit protocole, entre autres, est applicable si le Royaume-Uni notifie au Conseil qu’il n’a pas l’intention de passer (cid:133) la troisi(cid:138)me phase; que le Royaume-Uni a notifi(cid:130) le 30 octobre 1997 au Conseil qu’il n’a pas l’intention de passer (cid:133) la troisi(cid:138)me phase; que le paragraphe 5 pr(cid:130)cise que, entre autres, l’article 109 L, paragraphe 4, du trait(cid:130) ne s’applique pas au Royaume-Uni; consid(cid:130)rant que le Danemark, se fondant sur le paragraphe 1 du protocole no 12 sur certaines dispositions relatives au Danemark, a notifi(cid:130), dans le cadre de la d(cid:130)cision d’(cid:144)dimbourg du 12 d(cid:130)cembre 1992, qu’il ne participera pas (cid:133) la troi- si(cid:138)me phase; que, par cons(cid:130)quent, conform(cid:130)ment au paragraphe 2 dudit protocole, tous les articles et toutes les dispositions du trait(cid:130) et des statuts du SEBC faisant r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) une d(cid:130)rogation sont appli- cables au Danemark; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 L, paragraphe 4, du trait(cid:130), la monnaie unique ne sera introduite que dans les (cid:144)tats membres ne faisant pas l’objet d’une d(cid:130)rogation; consid(cid:130)rant que le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est par cons(cid:130)- quent applicable en vertu de l’article 189 du trait(cid:130), sous r(cid:130)serve des dispositions des protocoles no 11 et no 12 et de l’article 109 K, paragraphe 1, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: PARTIE I D(cid:144)FINITIONS Article premier Aux fins du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, on entend par: (cid:190) «(cid:144)tats membres participants»: Belgique, Allemagne, Luxembourg, Irlande, Espagne, Pays-Bas, Autriche, Portugal et Finlande, France, Italie, actes (cid:190) «instruments juridiques»: les dispositions l(cid:130)gislatives et r(cid:130)glementaires, administratifs, d(cid:130)cisions de justice, contrats, actes juridiques unilat(cid:130)raux, instru- ments de paiement autres que les billets et les pi(cid:138)ces, et autres instruments ayant des effets juridiques, (cid:190) «taux de conversion»: le taux de conversion irr(cid:130)voca- blement fix(cid:130) arr(cid:136)t(cid:130) par le Conseil pour la monnaie de chaque (cid:144)tat membre participant, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 109 L, paragraphe 4, premi(cid:138)re phrase, du trait(cid:130), (cid:190) «unit(cid:130) euro»: l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire vis(cid:130)e (cid:133) l’article 2, deuxi(cid:138)me phrase, (cid:190) «unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales»: les unit(cid:130)s mon(cid:130)taires des (cid:144)tats membres participants, telles qu’elles sont d(cid:130)finies le jour pr(cid:130)c(cid:130)dant l’entr(cid:130)e en vigueur de la troisi(cid:138)me phase de l’Union (cid:130)conomique et mon(cid:130)taire, la p(cid:130)riode commen(cid:135)ant le 1er (cid:190) «p(cid:130)riode transitoire»: janvier 1999 et prenant fin le 31 d(cid:130)cembre 2001, (cid:190) «relibeller»: modifier l’unit(cid:130) dans laquelle le montant de l’encours des dettes est exprim(cid:130), l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale (cid:130)tant remplac(cid:130)e par l’unit(cid:130) euro, telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 2, cette op(cid:130)ration n’entra(cid:140)nant aucune autre modification des conditions dont sont assorties les cr(cid:130)ances, lesquelles rel(cid:138)vent de la l(cid:130)gisla- tion nationale. PARTIE II REMPLACEMENT DES MONNAIES DES (cid:144)TATS MEMBRES PARTICIPANTS PAR L’EURO Article 2 la monnaie des (cid:144)tats (cid:211) compter du 1er membres participants est l’euro. L’unit(cid:130) mon(cid:130)taire est un euro. Un euro est divis(cid:130) en cent cents. janvier 1999, Article 3 L’euro remplace la monnaie de chaque (cid:144)tat membre participant au taux de conversion. Article 4 L’euro est l’unit(cid:130) de compte de la Banque centrale euro- p(cid:130)enne (BCE) et des banques centrales des (cid:144)tats membres participants. L 139/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 5. 98 PARTIE III DISPOSITIONS TRANSITOIRES bliques des (cid:144)tats membres ainsi qu’aux obligations et autres titres de cr(cid:130)ances, n(cid:130)gociables sur le march(cid:130) des capitaux et aux instruments du march(cid:130) mon(cid:130)taire, (cid:130)mis par d’autres d(cid:130)biteurs, Article 5 (cid:190) permettre: Les articles 6, 7, 8 et 9 s’appliquent durant la p(cid:130)riode transitoire. Article 6 1. L’euro est aussi divis(cid:130) en unit(cid:130)s mon(cid:130)taires natio- nales en appliquant les taux de conversion. Les subdivi- sions des unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales sont maintenues. Sous r(cid:130)serve des dispositions du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, le droit mon(cid:130)taire des (cid:144)tats membres participants continue de s’appliquer. 2. Lorsqu’un instrument juridique comporte une r(cid:130)f(cid:130)- rence (cid:133) une unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale, cette r(cid:130)f(cid:130)rence est aussi valable que s’il s’agissait d’une r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) l’unit(cid:130) euro, en appliquant les taux de conversion. Article 7 Le remplacement de la monnaie de chaque (cid:144)tat membre participant par l’euro n’a pas en soi pour effet de modifier le libell(cid:130) des instruments juridiques existant (cid:133) la date du remplacement. Article 8 1. Les actes (cid:133) ex(cid:130)cuter en vertu d’instruments juridiques pr(cid:130)voyant l’utilisation d’une unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale ou libell(cid:130)s dans une unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale sont ex(cid:130)cut(cid:130)s dans ladite unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale. Les actes (cid:133) ex(cid:130)cuter en vertu d’instruments pr(cid:130)voyant l’utilisation de l’unit(cid:130) euro ou libell(cid:130)s dans l’unit(cid:130) euro sont ex(cid:130)cut(cid:130)s dans cette unit(cid:130). Les parties peuvent d(cid:130)roger par convention aux 2. dispositions du paragraphe 1. 3. Nonobstant les dispositions du paragraphe 1, toute somme libell(cid:130)e dans l’unit(cid:130) euro ou dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)- taire nationale d’un (cid:144)tat membre participant donn(cid:130), et (cid:133) r(cid:130)gler dans cet (cid:144)tat membre par le cr(cid:130)dit d’un compte du cr(cid:130)ancier, peut (cid:136)tre pay(cid:130)e par le d(cid:130)biteur dans l’unit(cid:130) euro ou dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale de l’(cid:144)tat membre concern(cid:130). La somme est port(cid:130)e au cr(cid:130)dit du compte du cr(cid:130)ancier dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire dans laquelle ce compte est libell(cid:130), toute conversion (cid:130)tant op(cid:130)r(cid:130)e aux taux de conversion. 4. Nonobstant les dispositions du paragraphe 1, chaque (cid:144)tat membre participant peut prendre les mesures n(cid:130)ces- saires pour: (cid:190) relibeller dans l’unit(cid:130) euro l’encours des dettes (cid:130)mises par les administrations publiques de cet (cid:144)tat membre, telles que d(cid:130)finies dans le syst(cid:138)me europ(cid:130)en de comptes int(cid:130)gr(cid:130)s, libell(cid:130)es dans son unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale et (cid:130)mises selon sa l(cid:130)gislation nationale. Si un (cid:144)tat membre a pris une telle mesure, les (cid:130)metteurs peuvent relibeller dans l’unit(cid:130) euro les dettes libell(cid:130)es dans l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale de cet (cid:144)tat membre (cid:133) moins que les conditions du contrat excluent expres- s(cid:130)ment cette possibilit(cid:130); la pr(cid:130)sente disposition s’ap- plique aux titres (cid:130)mis par les administrations pu- a) aux march(cid:130)s o(cid:151) s’effectuent r(cid:130)guli(cid:138)rement le n(cid:130)goce, la compensation ou le r(cid:138)glement de l’un des instruments (cid:130)num(cid:130)r(cid:130)s (cid:133) la partie B de l’annexe de la directive 93/22/CEE du Conseil, du 10 mai 1993, concernant les services d’investissement dans le domaine des et des mati(cid:138)res premi(cid:138)res; et valeurs mobili(cid:138)res (1) b) aux syst(cid:138)mes o(cid:151) s’effectuent l’(cid:130)change, paiements la compensation et r(cid:130)guli(cid:138)rement le r(cid:138)glement des de modifier l’unit(cid:130) de compte de leurs proc(cid:130)dures (cid:130)tant op(cid:130)ratoires, remplac(cid:130)e par l’unit(cid:130) euro. l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale Les (cid:144)tats membres participants ne peuvent adopter 5. des dispositions imposant l’utilisation de l’unit(cid:130) euro autres que celles qui sont pr(cid:130)vues au paragraphe 4 que conform(cid:130)ment (cid:133) un calendrier fix(cid:130) par la l(cid:130)gislation communautaire. Les dispositions 6. juridiques nationales des (cid:144)tats le membres participants qui autorisent ou imposent «netting» ou la compensation ou des techniques ayant des effets similaires s’appliquent aux obligations de sommes d’argent, quelle que soit l’unit(cid:130) mon(cid:130)taire dans laquelle elles sont libell(cid:130)es, pour autant que celle-ci soit l’unit(cid:130) euro ou une unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale, toute conversion (cid:130)tant effectu(cid:130)e aux taux de conversion. Article 9 Les billets et les pi(cid:138)ces libell(cid:130)s dans une unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale conservent, dans leurs limites territoriales, le cours l(cid:130)gal qu’ils avaient le jour pr(cid:130)c(cid:130)dant l’entr(cid:130)e en vigueur du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. PARTIE IV PI(cid:221)CES ET BILLETS LIBELL(cid:144)S EN EUROS Article 10 la BCE et janvier 2002, les banques (cid:211) partir du 1er centrales des (cid:144)tats membres participants mettent en circulation les billets libell(cid:130)s en euros. Sans pr(cid:130)judice des dispositions de l’article 15, ces billets libell(cid:130)s en euros sont les seuls (cid:133) avoir cours l(cid:130)gal dans tous ces (cid:144)tats membres. (1) JO L 141 du 11. 6. 1993, p. 27. Directive modifi(cid:130)e par la direc- (JO L tive 95/26/CE du Parlement europ(cid:130)en et du Conseil 168 du 18. 7. 1995, p. 7). 11. 5. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 139/5 Article 11 (cid:211) partir du 1er janvier 2002, les (cid:144)tats membres partici- pants (cid:130)mettent des pi(cid:138)ces libell(cid:130)es en euros ou en cents et conformes aux valeurs unitaires et aux sp(cid:130)cifications tech- niques que peut adopter le Conseil conform(cid:130)ment (cid:133) l’ar- ticle 105 A, paragraphe 2, seconde phrase, du trait(cid:130). Sans pr(cid:130)judice des dispositions de l’article 15, ces pi(cid:138)ces sont les seules (cid:133) avoir cours l(cid:130)gal dans tous ces (cid:144)tats membres. (cid:211) l’exception de l’autorit(cid:130) (cid:130)mettrice et des personnes sp(cid:130)cifiquement d(cid:130)sign(cid:130)es par la l(cid:130)gislation nationale de l’(cid:144)tat membre (cid:130)metteur, nul n’est tenu d’accepter plus de cinquante pi(cid:138)ces lors d’un seul paiement. Article 12 Les (cid:144)tats membres participants assurent ad(cid:130)quates contre la contrefa(cid:135)on et billets et des pi(cid:138)ces libell(cid:130)s en euros. les sanctions la falsification des PARTIE V DISPOSITIONS FINALES Article 13 Les articles 14, 15 et 16 s’appliquent (cid:133) compter de la fin de la p(cid:130)riode transitoire. Article 14 Les r(cid:130)f(cid:130)rences aux unit(cid:130)s mon(cid:130)taires nationales qui fi- gurent dans des instruments juridiques existant (cid:133) la fin de la p(cid:130)riode transitoire doivent (cid:136)tre lues comme des r(cid:130)f(cid:130)- rences (cid:133) l’unit(cid:130) euro en appliquant les taux de conversion respectifs. Les r(cid:138)gles relatives (cid:133) l’arrondissage des sommes d’argent arr(cid:136)t(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 1103/97 s’ap- pliquent. Article 15 1. Les billets et les pi(cid:138)ces libell(cid:130)s dans une unit(cid:130) mon(cid:130)- taire nationale au sens de l’article 6, paragraphe 1, cessent d’avoir cours l(cid:130)gal dans leurs limites territoriales au plus tard six mois apr(cid:138)s l’expiration de la p(cid:130)riode transitoire; ce d(cid:130)lai peut (cid:136)tre abr(cid:130)g(cid:130) par le l(cid:130)gislateur national. 2. Chaque (cid:144)tat membre participant peut, pendant six mois au plus apr(cid:138)s l’expiration de la p(cid:130)riode transitoire, fixer des r(cid:138)gles pour l’utilisation des billets et des pi(cid:138)ces libell(cid:130)s dans son unit(cid:130) mon(cid:130)taire nationale au sens de l’article 6, paragraphe 1, et prendre toute mesure n(cid:130)ces- saire pour faciliter leur retrait. Article 16 Conform(cid:130)ment aux lois ou aux pratiques des (cid:144)tats membres participants, les (cid:130)metteurs de billets et de pi(cid:138)ces continuent d’accepter, en (cid:130)change d’euros, les pi(cid:138)ces et les billets qu’ils ont (cid:130)mis ant(cid:130)rieurement, au taux de conversion. PARTIE VI ENTR(cid:144)E EN VIGUEUR Article 17 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er janvier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre, conform(cid:130)ment aux dispositions du trait(cid:130) et sous r(cid:130)serve des dispositions des protocoles no 11 et no 12 et de l’article 109 K, paragraphe 1. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 mai 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident G. BROWN


title: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 1998 m. gegužės 3 d. dėl euro įvedimo

text: 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 111 31998R0974 1998 5 11 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 139/1 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 974/98 1998 m. gegužės 3 d. dėl euro įvedimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 109l straipsnio 4 dalies trečią sakinį, euro, kaip dalyvaujančių valstybių narių piniginis viene- tas, bus padalytas į šimtą smulkesnių vienetų, kurie vadi- nami „centais“; kadangi „cento“ apibrėžimas netrukdo valstybėse narėse vartoti šio pavadinimo bendrai varto- jamų variantų; kadangi, be to, Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad bendros valiutos pavadinimas turi būti vienodas visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbo- mis atsižvelgiant į abėcėlių skirtumus; atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos pinigų instituto nuomonę (2), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (3), (1) (2) kadangi šiame reglamente yra apibrėžtos eurą įsivedusių valstybių narių pinigų įstatymų nuostatos; kadangi nuo- statos dėl sutarčių tęstinumo, teisinių priemonių nuo- rodų į ekiu pakeitimą nuorodomis į eurą ir apvalinimo jau buvo išdėstytos 1997 m. birželio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1103/97 dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su euro įvedimu (4); kadangi euro įvedimas yra susijęs su visų dalyvaujančių valstybių narių gyventojų kasdienėmis operacijomis; kadangi, siekiant užtikrinti tolygų perėjimą, ypač vartotojams, turi būti patikrintos priemonės, išskyrus tas, kurios nurodytos šiame regla- mente ir Reglamente (EB) Nr. 1103/97; kadangi 1995 m. gruodžio 15–16 d. Madride Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą dėl „ekiu“ termino, kuris Sutartyje vartojamas kalbant apie Europos piniginį vienetą, laikymo bendriniu terminu; kadangi 15 valsty- bių narių Vyriausybės priėmė bendrą susitarimą dėl to, kad šis sprendimas yra patvirtintas ir galutinis atitin- kamų Sutarties nuostatų interpretavimas; kadangi Euro- pos valiutai suteikiamas pavadinimas yra „euro“; kadangi (1) OL C 369, 1996 12 7, p. 10. (2) OL C 205, 1997 7 5, p. 18. (3) OL C 380, 1996 12 16, p. 50. (4) OL L 162, 1997 6 19, p. 1. (3) (4) (5) (6) (7) (8) kadangi Taryba, veikdama pagal Sutarties 109l straipsnio 4 dalies trečią sakinį, turi imtis kitų priemonių, neskai- tant perskaičiavimo kursų patvirtinimo, būtinų sparčiam euro įvedimui; kadangi, pagal Sutarties 109k straipsnio 2 dalį valstybei narei tapus dalyvaujančia valstybe nare, Taryba imasi straipsnio 5 dalyje numatytų priemonių, kitų 109l būtinų sparčiam euro, kaip bendros šios valstybės narės valiutos, įvedimui; kadangi Taryba, vadovaudamasi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies pirmu sakiniu, trečiojo etapo pradžioje patvir- tina perskaičiavimo kursus, pagal kuriuos neatšaukiamai nustatomi dalyvaujančių valstybių narių valiutų kursai ir pagal kuriuos neatšaukiamai nustatomu kursu euro pakeičia šias valiutas; kadangi įstatymų nuostatos turėtų būti interpretuojamos atsižvelgiant į tai, kad tarp euro vienetų ir nacionalinių valiutų vienetų arba tarp tų nacionalinių valiutų vienetų nėra valiutų keitimo rizikos; kadangi „sutarties“ sąvoka, vartojama teisės priemonėms apibrėžti, apima visų rūšių sutartis nepriklausomai nuo jų sudarymo būdo; kadangi, siekiant pasirengti tolygiai pereiti prie euro, rei- kia pereinamojo laikotarpio nuo dalyvaujančių valstybių narių valiutų pakeitimo euru iki euro banknotų ir 112 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. monetų įvedimo; kadangi per šį laikotarpį nacionalinių valiutų vienetai bus apibrėžiami kaip euro padalijimai; kadangi tokiu būdu tarp euro vieneto ir nacionalinių valiutų vienetų nustatomas teisinis lygiavertiškumas; tarpininkai privalo neturėtų reikšti, kad finansiniai pateikti tinkamas arba kitas mokėjimų galimybes arba produktus, išreikštus bet kuriuo euro vienetu; kadangi nuostatos dėl mokėjimų kredituojant sąskaitą nedraudžia finansiniams tarpininkams derinti euro vienetais išreikštų mokėjimo priemonių įvedimo, pagrįsto bendra technine infrastruktūra pereinamuoju laikotarpiu; (9) kadangi, vadovaujantis Sutarties 109g straipsniu ir Reglamentu (EB) Nr. 1103/97, nuo 1999 m. sausio 1 d. euro pakeis ekiu kaip Europos Bendrijų institucijų apskaitos vienetą; kadangi euro taip pat turėtų būti Europos centrinio banko (ECB) ir dalyvaujančių valstybių narių centrinių bankų apskaitos vienetu; kadangi, sutin- kamai su Madrido išvadomis, Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) pinigų politikos operacijos bus atlieka- mos euro vienetais; kadangi tai netrukdo nacionaliniams centriniams bankams pereinamuoju laikotarpiu apskaitai naudoti savo nacionalinės valiutos vienetą, ypač savo darbuotojams ir viešajam administravimui; (14) (10) kadangi kiekviena dalyvaujanti valstybė narė gali leisti pereinamuoju laikotarpiu eurą laisvai naudoti savo teri- torijoje; (11) kadangi pereinamuoju laikotarpiu sutartys, nacionaliniai įstatymai teisėtai ir kitos teisės priemonės gali būti parengti numatant euro vienetą arba nacionalinės valiu- tos vienetą; kadangi per šį jokia šio regla- įtakos teisės priemonėje mento nuostata negali daryti padarytų nuorodų į nacionalinės valiutos vienetą galioji- mui; laikotarpį (12) kadangi, nebent susitarta kitaip, ūkio subjektai turi atsiž- velgti į teisės priemonės išraišką atlikdami visus būtinus jame numatytus veiksmus; (13) kadangi euro vienetas ir nacionalinių valiutų vienetai yra tos pačios valiutos vienetai; kadangi reikėtų užtikrinti, kad mokėjimai dalyvaujančios valstybės narės viduje kre- dituojant sąskaitą galėtų būti vykdomi arba euro viene- tais, arba atitinkamos nacionalinės valiutos vienetais; kadangi nuostatos dėl mokėjimų kredituojant sąskaitą turėtų būti tarptautiniams taikomos mokėjimams, kurie išreiškiami euro vienetais arba kredi- toriaus nacionalinės valiutos apskaitos vienetais; kadangi tolygų mokėjimo sistemų veikimą būtina užtikrinti pri- imant nuostatas dėl sąskaitų kreditavimo mokėjimo prie- sistemas; monėmis, kadangi nuostatos dėl mokėjimų kredituojant sąskaitą kredituojamomis per minėtas taip pat tiems kadangi, vadovaujantis Madride vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadomis, dalyvaujančios valstybės narės nuo 1999 m. sausio 1 d. naują apyvartinę vals- tybės skolą išleis euro vienetais; kadangi pageidaujama, kad skolos emitentai negrąžintą skolą perskaičiuotų euro vienetais; kadangi reikėtų patvirtinti tokias perskaičia- ir trečiųjų vimo nuostatas, kurias būtų galima taikyti šalių jurisdikcijose; kadangi emitentams reikėtų suteikti galimybę perskaičiuoti negrąžintą skolą, jeigu ji yra išreikšta valstybės narės, perskaičiavusios visą savo šalies Vyriausybės negrąžintą skolą arba jos dalį, nacionaline valiuta; kadangi šios nuostatos nesusijusios su papil- domų priemonių įvedimu siekiant iš dalies pakeisti negrąžintos skolos sąlygas, kad, be kita ko, būtų pakeista negrąžintos skolos nominali suma, nes šiuos klausimus reglamentuoja nacionaliniai įstatymai; kadangi pageidau- tina leisti valstybėms narėms imtis atitinkamų priemonių keičiant organizuotų rinkų operacijų apskaitos vienetą; (15) kadangi taip pat gali prireikti tolesnių veiksmų Bendrijos lygiu, būtinų paaiškinti euro įvedimo įtaką esamų Bend- rijos įstatymo nuostatų taikymui, ypač susijusių su įskaita, priešpriešinių reikalavimų įskaita ir panašaus poveikio metodais; (16) taikomas tik pagal Bendrijos kadangi bet koks įsipareigojimas naudoti euro vienetą gali būti teisės aktus; kadangi sandoriuose su valstybiniu sektoriumi dalyvau- leisti naudoti euro vienetą; jančios valstybės narės gali kadangi pagal scenarijų, kurį Madride įvykusiame susiti- kime priėmė Europos Vadovų Taryba, Bendrijos teisės aktai, nustatantys pereinamąjį laikotarpį bendram euro vieneto naudojimui, valstybėms narėms suteikia tam tikrą veiksmų laisvę; (17) kadangi pagal Sutarties 105a straipsnį Taryba gali patvir- tinti visų monetų nominalų ir techninių reikalavimų derinimo priemones; 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 113 (18) kadangi banknotai ir monetos turi būti deramai apsau- goti nuo padirbinėjimo; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: (19) (20) (21) (22) kadangi nacionalinės valiutos vienetais išreikšti bankno- tai ir monetos praranda savo, kaip mokėjimo priemonės, statusą ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po pereinamojo laikotarpio pabaigos; kadangi dėl visuome- ninių priežasčių valstybių narių nustatyti mokėjimų banknotais ir monetomis apribojimai neprieštarauja euro banknotų ir monetų, kaip mokėjimo priemonės, statu- sui, jeigu egzistuoja kitos teisėtos piniginių skolų grąži- nimo priemonės; atitinkamus perskaičiavimo kadangi, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, nuorodos teisinėse priemonėse, veikiančiose pereinamojo laikotar- laikomos nuorodomis į euro pio pabaigoje, turės būti vienetą kursus; pagal kadangi dėl to fizinis esamų teisinių priemonių išraiškos pakeitimas nėra būtinas šiam rezultatui pasiekti; kadangi (EB) apvalinimo Nr. 1103/97 taip pat taikomos perskaičiavimams, kurie turi būti atlikti pereinamojo laikotarpio pabaigoje arba jam pasibaigus; kadangi, siekiant aiškumo, gali būti pageidautina fizinį išraiškos pakeitimą atlikti kuo grei- čiau; nustatytos Reglamente taisyklės, kadangi 11 protokolo dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Kara- lyste, 2 pastraipoje yra nustatyta, kad, inter alia, to Proto- kolo 5 pastraipa galioja tuo atveju, jeigu Jungtinė Kara- lystė Tarybai praneša, kad ji neketina pereiti į trečiąjį etapą; kadangi 1997 m. spalio 30 d. Jungtinė Karalystė informavo Tarybą, kad ji neketina pereiti į trečiąjį etapą; kadangi penktoje pastraipoje yra nustatyta, kad, inter alia, Sutarties 109l straipsnio 4 dalis Jungtinei Karalystei netaikoma; kadangi Danija, atsižvelgdama į 12 protokolo dėl tam tikrų su Danija susijusių nuostatų 1 pastraipą, pagal 1992 m. gruodžio 12 d. Edinburge priimtą sprendimą, informavo, kad ji nedalyvaus trečiajame etape; kadangi dėl to pagal pirmiau nurodyto Protokolo antrą pastraipą ir nuostatos ir Protokolas dėl visi Sutarties straipsniai ECBS statuto, remiantis nukrypti leidžiančia nuostata, yra taikomi Danijai; I DALIS APIBRĖŽIMAI 1 straipsnis Šiame reglamente: — „dalyvaujančios valstybės narės“ yra Belgija, Vokietija, Ispa- nija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija, — „teisės priemonės“ reiškia teisės ir įstatymines nuostatas, administracinius aktus, teismo sprendimus, sutartis, vie- našalius teisės aktus, mokėjimo priemones, išskyrus bank- notus ir monetas, ir kitas teisinę galią turinčias priemones, — „perskaičiavimo kursas“ reiškia neatšaukiamai nustatytą perskaičiavimo kursą, kurį Taryba patvirtino kiekvienai dalyvaujančios valstybės narės valiutai vadovaudamasi Sutarties 109l straipsnio 4 dalies pirmu sakiniu, — „euro vienetas“ reiškia valiutos vienetą, nurodytą 2 straips- nio antrame sakinyje, — „nacionalinių valiutų vienetai“ reiškia dalyvaujančių valsty- bių narių valiutų vienetus, nustatytus dieną prieš praside- dant Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajam etapui, — „pereinamasis laikotarpis“ reiškia laikotarpį, kuris prasideda 1999 m. sausio 1 d. ir baigiasi 2001 m. gruodžio 31 d. , — „išraiškos pakeitimas“ reiškia nacionalinės valiutos vieneto, kuriuo yra išreikšta negrąžinta skolos suma, pakeitimą euro vienetu, kaip nurodoma 2 straipsnyje, tačiau tokiu išraiškos pakeitimu nepakeičiamos sąlygos, kadangi šis klausimas sprendžiamas atitinkamu nacionali- niu įstatymu. jokios kitos skolos II DALIS DALYVAUJANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ VALIUTŲ KEITIMAS EURU 2 straipsnis Nuo 1999 m. sausio 1 d. dalyvaujančių valstybių narių valiuta yra euro. Valiutos vienetas yra vienas euro. Vienas euro yra padalytas į vieną šimtą centų. (23) kadangi pagal Sutarties 1091 straipsnio 4 dalį bendra valiuta bus įvesta tik tose valstybėse narėse, kurioms netaikoma nukrypti leidžianti nuostata; 3 straipsnis Kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės valiuta keičiama į eurą pagal perskaičiavimo kursą. (24) kadangi šis reglamentas yra taikomas pagal Sutarties laikantis 11 ir 12 protokolų ir 109k 189 straipsnį straipsnio 1 dalies, Euro yra Europos centrinio banko (ECB) ir dalyvaujančių vals- tybių narių centrinių bankų apskaitos vienetas. 4 straipsnis 114 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 10/1 t. III DALIS PEREINAMOSIOS NUOSTATOS 5 straipsnis Pereinamuoju laikotarpiu taikomi 6, 7, 8 ir 9 straipsniai. 6 straipsnis Euro taip pat dalijamas į nacionalinių valiutų vienetus 1. pagal perskaičiavimo kursus. Bet kokie euro padalijimai yra išlaikomi. Pagal šio reglamento nuostatas dalyvaujančių valsty- bių narių pinigų įstatymai yra taikomi toliau. 2. Jeigu teisės priemonėse yra nuoroda į nacionalinės valiu- tos vienetą, tokia nuoroda interpretuojama kaip nuoroda į euro vienetą pagal perskaičiavimo kursus. 7 straipsnis Kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės valiutos pakeitimas euru pats savaime nekeičia keitimo dieną galiojančios teisės priemonių išraiškos bet kokia valiuta. 8 straipsnis 1. Veiksmai, atliekami pagal teisės priemones, nustatančias nacionalinės valiutos vieneto naudojimą arba išraišką naciona- linės valiutos vienetu, turi būti atliekami minėtos nacionalinės valiutos vienetu. Veiksmai, atliekami pagal teisės priemones, nustatančias euro vieneto naudojimą arba išraišką euro vienetu, turi būti atliekami tuo vienetu. 1 dalies nuostatos taikomos visiems galimiems šalių susi- 2. tarimams. Nepaisant 1 dalies nuostatų, bet kurią sumą, 3. išreikštą arba euro vienetu, arba atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės nacionalinės valiutos vienetu ir mokėtiną toje valstybėje narėje kredituojant kreditoriaus skolininkas gali sumokėti arba euro vienetu, arba nacionalinės valiutos vienetu. Suma įskaitoma į kreditoriaus sąskaitą pagal sąskaitos valiutą atlikus visus perskaičiavimus pagal perskaičiavimo kursus. sąskaitą, Nepaisant 1 dalies nuostatų, kiekviena dalyvaujanti vals- imtis priemonių, kurios gali būti būtinos sie- 4. tybė narė gali kiant: — valstybės narės Vyriausybės išleistą negrąžintą skolą nacio- nalinės valiutos vienetais pagal jos įstatymus išreikšti euro vienetais, kaip nustatyta Europos integruotų sąskaitų siste- moje. Jeigu valstybė narė taikė tokią priemonę, emitentai gali perskaičiuoti eurais tos valstybės narės nacionaline valiuta išreikštą skolą, išraiškos pakeitimas nėra tiesiogiai numatytas sutarties sąlygose; ši nuostata taikoma valstybės narės Vyriausybės prisiimtai išskyrus tuos atvejus, kai skolai, taip pat obligacijoms ir kitoms investicija pavers- toms kapitalo rinkos apyvartiniams skolos vertybiniams popieriams bei kitų skolininkų išleistoms pinigų rinkos priemonėms, — sudaryti sąlygas, kad savo operacijų apskaitai naudojamą nacionalinės valiutos vienetą pakeistų euro vienetas: a) rinkose, kuriose nuolat prekiaujama, atliekamas klirin- gas ir atsiskaitymai pagal sandorius ir prekes, nurodyti 1993 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyvos 93/22/EEB dėl investicinių paslaugų vertybinių popierių srityje (1) priedo B skirsnyje; ir b) nuolatinės prekybos, kliringo ir atsiskaitymų už mokėji- mus sistemose. 5. Nuostatas dėl euro vieneto naudojimo, išskyrus 4 dalies nuostatas, dalyvaujančios valstybės narės gali priimti per bet kurį Bendrijos įstatymais nustatytą laikotarpį. 6. Dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių įstatymų nuo- statos, leidžiančios arba reikalaujančios naudoti įskaitą, prieš- priešinių reikalavimų įskaitą arba panašaus poveikio metodus, yra taikomos piniginiams įsipareigojimams, neatsižvelgiant į tai, ar jų valiuta yra išreikšta euro vienetais, ar nacionalinės valiutos vienetais, atliekant visus perskaičiavimus pagal pirmiau nurodytus perskaičiavimo kursus. 9 straipsnis Nacionaliniai banknotai ir monetos savo teritorijose išlaiko savo, kaip mokėjimo priemonės, statusą, buvusį dieną prieš šio reglamento įsigaliojimą. IV DALIS EURO BANKNOTAI IR MONETOS 10 straipsnis Nuo 2002 m. sausio 1 d. ECB ir dalyvaujančių valstybių narių centriniai bankai išleidžia į apyvartą euro banknotus. Nepažei- džiant 15 straipsnio, šie euro banknotai visose valstybėse narėse yra vieninteliai mokėjimo priemonės statusą turintys banknotai. (1) OL L 141, 1993 6 11, p. 27. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/26/EB (OL L 168, 1995 7 18, p. 7). 10/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 115 11 straipsnis pagal atitinkamus perskaičiavimo kursus. Taikomos apvalinimo taisyklės yra nustatytos Reglamente (EB) Nr. 1103/97. Nuo 2002 m. sausio 1 d. dalyvaujančios valstybės narės išlei- džia euro monetas arba centus laikydamosi nominalų ir techni- nių reikalavimų, kuriuos Taryba gali nustatyti vadovaudamasi Sutarties 105a straipsnio 2 dalies antru sakiniu. Nepažeidžiant 15 straipsnio, šios monetos visose valstybėse narėse yra vienin- telės teisėtos mokėjimo priemonės statusą turinčios monetos. Jokia šalis neprivalo priimti daugiau kaip 50 monetų kiekvieno atsiskaitymo metu, išskyrus monetas išleidžiančią instituciją ir jos specialiai paskirtus asmenis. 12 straipsnis Dalyvaujančios valstybės narės užtikrina tinkamas sankcijas prieš euro banknotų ir monetų padirbinėjimą bei klastojimą. V DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 13 straipsnis 15 straipsnis 1. Nacionalinės valiutos vieneto banknotai ir monetos, kaip nurodoma 6 straipsnio 1 dalyje, savo teritorijose naudojami kaip mokėjimo priemonė ne ilgiau kaip šešis mėnesius pasibai- gus pereinamajam laikotarpiui; šis laikotarpis pagal nacionali- nius įstatymus gali būti sutrumpintas. 2. Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė po pereinamojo lai- kotarpio pabaigos gali ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laiko- tarpiui nustatyti nacionalinės valiutos vieneto nominalo bank- notų ir monetų naudojimo taisykles, kaip nurodoma 6 straips- nio 1 dalyje, ir imtis visų priemonių jiems išimti iš apyvartos. 16 straipsnis Vadovaudamiesi dalyvaujančių valstybių narių įstatymais ir praktika, atitinkami banknotų ir monetų leidėjai toliau priima pirmiau jų išleistus banknotus ir monetas už eurus pagal per- skaičiavimo kursą. Pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, 16 straipsniai. taikomi 14, 15 ir 14 straipsnis Jeigu pereinamojo laikotarpio pabaigoje egzistuojančiose teisės priemonėse yra daromos nuorodos į nacionalinės valiutos vie- netus, tokios nuorodos interpretuojamos kaip nuorodos į eurus VI DALIS ĮSIGALIOJIMAS 17 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 1999 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse vadovau- jantis Sutartimi tiek, kiek tai susiję su 11 ir 12 protokolais ir 109k straipsnio 1 dalimi. Priimta Briuselyje, 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. BROWN


title: Nariadenie Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu

eurovoc_concepts:
euro
issuing of currency
money
technical specification

text: 116 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 31998R0975 L 139/6 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 11. 5. 1998 NARIADENIE RADY (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, viek a mincí umožňovali ľahké prevedenie hotovostných platieb čiastok vyjadrených v eurách a centoch; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 105a ods. 2, (4) so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho menového inštitútu (2), (5) v súlade s postupom stanoveným v článku 189c Zmluvy (3), (1) (2) keďže na zasadnutí Európskej rady v Madride v dňoch 15. a 16. decembra 1995 bol prijatý scenár prechodu k jednotnej mene, ktorý ustanovuje zavedenie euromincí najneskôr do 1. januára 2002; keďže o presnom dni vydania euromincí sa rozhodne až potom, čo Rada prijme nariadenie o zavedení eura, ihneď po rozhodnutí o tom, ktoré členské štáty prijímajú euro ako jednotnú menu, čo bude prijaté najskôr v priebehu roka 1998; keďže podľa článku 105a ods. 2 Zmluvy môžu členské štáty vydávať mince za podmienky, že Európska cen- trálna banka (ECB) schváli objem emisie a Rada, konajúc v súlade s postupom podľa článku 189c, prijme po porade s ECB opatrenie k zosúladeniu nominálnych hodnôt všetkých mincí určených do obehu v miere potrebnej na zabezpečenie ich plynulého obehu v spoločenstve; technických špecifikácií a (3) keďže Európsky menový inštitút oznámil, že euroban- kovky budú vydávané v rozmedzí od päť eur do päťsto eur; keďže je potrebné, aby nominálne hodnoty banko- (1) Ú. v. ES C 208, 9. 7. 1997, s. 5 a Ú. v. ES C 386, 20. 12. 1997, s. 12. (2) Stanovisko z 25. júna 1997 (Ú. v. ES C 205, 5. 7. 1997, s. 18). (3) Stanovisko Európskeho parlamentu zo 6. novembra 1997 (Ú. v. ES C 358, 24. 11. 1997, s. 24), spoločná pozícia Rady z 20. novembra 1997 (Ú. v. ES C 23, 23. 1. 1998, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 1997 (Ú. v. ES C 14, 19. 1. 1998). keďže Rada poverila riaditeľov mincovní spoločenstva, aby preskúmali možnosť jednotnej Európskej sústavy mincí a vypracovali o nich správu; keďže v novembri 1996 predložili správu, po ktorej nasledovala vo februári 1997 prepracovaná správa, ktorá už uvádzala nominálne hodnoty a technické (priemer, hrúbku, hmotnosť, farbu, zloženie a hranu) nových euromincí; špecifikácie keďže by nová jednotná európska sústava mincí mala vzbudzovať dôveru verejnosti a zahŕňať technologické novinky, ktoré by ju učinili bezpečnou, spoľahlivou a účinnou; keďže prijatie nového systému verejnosťou je jedným z hlavných cieľov mincového systému spoločenstva; keďže dôvera verejnosti k novej sústave bude závisieť od fyzických vlastností euromincí, ktoré by mali byť pre užívateľov čo najpríjemnejšie; keďže po porade so združeniami spotrebiteľov Európska únia nevidiacich a zástupcovia výrobcov predajných automatov vzniesli osobitné požiadavky, aby sa prihlia- dalo na požiadavky významných kategórií užívateľov mincí; keďže na zaistenie plynulého prechodu na euro a na uľahčenie prijatia nových mincových systémov užívateľmi je potrebné zaistiť ľahké rozlišovanie medzi mincami na základe viditeľných a hmatateľných znakov; keďže nové euromince budú ľahšie rozlíšiteľné a bude možné si na ne ľahšie zvyknúť, ak bude jestvovať súvi- slosť medzi ich priemerom a nominálnou hodnotou; keďže sú potrebné určité osobitné ochranné prvky, aby sa obmedzil priestor na falšovanie, ktorý sa týka mincí v nominálnej hodnote 1 euro a 2 eurá s ohľadom na ich vysokú hodnotu; keďže použitie techniky, pri ktorej sa mince vyrábajú v troch vrstvách, a kombinácia dvoch rôznych farieb pri jednej minci sú považované za naj- falšovaniu, ktoré sú účinnejšie ochranné prvky proti dnes dostupné; (6) (7) (8) (9) (10) keďže skutočnosť, že mince budú mať európsku a druhú národnú, jednu stranu je vhodným vyjadrením 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 117 myšlienky Európskej menovej únie medzi členskými štátmi a mohla by významne zvýšiť prijateľnosť týchto mincí občanmi Európy; (11) keďže 30. júna 1994 prijali Európsky parlament a Rada smernicu 94/27/ES (1), ktorou sa obmedzuje používanie niklu v určitých výrobkoch s ohľadom na to, že by nikel mohol za určitých podmienok vyvolávať alergie; keďže sa uvedená smernica nevzťahuje na mince; keďže však určité členské štáty zo zdravotných dôvodov už vo svo- jom zostávajúcom mincovom systéme používajú zliatinu neobsahujúcu nikel, nazývanú severské zlato; keďže sa zdá byť žiaduce znížiť obsah niklu v minciach pri príležitosti prechodu na nový mincový systém; (12) (13) keďže je preto vhodné v zásade sa riadiť návrhom uve- dených riaditeľov mincovní a prispôsobiť ho iba do takej miery, ako je potrebné s ohľadom najmä na osobitné požiadavky významných kategórií užívateľov mincí a na potrebu zníženia obsahu niklu v minciach; keďže zo všetkých predpísaných technických špecifikácií pre euromince má určujúcu povahu iba hodnota udáva- júca hrúbku, pretože vlastná hrúbka mince závisí od predpísaného priemeru a hmotnosti, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Prvá séria euromincí zahŕňa osem nominálnych hodnôt v rozmedzí od jedného centu do dvoch eur s nasledujúcimi technickými špecifikáciami: Nominálna hodnota (euro) Priemer v mm Hrúbka v mm (1) Hmotnosťv g Tvar Farba Zloženie Hrana 2 25,75 1,95 8,5 Guľatá Vonkajšia časť: biela Vnútorná časť: žltá Meďnikel (Cu75Ni25) S nápisom Jeme vrúbkovan á Tri vrstvy: nikel-mosadz/nikel/nikel-mosadz CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 1 23,25 2,125 7,5 Guľatá Vonkajšia časť: žltá Nikel-mosadz (CuZn20Ni5) Striedavo hladká a vrúbkovaná Vnútorná časť: biela Tri vrstvy: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0,50 24,25 1,69 7 Guľatá Žltá „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 Hrubo vrúbkovaná 0,20 22,25 1,63 5,7 Tvar „španielsky kvet“ Žltá „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 Hladká 0,10 19,75 1,51 4,1 Guľatá Žltá „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 Hrubo vrúbkovaná 0,05 21,25 0,02 18,75 0,01 16,25 1,36 1,36 1,36 3,9 Guľatá Červená Oceľ galvanicky pokovaná meďou Hladká 3 Guľatá Červená Oceľ galvanicky pokovaná meďou Hladká s drážkou 2,3 Guľatá Červená Oceľ galvanicky pokovaná meďou Hladká (1) Hodnoty udávajúce hrúbku majú určujúcu povahu. (1) Ú. v. ES L 188, 22. 7. 1994, s. 1. 118 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 1999. Článok 2 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so zmluvou, s výnimkou článku 109k ods. 1 a protokolov č. 11 a 12. V Bruselu 3. mája 1998 Za Radu predseda G. BROWN


title: Verordnung (EG) Nr. 975/98 des Rates vom 3. Mai 1998 über die Stückelungen und technischen Merkmale der für den Umlauf bestimmten Euro-Münzen

text: L 139/6 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 11. 5. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 975/98 DES RATES vom 3. Mai 1998 (cid:129)ber die St(cid:129)ckelungen und technischen Merkmale der f(cid:129)r den Umlauf bestimmten Euro-M(cid:129)nzen DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen insbesondere auf Artikel 105a Absatz 2, Gemeinschaft, auf Vorschlag der Kommission (1), nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen W(cid:132)hrungsinsti- tuts (2), gem(cid:132)ß dem Verfahren des Artikels 189c des Vertrags (3), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: zur (cid:154)bergang (1) Auf der Tagung des Europ(cid:132)ischen Rates am 15. und 16. Dezember 1995 in Madrid wurde das Szenario f(cid:129)r einheitlichen W(cid:132)hrung den beschlossen, das die Einf(cid:129)hrung von Euro-M(cid:129)nzen sp(cid:132)testens zum 1. Januar 2002 vorsieht. Der genaue Zeitpunkt f(cid:129)r die Ausgabe der Euro-M(cid:129)nzen wird festgelegt, wenn der Rat seine Verordnung (cid:129)ber die Einf(cid:129)hrung des Euro verabschiedet, was unmittelbar nach dem so fr(cid:129)h wie m(cid:148)glich im Jahr 1998 zu fassenden Beschluß (cid:129)ber die Mitgliedstaaten, die den Euro als Einheitsw(cid:132)hrung einf(cid:129)hren, der Fall sein wird. (2) Nach Artikel 105a Absatz 2 des Vertrags haben die Mitgliedstaaten das Recht zur Ausgabe von M(cid:129)nzen, wobei der Umfang dieser Ausgabe der Genehmigung durch die Europ(cid:132)ische Zentralbank (EZB) bedarf, und kann der Rat nach dem Verfahren des Artikels 189c und nach Anh(cid:148)rung der EZB Maßnahmen erlassen, um die St(cid:129)ckelung und die technischen Merkmale aller f(cid:129)r den Umlauf bestimmten M(cid:129)nzen so weit f(cid:129)r deren zu harmonisieren, wie dies reibungslosen Umlauf innerhalb der Gemeinschaft erforderlich ist. (3) Das Europ(cid:132)ische W(cid:132)hrungsinstitut hat erkl(cid:132)rt, daß die Euro-Banknoten von 5 Euro bis 500 Euro reichen werden. Mit den St(cid:129)ckelungen der Bank- noten und M(cid:129)nzen muß gew(cid:132)hrleistet sein, daß (1) ABl. C 208 vom 9. 7. 1997, S. 5, und ABl. C 386 vom 20. 12. (2) Stellungnahme vom 25. Juni 1997 (ABl. C 205 vom 5. 7. 1997, S. 12. 1997, S. 18). (3) Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments vom 6. Novem- ber 1997 (ABl. C 358 vom 24. 11. 1997, S. 24), Gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 20. November 1997 (ABl. C 23 vom 23. 1. 1998, S. 1) und Beschluß des Europ(cid:132)ischen Parla- ments vom 17. Dezember 1997 (ABl. C 14 vom 19. 1. 1998). Barzahlungen von Euro- und Cent-Betr(cid:132)gen auf einfache Weise erfolgen k(cid:148)nnen. (4) Die M(cid:129)nzdirektoren der Gemeinschaft wurden vom Rat beauftragt, die M(cid:148)glichkeiten f(cid:129)r ein einheit- liches europ(cid:132)isches M(cid:129)nzsystem zu pr(cid:129)fen und einen Bericht hier(cid:129)ber zu erstellen. Im November 1996 legten sie einen Bericht und im Februar 1997 einen (cid:129)berarbeiteten Bericht vor, in dem die St(cid:129)ckelungen und die technischen Merkmale (Durchmesser, Dicke, Gewicht, Farbe, Zusammensetzung und R(cid:132)ndelung) der neuen Euro-M(cid:129)nzen angegeben werden. (5) Das neue einheitliche europ(cid:132)ische M(cid:129)nzsystem sollte das Vertrauen der (cid:153)ffentlichkeit genießen und mit technologischen Innovationen einhergehen, die es zu einem sicheren, zuverl(cid:132)ssigen und effizienten System machen. (6) Die Akzeptanz des neuen Systems durch die (cid:153)ffent- lichkeit ist eines der Hauptziele des M(cid:129)nzsystems der Gemeinschaft. Das Vertrauen der (cid:153)ffentlichkeit in das neue System wird von den materiellen Eigen- schaften der Euro-M(cid:129)nzen abh(cid:132)ngen, so benutzerfreundlich wie m(cid:148)glich sein sollten. die (7) Verbraucherverb(cid:132)nde, die Europ(cid:132)ische Blinden- Union und Vertreter der Automatenindustrie wurden um den speziellen Anforderungen konsultiert, wichtiger M(cid:129)nzverwendergruppen gerecht zu werden. Um einen reibungslosen (cid:154)bergang zum Euro zu gew(cid:132)hrleisten und die Akzeptanz des neuen M(cid:129)nzsy- stems durch die Verwender zu erleichtern, muß gew(cid:132)hrleistet sein, daß die M(cid:129)nzen anhand optischer und ertastbarer Kennzeichen leicht voneinander zu unterscheiden sind. (8) Die Unterscheidbarkeit der neuen Euro-M(cid:129)nzen wird verbessert und die Gew(cid:148)hnung daran erleich- tert, wenn ein Zusammenhang zwischen der Gr(cid:148)ße des Durchmessers und dem Nennwert der M(cid:129)nzen besteht. (9) Aufgrund des hohen Wertes der 1- und 2-Euro- M(cid:129)nzen sind hierbei besondere Sicherheitsmerkmale erforderlich, um die F(cid:132)lschungsm(cid:148)glichkeiten einzu- schr(cid:132)nken. Die gr(cid:148)ßte F(cid:132)lschungssicherheit bieten nach heutigem Kenntnisstand ein Verfahren zur M(cid:129)nzherstellung in drei Schichten und die Kombi- nation von zwei verschiedenen Farben in einer M(cid:129)nze. (10) Die Gestaltung einer europ(cid:132)ischen und einer natio- ein angemessener europ(cid:132)ischen der nalen Seite der M(cid:129)nzen ist Ausdruck des Gedankens 11. 5. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 139/7 W(cid:132)hrungsunion zwischen den Mitgliedstaaten und k(cid:148)nnte die Akzeptanz der M(cid:129)nzen bei den B(cid:129)rgern erheblich vergr(cid:148)ßern. (11) Am 30. Juni 1994 verabschiedeten das Europ(cid:132)ische Parlament und der Rat die Richtlinie 94/27/EG (1), mit der die Verwendung von Nickel in bestimmten Erzeugnissen beschr(cid:132)nkt wurde, da Nickel unter bestimmten Umst(cid:132)nden Allergien hervorrufen kann. M(cid:129)nzen fallen nicht unter jene Richtlinie. Dennoch verwenden einige Mitgliedstaaten aus Gesundheits- gr(cid:129)nden in ihren heutigen M(cid:129)nzsystemen bereits „nordisches eine nickelfreie Legierung namens Gold“. Es scheint w(cid:129)nschenswert, den Nickelgehalt der M(cid:129)nzen bei der Umstellung auf ein neues M(cid:129)nz- system zu verringern. (12) Daher sollte dem Vorschlag der obengenannten M(cid:129)nzdirektoren im Grundsatz entsprochen werden und dieser nur insoweit ge(cid:132)ndert werden, als dieses erforderlich ist, um insbesondere den speziellen Anforderungen wichtiger M(cid:129)nzverwendergruppen und der notwendigen Verringerung des Nickelge- halts der M(cid:129)nzen Rechnung zu tragen. (13) Unter den Vorgaben f(cid:129)r die technischen Merkmale der Euro-M(cid:129)nzen stellt nur die Angabe f(cid:129)r die Dicke einen Richtwert dar, da die tats(cid:132)chliche Dicke einer M(cid:129)nze von dem vorgegebenen Durchmesser und dem vorgegebenen Gewicht abh(cid:132)ngt — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die erste Serie von Euro-M(cid:129)nzen umfaßt acht St(cid:129)ckelungen von 1 Cent bis 2 Euro, die folgende technische Merkmale aufweisen: Nenn- wert (Euro) Durchmesser in mm Dicke in mm (1) Gewicht in gr. Form Farbe Zusammensetzung R(cid:132)ndelung 2 25,75 1,95 8,5 rund außen: weiß Kupfer-Nickel (Cu75Ni25) Schriftpr(cid:132)gung auf dem M(cid:129)nz- rand fein gerif- felt innen: gelb dreischichtig Nickel-Messing/Nickel/Nickel- Messing CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 1 23,25 2,125 7,5 rund außen: gelb Nickel-Messing (CuZn20Ni5) gebrochen gerif- felt innen: weiß dreischichtig Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0,50 24,25 1,69 7 rund 0,20 22,25 1,63 5,7 „Spanische Blume“ 0,10 19,75 1,51 4,1 rund 0,05 21,25 0,02 18,75 1,36 1,36 3,9 rund 3 rund 0,01 16,25 1,36 2,3 rund (1) Bei den Angaben f(cid:129)r die Dicke handelt es sich um Richtwerte. (1) ABl. L 188 vom 22. 7. 1994, S. 1. gelb gelb gelb rot rot rot Nordisches Gold Cu89Al5Zn5Sn1 grob geriffelt Nordisches Gold Cu89Al5Zn5Sn1 ohne Randpr(cid:132)- gung Nordisches Gold Cu89Al5Zn5Sn1 grob geriffelt Stahl mit Kupferauflage glatt Stahl mit Kupferauflage glatt mit Einker- bung Stahl mit Kupferauflage glatt L 139/8 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 11. 5. 98 Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1999 in Kraft. Artikel 2 Gem(cid:132)ß dem Vertrag ist diese Verordnung in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat, jedoch vorbehaltlich des Artikels 109k Absatz 1 und der Protokolle Nr. 11 und Nr. 12. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 3. Mai 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident G. BROWN


title: 98/318/CE: Recomendación del Consejo de 3 de mayo de 1998 relativa al nombramiento del Presidente del Banco Central Europeo, de su Vicepresidente y de otros miembros de su Comité Ejecutivo

eurovoc_concepts:
European Central Bank
appointment of staff

text: L 139/36 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 5. 98 RECOMENDACI(cid:222)N DEL CONSEJO de 3 de mayo de 1998 relativa al nombramiento del Presidente del Banco Central Europeo, de su Vicepresidente y de otros miembros de su Comit(cid:130) Ejecutivo (98/318/CE) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el segundo apartado de su art(cid:146)culo 109 A y el segundo gui(cid:155)n del apartado 1 de su art(cid:146)culo 109 L as(cid:146) como el art(cid:146)culo 50 del Protocolo sobre los estatutos del Sistema Europeo de Bancos Centrales y del Banco Central Europeo, RECOMIENDA por la presente a: 1. Wim DUISENBERG como Presidente del Banco Central Europeo, por un per(cid:146)odo de ocho a ˜nos. 2. Christian NOYER como Vicepresidente del Banco Central Europeo, por un per(cid:146)odo de cuatro a ˜nos. 3. Otmar ISSING como miembro del Comit(cid:130) Ejecutivo del Banco Central Europeo por un per(cid:146)odo de ocho a ˜nos. 4. Tommaso PADOA SCHIOPPA como miembro del Comit(cid:130) Ejecutivo del Banco Central Europeo por un per(cid:146)odo de siete a ˜nos. 5. Eugenio DOMINGO SOLANS como miembro del Comit(cid:130) Ejecutivo del Banco Central Europeo por un per(cid:146)odo de seis a ˜nos. 6. Sirkka H(cid:142)M(cid:142)L(cid:142)INEN como miembro del Comit(cid:130) Ejecutivo del Banco Central Europeo por un per(cid:146)odo de cinco a ˜nos. La presente recomendaci(cid:155)n ser ´a presentada para su aprobaci(cid:155)n a los Gobiernos de los Estados miembros a nivel de Jefes de Estado o de Gobierno que adopten la moneda ´unica tras consultar al Parlamento Europeo y al Consejo del Instituto Monetario Europeo. La presente recomendaci(cid:155)n ser ´a publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 3 de mayo de 1998. Por el Consejo El Presidente G. BROWN


title: 98/318/EG: Aanbeveling van de Raad van 3 mei 1998 betreffende de benoeming van de president van de Europese Centrale Bank, de vice-president en de andere leden van de directie

text: L 139/36 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 5. 98 AANBEVELING VAN DE RAAD van 3 mei 1998 betreffende de benoeming van de president van de Europese Centrale Bank, de vice-president en de andere leden van de directie (98/318/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 109 A, lid 2, op artikel 109 L, lid 1, tweede streepje, en op artikel 50 van het protocol betreffende de statuten van het Europees Stelsel van centrale banken en van de Europese Centrale Bank, BEVEELT AAN om over te gaan tot de benoeming van: 1. De heer Wim DUISENBERG tot president van de Europese Centrale Bank, voor een periode van acht jaar. 2. De heer Christian NOYER tot vice-president van de Europese Centrale Bank voor een periode van vier jaar. 3. De heer Otmar ISSING tot lid van de directie van de Europese Centrale Bank voor een periode van acht jaar. 4. De heer Tommaso PADOA SCHIOPPA tot lid van de directie van de Europese Centrale Bank voor een periode van zeven jaar. 5. De heer Eugenio DOMINGO SOLANS tot lid van de directie van de Europese Centrale Bank voor een periode van zes jaar. 6. Mevrouw Sirkka H(cid:142)M(cid:142)L(cid:142)INEN tot lid van de directie van de Europese Centrale Bank voor een periode van vijf jaar. Deze aanbeveling wordt, na raadpleging van het Europees Parlement en de Raad van het Europees Monetair Instituut, ter fine van beslissing voorgelegd aan de regeringen op het niveau van de staatshoofden en regeringsleiders van de lidstaten die overgaan tot de aanneming van (cid:130)(cid:130)n munt. Deze aanbeveling wordt bekendgemaakt Gemeenschappen. in het Publicatieblad van de Europese Gedaan te Brussel, 3 mei 1998. Voor de Raad De Voorzitter G. BROWN