title: Eiropas kopienu dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums (1998. gada 27. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas locekļus

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)

text: 01/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 443 41998D0380 L 171/30 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 17. 6. 1998. EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (1998. gada 27. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas locekļus (98/380/EK, EOTK, Euratom) EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU. ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 168. a pantu, ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 32. d pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140. a pantu, ņemot vērā Padomes Lēmumu 88/591/EOTK, EEK, Euratom (1988. gada 24. oktobris), ar ko izveido Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesu (1), tā kā 1998. gada 31. augustā beidzas pilnvaru termiņš Josef Azizi kungam, Cornelius Paulus Briet kungam, Marc Jaeger kungam, Andreas Kalogeropoulus kungam, Koenraad Lenaerts kungam, Rui Manuel Gens de Moura Ramos kungam, Virpi Tiili kundzei un Bo Vesterdorf kungam; tā kā daļējai Pirmās instances tiesas locekļu nomaiņai būtu jāno- tiek no 1988. gada 1. septembra līdz 2004. gada 31. augustam; tā kā, lai pabeigtu daļēju Pirmās instances tiesas locekļu nomaiņu, vēlāk vajadzēs iecelt vienu tiesnesi, 1. pants Par Pirmās instances tiesas tiesnešiem laikposmā no 1998. gada 1. septembra līdz 2004. gada 31. augustam tiek ieceltas šādas per- sonas: Josef Azizi kungs, Marc Jaeger kungs, Koenraad Lenaerts kungs, Rui Manuel Gens de Moura Ramos kungs, Virpi Tiili kundze, Bo Vesterdorf kungs, Michael Vilaras kungs. Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 2. pants Briselē, 1998. gada 27. maijā Priekšsēdētājs S. WALL (1) OV L 319, 25. 11. 1988. , 1. lpp. Labojums: OV C 215, 21. 8. 1989. , 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 95/1/EK, Eur- atom, EOTK, ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievie- nošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1. 1. 1995. , 1. lpp. )


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1626/98 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Πέμπτο πρόγραμμα-πλαίσιο δράσεων έρευνας, τεχνολογικής ανάπτυξης και επίδειξης της Ευρωπαiκής Κοινότητας (χρηματοδότηση από τον προϋπολογισμό)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
employment policy
higher education
innovation
quality of life
research and development
scientific research
small and medium-sized enterprises
technological change

formats: html pdf print

text: C 31/62 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 (1999/C 31/081) GRAPTH ERVTHSH E-1624/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw,texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Koino·thtaw (xrhmatodo·thsh apo· ton proy¤pologismo·) Lamba·nontaw ypo·ch ta e·ggrafa COM(97)439 teliko· › 97/0119 COD › 97/0120 CNS (1), kai me anafora· stiw kentrike·w dra·seiw, ua mporoy·se h Epitroph·: 1. Na diathrh·sei gia ka·ue kentrikh· dra·sh e·na kata·llhlo periuv· rio pistv· sevn gia drasthrio·thtew epi·deijhw, kainotomi·aw kai yposth·rijhw tvn MME v· ste na diathrhuei· h v· uhsh poy prosdi·dei h e·reyna kai kainotomi·a sthn agora·; 2. Na ensvmatv· sei kai kata· syne·peia na ejoruologh·sei to periexo·meno tvn proteino·menvn kentrikv· n dra·sevn me tiw kata·llhlew prosarmoge·w, o·poy toy·to kaui·statai dynato·n, sto plai·sio tvn uematikv· n programma·tvn poy e·xei ypodei·jei h Epitroph·; 3. Na entopi·sei 10 kentrike·w dra·seiw sxetika· me to koinotiko· pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnolo- gikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw kai mi·a gia to pro·gramma-plai·sio EYRATOM, kai na xorhgh·sei thn apaitoy·menh xrhmatodo·thsh, eparkh· kri·simh ma·za, ikano·thta aporro·fhshw, epi·pedo episthmonikh·w kai texnologikh·w aristei·aw kaai strathgikh· orato·thta; 4. Na ejarth·sei thn katanomh· tvn xrhmatodotikv· n po·rvn stiw kentrike·w dra·seiw apo· ta apotele·smata poy epitygxa·nontai kai epalhuey·ontai prow apofygh·n mi·aw pentaetoy·w akamci·aw kai epibalo·menhw xrhmatodo·- thshw drasthrioth·tvn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw me xamhlo· epi·pedo prodiagrafv· n sthn texnologi·a kai thn kainotomi·a; 5. Na para·sxei sy·gxronoyw, aploy·w kai diafanei·w dioikhtikoy·w mhxanismoy·w ejasfali·zontaw ikanopoihtiko· epi·pedo dapa·nhw dioikhtikh·w leitoyrgi·aw kai xro·noy poy katanalv· netai me·sv thw oruh·w ana·ueshw sygke- krime·nvn drasthrioth·tvn me periorisme·na epi·peda grafeiokratikv· n mhxanismv· n gia th lh·ch apofa·sevn, kai anaue·tontaw th lh·ch koinv· n apofa·sevn mo·no sta anv· tera dioikhtika· klima·kia tvn enexo·menvn Epitro·pvn; (1) EE C 291, 25. 9. 1997, sel. 15-16. (1999/C 31/082) GRAPTH ERVTHSH E-1625/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Koino·thtaw (xrhmatodo·thsh apo· ton proy¤pologismo·) Lamba·nontaw ypo·ch thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw (1998-2002)» kai thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·- gramma-plai·sio drasthrioth·tvn e·reynaw kai ekpai·deyshw gia thn Eyrvpai¤kh· Koino·thta Atomikh·w Ene·rgeiaw (Eyrato·m) (1998-2002)» (COM(97)439 teliko· › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1), ua mporoy·se h Epitroph· na ejarth·sei thn katanomh· tvn xrhmatodotikv· n po·rvn apo· thn posostiai·a epanejisorro·pish tvn dra·sevn antallagv· n ana·mesa ston akadhmai¤ko· kai ton biomhxaniko· xv· ro, ta panepi- sth·mia kai tiw MME, ta mei·zona ereynhtika· ke·ntra kai ta biomhxanika· ergasth·ria kai tiw MME; (1) EE C 291, 25. 9. 1997, sel. 15-16. (1999/C 31/083) GRAPTH ERVTHSH E-1626/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (27 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Koino·thtaw (xrhmatodo·thsh apo· ton proy¤pologismo·) Lamba·nontaw ypo·ch thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·gramma-plai·sio dra·sevn e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw (1998-2002)» kai thn «tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy gia to pe·mpto pro·- gramma-plai·sio drasthrioth·tvn e·reynaw kai ekpai·deyshw gia thn Eyrvpai¤kh· Koino·thta Atomikh·w Ene·rgeiaw (Eyrato·m) (1998-2002)» (COM(97)439 teliko· › 97/0119 COD › 97/0120 CNS) (1),


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen om genomförande av den första handlingsplanen för innovation i Europa"

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
development policy
employment policy
innovation

text: C 235/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen om genomförande av den första handlingsplanen för innovation i Europa” (98/C 235/10) Den 21 januari 1998 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 13 maj 1998. Föredragande var Ulla Sirkeinen. Vid sin 355:e plenarsessionen den 27-28 maj 1998 (sammanträdet den 27 maj 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 2. Sammanfattning av innehållet i kommissionens do- Ekonomiska och sociala kommittén konstaterar 1. 1. i sitt yttrande om grönboken om innovationer(1) att: — innovationer utgör grunden för konkurrenskraft, sysselsättning och ekonomisk och social utveckling, kument Det dokument som skall granskas har följande innehåll: 2. 1. Genomförande av handlingsplanen Genomförandet har inletts på gemenskapsnivå. Tabellen nedan ger en översikt över de olika åtgärderna, de viktigaste framstegen och nuläget inom olika områden: — innovationerna skapar grunden för fortsatt samman- hållning och I m m a t e r i a l r ä t t s l i g t s k y d d — innovation är till sin karaktär en omfattande och splittrad process som består av många komponenter och som bör behandlas koordinerat på basis av subsidiaritetsprincipen. 1. 2. För att arbetslösheten i Europa skall kunna minskas förutsätts nya attityder och angreppsmetoder. I synnerhet bör man förbättra innovationsförutsättning- arna i Europa. Dessa omfattar även mycket annat än forskning och teknologi, bl. a. attitydklimat, samhälleli- ga ramar och utbildningsramar samt regleringsstruktu- ren. Europeiska råden i Amsterdam och Luxemburg har gett kommissionen i uppgift att främja forskning och innovationer för att minska arbetslösheten. 1. 3. Kommissionen inledde diskussionen om innova- tionspolitiken med att publicera en grönbok om ämnet år 1995 (2). Ekonomiska och sociala kommittén lade fram sitt yttrande om denna i maj 1996 (1). På basis av grönboken och de reaktioner man fick på den presenterade kommissionen i december 1996 den första handlingsplanen för innovationer i Europa. Det medde- lande från kommissionen som är föremål för detta yttrande innehåller den första årliga översikten av hur handlingsplanen har förverkligats samt ett förslag till prioriterade åtgärder för 1998. (1) EGT C 212, 22. 7. 1996. (2) KOM(95) 688 slutlig. Grönboken om gemenskapspatentet och det europeiska patentsystemet: — Kommissionens beslut om fortsatta åtgärder, början av 1998 Help-desk-service för skydd av immaterialrätt: — Meddelande om inrättandet av de externa tjänsterna i början av 1998, funktionsberedskap i mitten av 1998 Tillgång till patenthandlingar: — De europeiska patentverken har beslutat om att åstadkomma ett enhetligt gränssnitt för tillgång till information Skydd för biotekniska uppfinningar: — Godkännande i rådet den 10 november 1997 om ett direktiv om dessa Immaterialrätt i informationssamhället: — Kommissionens förslag till direktiv om detta den 10 december 1997 Tekniska uppfinningar: — Kommissionens förslag till direktiv i anslutning till rådslaget om grönboken om bruksmönster F i n a n s i e r i n g a v i n n o v a t i v v e r k s a m h e t De europeiska kapitalmarknaderna: — Skapandet av Euro-Nouveau Marché och EASDAQ — Kommissionens rapport om kvarstående hinder till Europeiska rådet i juni 1998 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/47 I-TEC (Innovation och riskkapital): Form-Inno-Tech: — Val av 9 riskkapitalfonder vid slutet av 1997 (380 mil- joner ecu för 150 små eller medelstora innovations- företag); man strävar efter att fonderna skall bilda ett nätverk JEV — Joint European Ventures: — Verkställande av insatser för stöd av gränsöver- skridande samriskföretag (5 miljoner ecu) LIFT (kontakter för finansiering av teknologiska innova- tioner): — Anbudsinfordran om att driva Help-desk-tjänsten för förmedling av kontakter mellan investerare och företagare, implementering i mitten av 1998 Företagsverksamhet och tillgång till finansiering: — Investeringsforum och utbildningstillfällen inom ramen för programmen ”Innovation” (hittills ca 330 projekt) och Brite-Euram (hittills 5 projekt) — Upprättandet av forum för bioteknik — Rundabordskonferensen i Paris om innovation, före- tags- nybildning och sysselsättning R e g e l v e r k e t o c h e n f ö r e n k l i n g a v d e a d m i n i s t r a t i v a r u t i n e r n a Arbetsgruppen BEST (Förenkling av företagens verk- samhetsmiljö): — Beredning av en rapport till Europeiska rådet i juni 1998 SLIM (förenkling av lagstiftningen för den inre mark- naden): — Rapport till rådet i november 1997 Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG): — Kommissionens meddelande om ”Europeiska ekono- miska intressegrupperingars deltagande i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel” — Handbok för småföretag om EEIG inom ramen för REGIE-nätverket (Réseau Européen des Groupe- ments d’Interêt Économique) U t b i l d n i n g Erasmus för lärlingar: — Beslut i september 1997 om grundprinciperna för utbyggnaden av ett nätverk för företag och grundan- det av småföretag Train-Re-Tech: — Sammanföringen av programmen ”stimulans av utbildning och rörlighet för forskare” och ”Leonar- do”, fortsättning i det femte ramprogrammet — Utbyggnad av APH-forskarnätet I n n o v a t i o n s o r i e n t e r a d f o r s k n i n g Femte ramprogrammet ”Forskning och teknisk utveck- ling (FoTU)”: — Nyckelåtgärder som centrala delar av rampro- grammet — Främjande av innovation inom de tematiska pro- grammen Integration av småföretag i det femte ramprogrammet för FoTU: — Horisontellt program ”Innovation inom och delta- gande av små och medelstora företag” — 9 000 småföretag har deltagit i det fjärde rampro- grammet 30 månader efter fjärde ramprogrammets inledning Förbättrad koppling mellan forskning och standardise- ring: — Arbetsdokument om forskning och standardisering PROSOMA Esprit: — Tillgång till information om resultat för FoTU på CD-rom och Internet Initiativ till tekniköverföring från det Gemensamma forskningscentret (GFC): — Initiativet kommer att genomföras successivt; verk- ställandet skall övervakas och resultaten för 1998 skall utvärderas F ö r s t ä r k t s a m o r d n i n g a v i n n o v a t i o n e r Skapande av samordnande mekanismer: — Generaldirektörernas grupp ”Innovation” — Kommissionens meddelande om sammanhållning, konkurrens, FoTU och innovation är under bered- ning Innovationer och innovationspolitik i Europa — en sammanfattande översikt: — 70 000 transnationella utbildningsperioder före års- — Bekräftandet i november 1997 av projektet och skiftet 1998/1999 EUROPASS: — Varvade utbildningslinjer med yrkesinriktning inom högskolor Campus-Voice: — Partnernät mellan 70 högskolor, 6 företag och tidsplanen för översikten 2. 2. Prioriterade åtgärder 1998 2. 2. 1. Att fortsätta genomförandet av handlingspla- nen kommer även i fortsättningen att höra till kommis- sionens högsta prioriteringar. Detta gäller särskilt för områdena: 7 tidningsförlag samt studentföreningar — Immateriella tillgångar. C 235/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 — Tillträde till finansiering. — Förenkling av administration. — Utveckling av företagaranda. 2. 2. 2. Mot bakgrunden av ovannämnda mål läggs tonvikten vid verksamhet som har följande syften: — Att involvera medlemsstaterna och berörda aktörer, särskilt genom att de deltar i arbetet med att utarbeta lägesrapporter om innovation. — Att åstadkomma nybildning av företag samt utveck- ling och tillväxt inom befintliga företag, särskilt sådana som baseras på ny teknik. borde dock fästa större uppmärksamhet vid själva utformningen av översikten. Trots att meddelandet är kort är det tämligen svårförståeligt för en utomstående, i synnerhet då indelningen avviker från den indelning man använde i handlingsplanen för innovationspoliti- ken. De prioriterade åtgärderna för 1998 har inte motiverats och de nödvändiga åtgärderna har inte beskrivits. 3. 3. Kommittén föreslår att man för att förbättra läsbarheten av översikten skall lägga till en konkret sammanfattning i tabellform med följande kolumner: — de prioriterade åtgärderna, — Att främja nya former för produktion och försälj- — vad som gjorts inom respektive åtgärd, ning. — Att främja ökad yrkeskunnighet bland innovations- stödsrådgivare, särskilt genom utbildning på områ- dena teknikförmedling, tekniköverföring och finan- siell analys av teknikföretag. — Att underlätta inbördes kontakter eller, vid behov, bygga upp privata och/eller offentliga nätverk som kan erbjuda stöd och rådgivning till företag på områdena teknik, marknadsföring, informations- och finansbevakning. 2. 2. 3. information om de olika åtgärder som nämnts ovan. Dokumentet åtföljs av en bilaga som innehåller 3. Allmänna synpunkter 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén koncentre- rar sig i detta yttrande på allmänna synpunkter på kommissionens meddelande samt på att kommentera de prioriterade åtgärderna för 1998. Pågående enskilda åtgärder behandlas bara i den utsträckning det finns något väsentligt nytt att kommentera. Kommittén har redan lagt fram och bereder för tillfället flera yttranden som hänför sig till handlingsplanen och innovationspoli- tiken (1). De synpunkter som framförs i dessa yttranden upprepas inte här, men de utgör dock en bakgrund för detta yttrande. 3. 2. Såväl för dem som deltar i verksamheten som för intresserade är det nyttigt att kommissionen publice- rar en årlig översikt av handlingsplanen för innovations- politiken med förslag till prioriterade åtgärder. Man (1) Yttrande om grönboken om innovation, EGT C 212, 22. 7. 1997. Yttrande på eget initiativ om ”Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)”, EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 31. Yttrande om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i forskningsverksamhet för genomförandet av femte ram- programmet (1998-2002), och om regler för spridning av resultat av denna forskning, EG och Euratom. — vad man avser göra nästa år. Målen med och prioriteringarna i EU:s innovations- politik 3. 4. Ett av de allvarligaste problemen i Europa är arbetslösheten. Det är både rimligt och nödvändigt att innovationspolitiken inriktas på att avhjälpa detta problem. I länder där man investerar mer i utbildning, forskning, innovation och ny teknologi uppstår fler arbetsplatser. Innovation är i grund och botten en kulturfråga. 3. 5. Detta borde betonas starkare i kommissionens plan. Det är frågan om attityder och samhällets vilja att förnya sig, om inställning till förändringar och risker, företagaranda och dynamik i allmänhet. Utvecklingen av utbildningen och dess kontakter till arbetslivet och företag har en nyckelroll. För att innovationerna skall lyckas är det viktigt 3. 6. att man på arbetsplatserna på bred front medverkar i hela innovationsprocessen och att organisationen av arbetet ger alla en möjlighet att delta, utveckla och utnyttja sitt kunnande. 3. 7. I Europa fäster man traditionellt mycket upp- märksamhet vid att man vid strukturförändringar inom näringslivet också tar hänsyn till den sociala samman- hållningen. Detta bekräftas numera även med Amster- damfördraget. I denna process kan den sociala dialogen mellan arbetsmarknadsparterna ha en central roll. 3. 8. Arbetsplatser skapas i första hand i små och medelstora företag, inom hantverk och mikroföretag. De befinner sig nära marknaden och kan snabbt anpassa sig till och uppfylla människornas behov. Att förbättra förutsättningarna för småföretagen att delta i hela 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/49 innovationsprocessen är av högsta prioritet. ESK har i flera yttranden fäst uppmärksamhet vid dessa frågor (1). Ett centralt medel i detta sammanhang är att skapa företagsnätverk och samarbete särskilt mellan små och stora företag. Vid genomförandet av handlingsplanen för 3. 8. 1. innovation vore det nyttigt att utnyttja den typologiska indelningen av småföretag i utvecklare av teknologi, utnyttjare av ny teknologi och passiva företag. Denna indelning har presenterats närmare i det ovannämnda yttrandet. I punkt 5. 1. 4 i detta yttrande görs ett konkret förslag på basis av denna indelning. Innovationspolitik är ett mycket mångfacetterat 3. 9. område som verkar på många plan. I EU omfattar den såväl företagens och andra enskilda aktörers åtgärder som lokala, regionala och nationella åtgärder samt åtgärder på EU-nivå. ESK betonade redan i sitt yttrande om grönboken att EU i innovationspolitiken i första hand bör koncentrera sig på frågor som ankommer på unionen, dvs. på att sköta frågor om normramen på EU-nivå, inre marknaden, strukturfonderna och forskningsprogrammen. ESK betonar fortsättningsvis att man bör prioritera personalresurser för och finansie- ring av dessa områden. 3. 10. EU kan vidta åtgärder om sådana frågor som ankommer på medlemsstater, regioner eller marknads- aktörer endast då dessa åtgärder ger upphov till mervärde eller då det krävs politisk mobilisering. Innovationssyste- met är traditionellt uppsplittrat på en rad olika områden: finansiering, utbildning, grundande och utveckling av företag samt forskningsverksamhet inom företag, uni- versitet och andra forskningsenheter. På dessa områden skulle man av EU i första hand behöva sammanfattad och jämförbar information och möjlighet att utbyta erfarenheter och skapa samarbetsnätverk mellan infor- mations-, utbildnings- och rådgivningsorganisationer i olika medlemsstater samt vid behov samordna nationella och regionala åtgärder. Första handlingsplanen för innovation 3. 11. ESK noterar med tillfredsställelse att många synpunkter som kommittén lade fram i sitt yttrande om grönboken (2) har beaktats i handlingsplanen. ESK har dock inte haft tillfälle att avge något yttrande om själva handlingsplanen för innovationer i Europa, varför vi i detta sammanhang framför följande synpunkter. Vikten av att 3. 11. 1. främja innovationer skulle förutsätta en effektivt och klart fungerande handlings- plan. Kommissionens första handlingsplan och verkställ- andet av den ger dock ett delvis ofullständigt och ostrukturerat intryck. Kommittén medger att främjandet av innovationer i sig är mångdimensionellt och därför svårt, men kommittén uttrycker farhågor om vilken slagkraft kommissionens handlingsplan får. 3. 11. 2. Handlingsplanen bygger huvudsakligen på forskningsverksamhet och utnyttjande av dess resultat, i synnerhet inom EU:s femte ramprogram för forsknings- och utvecklingsverksamhet. De flesta åtgärderna hänför sig till att förbättra möjligheterna och upphäva hindren för att dra nytta av forskningsresultat. 3. 11. 3. Alla innovationer får dock inte sin början genom forskning. I handlingsplanen har man helt åsido- satt en minst lika viktig del av innovationssystemet, nämligen marknaden. Vid sidan av den tekniska utbuds- sektorn bör man i företagen även utveckla förmågan att identifiera marknadens behov samt marknadsföringen både inom och utanför EU. Detta borde klart konstateras i handlingsplanen trots att en stor del av de olika åtgärderna, såsom information och utbildning, inte faller under EU:s behörighet. 3. 11. 4. Att den inre marknaden fungerar hör till EU:s ansvarsområde och är en central förutsättning för innovationsverksamhetens framgång. Detta gäller alla marknader, men problem förekommer i synnerhet inom helt eller delvis slutna sektorer. Att utvecklingen är långsam jämfört med de viktigaste konkurrenterna har man kunnat notera i synnerhet inom datakommunika- tions- och datatekniksektorerna, inom vilka de flesta innovationer å andra sidan uppstår. 3. 11. 5. Strukturfonderna utgör EU:s viktigaste resur- ser för att främja utvecklingen av regionala näringar i Europa samt främja sammanhållningen och den stabila utvecklingen av levnadsförhållanden. Ett centralt medel i innovationspolitiken på EU-nivå borde i framtiden även vara att utnyttja strukturfonderna för verksamhet som främjar innovationer. Detta skulle på bästa sätt främja sysselsättningen, vilket enligt ESK bör vara det primära målet då strukturfonderna förnyas. För tillfället nämns denna möjlighet endast i handlingsplanen. (1) Speciellt i yttrandet på eget initiativ om ”Konsekvenser för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i EU (på gemenskaplig och nationell nivå)”, EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 31. (2) EGT C 212, 22. 7. 1996. 3. 11. 6. Alla de projekt som stöder utvecklingen av informationssamhället i Europa är också viktiga för att förbättra innovationsverksamheten. Informationssam- hället är en gynnsam miljö för innovationsverksamhet C 235/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 och skapar såväl efterfrågan på som förutsättningar för nya produkter och tjänster. och täckande metoder, såsom t. ex. sakkunskapen hos det ovannämnda innovationsforumet. ESK bör på ett konstruktivt sätt kopplas till utvärderingsprocessen. Verkställandet av planen 3. 12. ESK finner det positivt att handlingsplanen för innovationspolitik redan har inletts i så stor omfattning. Kommittén är i synnerhet nöjd med att en så stor del av de påbörjade åtgärderna hänför sig till handlingsplanens prioriterade åtgärder för skapandet av ett innovations- främjande ramverk för regler, förvaltning och finansie- ring. ESK anser att åtgärder inom dessa områden är primära, eftersom de klart hör till EU:s behörighet, vilket redan konstaterats i punkt 3. 8. 3. 13. ESK konstaterar att av de punkter som ingår i handlingsprogrammet för innovationspolitiken behand- lar meddelandet i samband med presentationen av prioriterade åtgärder för 1998 över huvud taget inte beskattning, tekniska framtidsutsikter, konkurrens och strukturfonderna. Det vore nyttigt om kommissionen, t. ex. i samband med att de prioriterade åtgärderna för 1998 presenteras, kunde meddela när man kommer att börja arbeta med dessa. 3. 14. Avsikten är inte att reservera skilda anslag för handlingsprogrammet för innovationspolitiken, utan verksamheten består av horisontella åtgärder, samord- ning och granskning av innehållet i redan befintliga program. I sitt yttrande om grönboken understödde ESK uttryckligen detta förfarande, men ansåg det nödvändigt att reservera tilläggsfinansiering för sprid- ning och användning av resultaten av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom ramen för (det fjärde) ramprogrammet. Hur har man tagit hänsyn till detta i förslagen om det femte ramprogrammet? 3. 15. Eftersom innovationspolitiken till sin karaktär är horisontell, är samarbete och samordning mellan kommissionens olika generaldirektorat en förutsättning för att verksamheten på EU-nivå skall lyckas. Veterligen har generaldirektörernas grupp fungerat bra för detta syfte. ESK förutsätter att samarbetet ytterligare ökas och effektiveras så att konkreta resultat kan uppnås. 3. 16. Kommissionen har bildat en grupp av ledande tjänstemän från medlemsstaterna med uppgift att styra utformningen av den europeiska innovationsverksamhe- ten och -politiken. ESK anser att tjänstemannagruppen bör utvidgas till ett innovationsforum (Innovation plat- form), där man skulle samla sakkunnigrepresentanter för samhällets olika intressegrupper, som kunde ge synpunkter på centrala problem och prioriteringar samt fungera som en förmedlare av goda handlingsmodeller. 4. Särskilda kommentarer om punkterna i programmet 4. 1. Immaterialrättsligt skydd 4. 1. 1. lagt fram ett särskilt yttrande (1). Grönbok om patent. Om denna har kommittén 4. 1. 2. Stöd- och informationstjänst för immateriell äganderätt (IPR). A˚ tgärden i sig är nyttig. ESK uppmanar dock kommissionen att noggrant bevaka hur tjänsten används för att bedöma om en sådan central lösning motsvarar användarnas behov eller om man i första hand borde satsa på decentraliserade tjänster i medlems- staterna eller regionerna. 4. 2. Finansiering av innovativ verksamhet 4. 2. 1. Försöksprojektet I-TEC. Projektet och sättet att genomföra det verkar välmotiverade och berättigade. A¨ nnu kan man dock inte kommentera de praktiska erfarenheterna. LIFT-projektet. A˚ tgärden verkar i sig nödvän- 4. 2. 2. dig. Man har dock inte heller tillräcklig erfarenhet om genomförandet av detta för att bedöma resultatet, varför man bör fästa uppmärksamhet vid uppföljningen och vid hur väl den centraliserade lösningen fungerar. 4. 2. 3. Företagaranda och tillgång till finansiering av avancerad teknik. Inom ramen för detta projekt på detta synnerligen viktiga område har man redan fått till stånd en avsevärd mängd aktiviteter. Egentliga resultat kan inte utvärderas ännu — de resultat kommissionen presenterar är egentligen inte slutliga resultat, utan vidtagna åtgärder. 4. 3. Regelverket och en förenkling av de administrativa rutinerna 4. 3. 1. Meddelande om EEIG. Offentlig upphandling kan ha en central betydelse för främjandet av innovatio- ner, och kommissionen bör betona detta i fortsättningen. EEIG är ett viktigt instrument för organiseringen av företags innovationsverksamhet. I detta syfte är ett meddelande där dessa aspekter kombineras välkommet. REGIE-åtgärden. A˚ tgärder av denna typ för 4. 3. 2. att skapa nätverk är nödvändiga. A¨ rendet verkar dock framskrida mycket långsamt. 3. 17. Till förvaltningen av innovationsplanen hör som en central del utvärderingen och åtgärder föranledda av denna. För detta bör man aktivt använda effektiva (1) EGT C 129, 27. 4. 1998. 27. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 235/51 4. 4. Utbildning Projekten Campus Voice, Form-Inno-Tech och 4. 4. 1. Train-Re-Tech hänför sig alla till viktiga delar av innovationssystemet. ESK ser dem som pilotprojekt som kan ge erfarenheter och idéer för nationella program eller program på EU-nivå. Det är viktigt att utvärdera dem och dra praktiska slutsatser, vilket inbegriper avveckling av sådana projekt som mer eller mindre misslyckats. 4. 5. Innovationsorienterad forskning Planeringen av verksamhet på EU-nivå för de 4. 5. 1. kommande åren är för tillfället i slutskedet eftersom de viktigaste besluten om det femte ramprogrammet för forskning och utveckling i stort sett är tagna. Om denna helhet har ESK tidigare lagt fram ett särskilt yttrande och kommer också att lägga fram ytterligare ett antal (1). 4. 5. 2. Kommissionen konstaterar att EU har fyra nackdelar i forsknings- och utvecklingsverksamheten, nämligen otillräcklig finansiering, splittring, brister i förmågan att identifiera samhällets och marknadens behov samt en otillräcklig länk mellan forskningen och dess tillämpningar. Riktigheten av de två sistnämnda bevisas av att Europa har förlorat marknadsandelar i synnerhet inom de branscher som växer snabbast. Ju bättre forskningsarbetet motsvarar marknadens behov, desto mindre är problemen med finansiering av forskning — de placerade medlen fås snabbt tillbaka från mark- naden. 4. 5. 3. Integrationen av små och medelstora företag i ramprogrammet. ESK har i sina yttranden upprepade gånger betonat betydelsen av denna fråga. Det är positivt att de små och medelstora företagens deltagande har ökat, men man bör ställa målen högre. Förbättrad koppling mellan forskning och stan- 4. 5. 4. dardisering. Kommissionens arbetsdokument är ett nyt- tigt steg, men inom detta område borde åtgärderna gå längre och ha en vidare räckvidd. Standardiseringen borde tas i beaktande från första början då varje forskningsprojekt påbörjas, såväl på EU-nivå som an- (1) Yttrande om ”Kommissionens arbetsdokument Mot femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska målen” — EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 38. Yttrande om ”A¨ ndrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapernas verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)” — EGT C 73, 9. 3. 1998, s. 133. Yttrande om ”Femte ramprogrammet FoTU — Delprogrammen”, under utarbetande. Yttrande om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i forskningsverksamhet för genomförandet av femte ram- programmet (1998-2002), och om regler för spridning av resultat av denna forskning, EG och Euratom. nars. Detta borde ske antingen så att man strävar efter överensstämmelse med befintliga standarder eller så att man uppmärksammar kommande standardiserings- behov. 4. 5. 5. PROSOMA. I detta intressanta försök behand- las spridning av forskningsresultat. Slutsatser om erfa- renheterna kan göras först senare. 4. 5. 6. Tekniköverföring från Gemensamma forsk- ningscentret. ESK stöder alla åtgärder med vilka man strävar efter att främja utnyttjandet av GFC:s forsknings- resultat. Detta skulle lyckas ännu bättre om GFC:s verksamhet skulle vara marknadsinriktad från början. 4. 6. Förstärkt samordning 4. 6. 1. Lägesrapport för innovation i Europa. Läges- rapporten är avsedd att vara ett redskap för analys av innovationspolitiken. Detta är nödvändigt, eftersom innovationspolitiken är så mångfacetterad och redska- pen för den ännu är delvis outvecklade. 5. Prioriterade åtgärder för 1998 5. 1. Kriterierna för hur prioriteringarna har fastställts framgår inte alltför tydligt i meddelandet. De fyra förstnämnda prioriterade områdena — immateriella rättigheter, finansiering, förenkling av de administrativa rutinerna och främjandet av företagsamhet — är dock viktiga och högst aktuella. 5. 1. 1. Beträffande de immateriella rättigheterna är de mest brådskande åtgärderna att få till stånd den reglering som behövs för att informationssamhället, innefattande elektronisk handel, skall fungera. Frågor som gäller bioteknik är också brådskande. Kommissionen bör också, i synnerhet om EU utvecklas till ett enhetligt patentområde, starkt verka för att göra patentsystemen enhetligare i hela världen. Vid utvecklingen av finansieringen är EU:s och 5. 1. 2. medlemsstaternas uppgift att skapa ett fungerande regelverk och generella incitament. För detta syfte borde man kartlägga de olika hindren för finansiering i medlemsländerna. Staternas och EU:s direkta finansie- ring bör begränsa sig till ”startkapital-skedet”. 5. 1. 3. Flera utredningar har gjorts om förenklandet av administrationen, och program som syftar till detta pågår. ESK har behandlat denna fråga i flera yttranden och har stött åtgärder som strävat efter förenkling. Det lönar sig inte längre att satsa mer pengar på nya C 235/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 98 utredningar, utan i stället bör man omedelbart börja verkställa planer och riva onödiga administrativa hinder på EU-nivå och nationellt. 5. 1. 4. Beträffande att främja företagsamhet hänvisar kommittén även till punkt 3. 9. ESK anser att det för att öka innovationsförmågan inom olika slags småföretag vore nyttigt att använda den i punkt 3. 8. 1 nämnda indelningen och föreslår att man skall inleda pilotprojekt för att utveckla förmedlarorganisationer där sådana ännu inte finns. Organisationerna kunde vara samman- slutningar som innehar eller förmedlar sakkunskap eller handelskammare och konsulter, som på begäran skulle betjäna småföretag vid sökandet av lämplig teknik, samarbetspartner (stora företag, enskilda forskare osv. ) och finansiering. Med kommissionens medverkan skulle förmedlarna bilda EU-täckande nätverk. 5. 2. Kommittén stöder visserligen de i slutet av meddelandet nämnda fem målen. Kommissionen beskri- ver dock inte alltför tydligt vilka åtgärder man avser vidta för att uppnå dessa mål. Alla målområden härför sig i huvudsak till medlemsstaternas behörighet, varför man bör fästa särskild uppmärksamhet vid bedömningen av behovet och planeringen av åtgärder på EU-nivå. 6. Slutsatser och rekommendationer 6. 1. Kommittén anser det vara värdefullt att publicera en årlig översikt av handlingsplanen för innovationspoli- tiken. Det första meddelandet är dock rätt svårförståe- ligt. ESK föreslår att man förbättrar läsbarheten genom att lägga till en sammanfattning i tabellformat där man presenterar de prioriterade åtgärderna, vad som gjorts inom respektive åtgärd och vad man avser göra nästa år. 6. 2. De små och medelstora företagens, hantverksin- dustrins och mikroföretagens förutsättningar att delta i hela innovationsprocessen bör ytterligare förbättras. För att främja företagande, vilket är en av de prioriterade åtgärderna för 1998, föreslår ESK att man inleder Bryssel den 27 maj 1998. pilotprojekt för att utveckla förmedlarorganisationer där sådana ännu inte finns. Dessa skulle bistå småföreta- gen med att söka teknologi, samarbetspartner och finansiering. Enligt ESK vore det nyttigt att använda sig av den typologiska indelningen av småföretag i utvecklare av teknologi, utnyttjare av ny teknologi och passiva företag. 6. 3. I handlingsplanen för innovation har man helt försummat marknaden som en mycket viktig del av innovationssystemet. ESK anser det vara viktigt att notera att en central förutsättning för innovationernas framgång är att den inre marknaden fungerar, vilket hör till EU:s ansvarsområde. 6. 4. Ett viktigt medel i innovationspolitiken på EU- nivå borde även vara att inrikta strukturfonderna på verksamhet som främjar innovationer. Detta skulle på bästa sätt även främja sysselsättningen, vilket enligt ESK är det viktigaste syftet då strukturfonderna reformeras. ESK anser att EU inom innovationspolitiken i 6. 5. första hand bör koncentrera sig på ärenden som faller innanför dess behörighet, dvs. frågor om regelverket på EU-nivå, den inre marknaden, strukturfonderna och forskningsprogram. Beträffande ärenden som ankom- mer på medlemsstaterna, regionerna eller marknads- aktörerna kan EU vidta åtgärder då de ger upphov till mervärde. Inom dessa områden skall EU främst samla och publicera jämförbar information, skapa möjligheter att utbyta erfarenheter och upprätta samarbetsnätverk samt vid behov samordna nationella och regionala åtgärder. 6. 6. För att effektivt genomföra handlingsplanen för innovationspolitik i Europa behövs en sakkunnig och bred insats för att identifiera problem och prioriteringar och utvärdera resultat. För detta syfte föreslår ESK att man grundar ett innovationsforum genom att utvidga gruppen för ledande nationella tjänstemän med sakkun- nigrepresentanter för olika samhälleliga intressegrupper. Forumet skulle bidra till utbyte av erfarenheter och samordning mellan medlemsländer och andra parter. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Eurostat publications and databases 1998 : Practical mini-guide.

eurovoc_concepts:
EU publication
Eurostat
access to EU information
database


title: WRITTEN QUESTION No. 1628/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Twenty-sixth report on competition policy

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Cyprus
GATT
accession to the European Union
agreement (EU)
approximation of laws
competition policy
control of State aid
dominant position
restriction on competition

text: 5. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 31/63 Voiko komissio laatia uudelleen ja lujittaa toimia, jotka on suunnattu innovaatioon ja siihen, ett(cid:228) pk-yritykset osallistuvat nelj(cid:228)nness(cid:228) puiteohjelmassa vahvistettujen toimien viimeistelemiseen? Voiko komissio tukea pk- yrityksi(cid:228) toimissa, jotka on suunnattu tutkijoiden ja tiedemiesten yritt(cid:228)j(cid:228)hengen tukemiseen ja tilap(cid:228)istukij(cid:228)r- jestelm(cid:228)n luomiseen teknologisten yhteisyritysten perustamiseksi, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n tutkimustulosten teolliseen ja kaupalliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen? (1) EYVL C 291, 25. 9. 1997, s. 15›16. Komission j(cid:228)senen Edith Cressonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1623/98, E-1624/98, E-1625/98 ja E-1626/98 (8. hein(cid:228)kuuta 1998) Komission ehdotuksissa tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen viidenneksi puiteohjelmaksi (1) (TTK- ohjelma) ja erityisohjelmiksi (2) sovelletaan yhten(cid:228)ist(cid:228), monitieteist(cid:228) ja monialaista l(cid:228)hestymistapaa, jossa erityisesti keskityt(cid:228)(cid:228)n rajoitettuun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n tutkimusaiheita ja toimia. N(cid:228)iden avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n t(cid:228)rkeim- piin tavoitteisiin, kuten ty(cid:246)llisyyden ja el(cid:228)m(cid:228)nlaadun parantamiseen ja yritysten, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), kilpailukyvyn vahvistamiseen. Tutkimuksen ja kehitt(cid:228)misen kaikki nelj(cid:228) toiminta-aluetta, erityisohjelmat ja avaintoimintakokonaisuudet on suunniteltu konkreettisten tavoitteiden perusteella. Erityisesti kolmas toiminta-alue on omistettu innovaatiolle, tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miselle ja pk-yrityksille. Lis(cid:228)ksi kaikkien erityisohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa pyrit(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n pk-yritysten osallistumista. Avaintoimintakokonaisuuksissa on tarkoituksena k(cid:228)sitell(cid:228) monitieteisesti, yhdennetysti ja tuloshakuisesti tiettyj(cid:228) yhteis(cid:246)n nykyisi(cid:228) suuria haasteita ja kysymyksi(cid:228). Niiss(cid:228) olisi siten erityisesti edistett(cid:228)v(cid:228) tutkimuksen ja innovaation dynaamista yhteytt(cid:228) muun muassa demonstraatiotoimilla sek(cid:228) pk-yritysten merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osallistu- mista. Korkea tieteellinen ja tekninen taso on yhteis(cid:246)n tutkimuspolitiikan perusperiaatteita, ja viidennen TKK-puite- ohjelman tarjouskilpailuihin voivat osallistua kaikki fyysiset henkil(cid:246)t sek(cid:228) organisaatiot, kuten yritykset, pk- yritykset, tutkimuslaitokset ja yliopistot. Ohjelmien arvioinnissa, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n viidennen TKK-puiteohjelman 5 artiklassa, otetaan huomioon yleiset tavoitteet ja kuhunkin erityisohjelmaan parhaiten sopivat tuloksellisuuden ja vaikutusten osoittimet. Komissio vakuuttaa parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) viidett(cid:228) TKK-puiteohjelmaa hallinnoidaan ja toteutetaan tehok- kaasti ja avoimesti noudattaen s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) arviointiperusteita ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). (1) KOM(97) 142 lopullinen, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(97) 439 lopullinen, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(98) 8 lopullinen. (2) KOM(98) 305 ja 306. (1999/C 31/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: XXVI Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus Viite: (cid:148)XXVI Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus (1996)(cid:148) (SEK(97)0628 lopull. ), (CES 1381/97). Voiko komissio ryhty(cid:228) KIE-maiden ja Kyproksen suhteen toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senyytt(cid:228) tavoittelevat maat noudattavat ennen unioniin liittymist(cid:228) kilpailua ja valtion tukia koskevaa yhteis(cid:246)n politiikkaa? Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (15. hein(cid:228)kuuta 1998) Yhdeks(cid:228)n Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maan (KIE-maan) kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen (Bulgaria, T(cid:154)ekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia) ja kymmenennen KIE-maan Slovenian kanssa tehtyyn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1746/98 dell'on. Dominique SOUCHET alla Commissione. Reti da posta derivanti e permessi di pesca speciali

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing net
fishing permit
fishing regulations
fishing vessel

formats: html print


title: Reglamento (CE) n° 1072/98 de la Comisión de 27 de mayo de 1998 por el que se fan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 28. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 154/3 REGLAMENTO (CE) No 1072/98 DE LA COMISIÓN de 27 de mayo de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1599/ 96 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (3) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 1422/95 esta- blece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denominado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comi- sión (4); que este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencionada en el artículo 1 del citado Regla- mento; Considerando que el precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comu- nidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcu- larse a partir de las posibilidades de compra más favora- bles en el mercado mundial, establecidas sobre la base de las cotizaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo; que la calidad tipo de la melaza quedó establecida en el Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, para la observación de las posibili- dades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas realizadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las operaciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conoci- miento la Comisión, ya sea a través de los Estados miem- bros o por sus propios medios; que, al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/ 68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que la Comisión no debe tener en cuenta la citada información cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indi- cado en la oferta únicamente se refiera a una pequeña (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. (3) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. cantidad no representativa del mercado; que, asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representativos de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que, con objeto de obtener datos compara- bles relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o dismi- nuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la aplicación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficiente- mente representativos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considera- bles del precio representativo; Considerando que, cuando exista una diferencia entre el precio desencadenante del producto de que se trate y el precio representativo, deberán fijarse derechos de impor- tación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95; que, en caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/ 95, es preciso fijar importes específicos para estos dere- chos; Considerando que la aplicación de las presentes disposi- ciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicionales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el Anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplicables en la importación de los productos mencio- nados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el Anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 28 de mayo de 1998. L 154/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 98 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de mayo de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión ANEXO al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar Código NC Importe en ecus del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho adicional por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de productos (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,98 8,24 0,04 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf«

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
noise protection
pneumatic tyre

text: C 235/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf« (1) (98/C 235/05) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 6. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Edoardo Bagliano til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. maj 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, med 101 stemmer for og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Kommissionens direktivforslag udfylder et hul i 1. 1. de hidtil gennemførte foranstaltninger til bekæmpelse af støj fra vejtrafik. Direktiv 70/157/EØF vedrørende tilladt støj- 1. 2. niveau for motorkøretøjer tager udelukkende sigte på at kortlægge — og begrænse — støjemissioner fra køretøjers udstødningssystemer og mekaniske dele, der i sin tid var de største støjkilder. 1. 2. 1. De strengere tekniske krav, der er indført i medfør af de efterfølgende ændringer af ovennævnte direktiv, har ført til en kraftig reduktion af støjemissio- nerne fra de nævnte kilder, men samtidig har de henledt opmærksomheden på problemet med rullestøj fremkaldt af dækkenes kontakt med vejbanen. 1. 3. Dette forhold blev fremhævet i den seneste ændring (direktiv 92/97/EØF af 19. december 1992) af ovennævnte direktiv 70/157/EØF, idet Rådet i artikel 4 pålagde Kommissionen at udarbejde et forslag, der tager sigte på at forene kravene til sikkerhed med behovet for at begrænse støj fremkaldt ved dækkenes kontakt med vejbanen. Denne opgave er løst med det nærværende direktivforslag. 1. 3. 1. Der er tale om en ændring af direktiv 92/93/EF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf, der imidlertid ikke handler om støj. Direktivet fastlægger såvel hvilken metode, der skal anvendes til at måle dækstøjen, som grænseværdierne for de forskellige dæktypers støjniveauer. 2. Generelle bemærkninger Det nærværende direktivforslags anvendelses- 2. 1. område omfatter alle dæk beregnet til montering på personvogne (køretøjsklasse M1), last- og varevogne (køretøjsklasse M2, M3, N1, N2 og N3) og påhængskøre- tøjer hertil. Ikke omfattet er køretøjer, der er beregnet til andet end person- og godstransport, og som kun sjældent anvender vejnettet (f. eks. traktorer). 2. 1. 1. Kommissionen har taget hensyn til dette brede anvendelsesområde og har udarbejdet en fælles målings- metode, men foreslår dog differentierede grænseværdier for de forskellige køretøjsklasser. Inden for hver køre- tøjsklasse er grænseværdierne afhængige af: — på personvogne: den nominelle dækbredde (hvorved der tages højde for specielle krav om vejgreb og specialdæk), — på varevogne: dækkets konkrete anvendelse (almin- delige dæk, vinter- eller specialdæk). 2. 1. 2. Kommissionens hensigt har derfor været at fastlægge krav, der sigter mod at begrænse støj fremkaldt ved dækkenes kontakt med vejbanen, men som samtidig overholder sikkerhedskravene. 2. 1. 3. De forskellige dæktypers støjniveauer på for- skellige typer vejbelægning (eller under forskellige vejr- forhold) falder derimod uden for direktivets mål. ØSU påpeger i den forbindelse, at det i den 12. betragtning i direktiv 92/97/EØF af 19. december 1992 udtrykkeligt siges, at »igangværende undersøgelser må videreføres, så der kan fastlægges talværdier med henblik på fastsæt- telse af objektive kriterier for vejenes overensstemmelse«. 3. Tidsplan 3. 1. Direktivforslagets bestemmelser træder i kraft den 1. oktober 2001 for såvel nye dæk som for fabriksnye køretøjer, der udelukkende må være monteret med dæk, der opfylder forskrifterne. (1) EFT C 30 af 28. 1. 1998, s. 8. Fra den 1. oktober 2005 skal alle dæk opfylde 3. 2. forskrifterne i nærværende direktiv. 27. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 235/25 Følgende er ikke omfattet af forskrifterne i 3. 3. direktivforslaget: forbedringer, bilindustrien allerede har gennemført på dette felt. — dæk som er beregnet til montering på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1980, — dæk til midlertidig brug og dæk beregnet til ha- stigheder under 80 km/t eller med en nominal fælgdiameter på højst 245 mm. 4. Bemærkninger Prøvemetoden foreskriver, at målingen af dæk- 4. 1. støjen skal ske på en almindelig vejbelægning ved en hastighed på 80 km/t med bilen i frigear og med standset motor. De foranstaltninger, der vil blive indført for at 4. 1. 1. efterleve disse forskrifter, vil således få optimal virkning på begrænsningen af støjemissioner fra vejtrafik uden for byerne og andre steder med gennemgående trafik. 4. 1. 2. Der foretages derimod ingen målinger af dæk- støj ved acceleration eller opbremsning, der er mest fremherskende ved bykørsel og i køtrafik. ØSU er imidlertid opmærksom på, at der til trods for sagens vigtighed ikke findes en anerkendt prøvemetode på dette felt. 4. 2. De tekniske løsninger, der er nødvendige for at sikre vejgrebet på specialdæk til kørsel på f. eks. sne eller grusveje, retfærdiggør de foreslåede højere grænsevær- dier. 4. 2. 1. Der er ligeledes belæg for de differentierede grænseværdier for dæk (til personvogne), hvis egenskab- er skal stå i forhold til køreegenskaberne på det køretøj, som de er monteret på, for at sikre den størst mulige trafiksikkerhed. ØSU er enig i denne tankegang. De foreslåede grænseværdier er velafbalancere- 4. 3. de, for skønt de pålægger dækindustrien en betydelig opgave, er det teknisk muligt at opfylde kravene inden for de fastlagte tidsfrister. Grænseværdierne lever desuden op til for- 4. 3. 1. ventningerne hos de personer, der afventer tiltag til at begrænse trafikstøjen, og bidrager yderligere til de Bruxelles, den 27. maj 1998. 4. 4. Ikrafttrædelsesdatoen for direktivforslaget er forenelig med de frister, dækfabrikanterne har brug for for at kunne tilpasse sig de nye bestemmelser. Rådet bør undersøge, om dækfabrikanterne 4. 4. 1. råder over dæktyper, der allerede nu lever op til disse krav, og som passer til alle de køretøjsmodeller, der vil blive produceret i 2001. Fra det tidspunkt må der nemlig udelukkende monteres dæktyper, der lever op til direktivets bestemmelser. 4. 4. 2. ØSU anser det for mere realistisk at udsætte denne dato med mindst to år (f. eks. år 2003) for nyregistrerede køretøjer (gamle modeller), og at fasthol- de år 2001 udelukkende for nye typegodkendelser (nye modeller). 4. 5. ØSU lægger stor vægt på Kommissionens udsagn om, at bestemmelserne er et første skridt i bekæmpelsen af den rullestøj, som fremkaldes af dækkenes kontakt med vejbanen, og at de senere skal gennemgås for at konstatere deres virkning på markedet og miljøet. 4. 5. 1. ØSU mener imidlertid, at dette udsagn, der optræder i begrundelsen, også bør indgå i selve direktivet som betragtning nr. 6: »at bestemmelserne, der skal nedbringe den rullestøj, som fremkaldes af dækkenes kontakt med vejbanen, er et første skridt i bekæmpelsen af denne støjkilde, og de skal senere efterprøves for at konstatere deres virkning på markedet og miljøet. Der skal i den forbindelse tages højde for, at vejbelægningstypen fremover vil få større betydning som støjkilde. « Dette forslag til betragtning knytter an til og supplerer den 12. betragtning i direktiv 92/97/EØF, der citeres i punkt 2. 1. 3. 5. Konklusioner ØSU støtter direktivets målsætning og anbefaler især: — at der tages højde for bemærkningen i punkt 4. 4, og — at behovet for at vurdere de pågældende foranstalt- ningers virkning indføjes i betragtningerne. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1759/98 af Honor FUNK til Kommissionen. Eksportrestitutioner for maltbyg

eurovoc_concepts:
Canada
EU production
barley
beverage industry
common organisation of markets
export licence
export price
export refund
international market
malt


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il Regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore della banana»

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
import licence
production aid
tariff quota
tropical fruit

text: 27. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 235/63 è soddisfare integralmente, oltre che in modo integrato ed armonizzato, la domanda di statistiche nell’Unione» (cfr. il paragrafo 2. 2 del documento della Commissione). Per tale motivo, il Comitato sottolinea l’estrema impor- tanza di migliorare e potenziare il SSC, compresi gli istituti di statistica nazionali, e di definire nuovi metodi di lavoro onde rendere disponibili in tempo utile le statistiche necessarie alle grandi decisioni politiche dell’UE. Bruxelles, 27 maggio 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il Regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio relativo all’organizzazio- ne comune dei mercati nel settore della banana» (1) (98/C 235/15) Il Consiglio, in data 27 gennaio 1998, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura e pesca», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere, sulla base del rapporto introduttivo del relatore Espuny Moyano, in data 12 maggio 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 27 maggio 1998, nel corso della 355a sessione plenaria, con 82 voti favorevoli, 16 contrari e 19 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. La Commissione, nella proposta in esame, modi- fica gli aspetti del regime comunitario di importazione delle banane che sono stati condannati nelle relazioni del gruppo di esperti e dell’organo di conciliazione, al fine di rendere tale regime conforme alle regole dell’Organizzazione mondiale del Commercio. Il testo della Commissione si basa sui seguenti 1. 2. punti: 1. 2. 1. Un contingente tariffario di 2,2 milioni di tonnellate per le importazioni di banane di paesi terzi (soggette ad un dazio doganale di 75 ECU/t) e di banane ACP non tradizionali (soggette a dazio zero). 1. 2. 2. Un contingente tariffario aggiuntivo di 353 000 tonnellate, soggetto ad un dazio doganale di 300 ECU/t per le banane di paesi terzi e di 100 ECU/t per le banane ACP non tradizionali. 1. 2. 3. L’attuale regime di licenze di importazione è abrogato; le licenze B e la suddivisione per funzione sono soppresse. (1) GU C 75 dell’11. 3. 1998, pag. 6. 1. 2. 4. Viene proposto un regime di licenze di importa- zione basato sui flussi di scambio tradizionali (metodo «tradizionali/nuovi arrivati»). Nelle disposizioni di applicazione della Commissione, che saranno adottate con la procedura del comitato di gestione, saranno determinate le modalità e la gestione pratica del regime. 1. 2. 5. Nel caso in cui non fosse realisticamente possibile addivenire ad un accordo con tutte le parti contraenti dell’OMC che hanno un interesse sostanziale (Costa Rica, Colombia, Ecuador e Panama), la Commis- sione sarà autorizzata ad assegnare una quota specifica a ciascuno dei paesi summenzionati. 1. 2. 6. I quantitativi tradizionali ACP non saranno ripartiti per paese e vengono fissati globalmente a 857 700 tonnellate. 1. 2. 7. Il volume del contingente tariffario autonomo addizionale previsto puo` essere maggiorato in caso di aumento della domanda comunitaria, sulla base del bilancio di previsione della produzione, del consumo, delle importazioni e delle esportazioni. La determinazio- ne degli elementi costitutivi del bilancio, la sua adozione e la maggiorazione del contingente supplementare saranno effettuate secondo la procedura del comitato di gestione. C 235/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 7. 98 1. 2. 8. In caso di necessità, quando l’approvvigiona- mento del mercato comunitario sia compromesso da le condizioni di circostanze eccezionali riguardanti produzione o di importazione, la Commissione determi- nerà secondo la procedura del comitato di gestione le misure particolari necessarie. In questo caso il volume del contingente tariffario supplementare puo` essere adeguato e si possono adottare misure speciali. Tali misure dovranno evitare qualsiasi discriminazione tra le origini dell’approvvigionamento. 1. 2. 9. 1999. Il nuovo regime entrerà in vigore il 1o gennaio 1. 3. Il testo della proposta di modifica dell’OCM del settore della banana è accompagnato da una raccoman- dazione di decisione del Consiglio che autorizza la Commissione a negoziare con i paesi terzi aventi un interesse sostanziale: Costa Rica, Colombia, Ecuador e Panama. 2. Osservazioni generali 2. 1. Il Comitato prende atto degli sforzi fatti dalla Commissione per conformare talune disposizioni del Regolamento (CEE) n. 4040/93 agli impegni internazio- nali nell’ambito dell’Organizzazione mondiale del com- mercio (OMC) e della IV Convenzione di Lomé, in particolare del protocollo n. 5 sulle banane. 2. 2. Esso è consapevole del fatto che, come conseguen- za della decisione del comitato di esperti e dell’organo di conciliazione dell’OMC, è necessario modificare uno dei fondamenti dell’Organizzazione comune del mercato (OCM) nel settore della banana, il sistema di concessione delle licenze di importazione. 2. 3. Constata che la Commissione, nella proposta, non puo` garantire ai produttori di banane dell’Unione e degli Stati ACP alcuna compensazione per l’eliminazione delle licenze di importazione B, di cui è stata riconosciuta l’incompatibilità con il GATT. La Commissione non prevede infatti misure intese a compensare i produttori per la soppressione di tali licenze. La modifica delle modalità di rilascio delle licenze puo` privare gli operatori comunitari e ACP della garanzia di accesso al mercato comunitario a prezzi adeguati sia per i produttori che per i consumatori, condizione indispensabile per il mantenimento del loro reddito. 2. 3. 1. Il Comitato teme quindi che la modifica propos- ta possa aggravare la situazione occupazionale delle regioni produttrici, già colpite da un alto livello di disoccupazione. 2. 3. 2. Reputa quindi che la Commissione dovrebbe prevedere di rivalutare del 20 % il reddito forfettario di riferimento ai fini del calcolo delle compensazioni concesse ai produttori comunitari in modo da compen- sarli per le modifiche apportate al regime di importazio- ne. Questa necessaria rivalutazione sarebbe inoltre giustificata dall’articolo 299 del nuovo Trattato di Amsterdam che permette di modulare l’applicazione delle politiche comunitarie nelle regioni ultraperiferiche. Ritiene inoltre che la Commissione dovrebbe 2. 3. 3. proporre l’istituzione di un dispositivo che continui ad incentivare gli operatori del mercato alla commercializ- zazione delle produzioni comunitarie ed ACP tradiziona- li. Tale incentivo è necessario dato che il margine di profitto derivante dalla commercializzazione di dette banane, a causa delle condizioni specifiche di tali produzioni, ed in particolare per l’assenza di economie di scala, e dei maggiori costi sociali, è nettamente inferiore a quello relativo alle banane provenienti dall’America latina. 2. 4. Il Comitato ritiene che occorra rafforzare la produzione sostenibile e la commercializzazione di banane prodotte in condizioni sociali eque e in condizioni ambientali adeguate. Si rammarica del fatto che in tal senso non venga proposta alcuna misura di rilievo. 2. 4. 1. Chiede quindi alla Commissione di proporre una serie di misure di sostegno alla commercializzazione ed alla promozione di dette banane, tra cui l’informazio- ne dell’opinione pubblica europea sui problemi dei produttori di banane del terzo mondo. Tali misure sono particolarmente necessarie, in quanto le banane in questione sono prodotte da piccoli produttori, che devono far fronte a costi di produzione molto più elevati di quelli delle produzioni commercializzate dalle grandi multinazionali le quali spesso effettuano in modo inte- grato le operazioni che vanno dalla produzione all’im- portazione, compreso il trasporto. 2. 4. 2. Anche i consumatori beneficerebbero di tale misura, dal momento che, stando ai risultati di un’in- chiesta della Commissione europea, le banane prodotte in condizioni sociali ed ambientali appropriate riscuoto- no un vasto consenso tra i cittadini dell’Unione, molto attenti agli abusi nell’utilizzazione di pesticidi e di altri prodotti chimici in talune regioni dell’America latina. 2. 4. 3. Occorrerebbe mettere a punto un sistema efficace di controllo per far sı` che solo le banane prodotte in condizioni sociali ed ambientali accettabili possano esser considerate atte al consumo. A tal fine potrebbero essere utili mezzi quali una Carta internazionale sulle banane, dei codici di condotta, un sistema di etichetta- tura. 2. 4. 4. Al tempo stesso, sarà essenziale mantenere i redditi dei produttori grazie a meccanismi di mercato adeguati o ad un sostegno diretto ai coltivatori. Per i produttori agricoli dell’Unione europea cio` dovrebbe consistere in un aumento dei pagamenti compensativi. Ai produttori ACP dovrebbe essere fornito un aiuto 27. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 235/65 sotto una forma che sia compatibile con l’OMC, in aggiunta alle misure di aiuto strutturale intese ad accrescere la competitività del settore. 2. 5. Il Comitato ritiene che occorra garantire sempre meglio ai consumatori un’offerta sicura e variegata di banane provenienti da zone differenti e contraddistinte da metodi diversi di produzione e di commercializzazio- ne. A tal fine, il nuovo sistema che sarà adottato dovrà assicurare la coesistenza sul mercato di banane originarie dell’UE, di quelle ACP e dell’America latina. 2. 6. Considerato che dall’istituzione dell’OCM il volume del mercato comunitario della banana è aumen- tato, e tenendo conto dei futuri ampliamenti dell’Unione, il Comitato ritiene che si dovrebbe stabilire una certa progressione della quantità di banane comunitarie ammesse all’aiuto compensativo, facendo quindi parteci- pare tali produzioni all’aumento del consumo interno. Diversamente, sarebbero soltanto le produzioni dei paesi terzi a beneficiare della crescita del mercato dell’Unione. 2. 7. Secondo il Comitato, la proposta della Commis- sione di assegnare una quota globale agli ACP puo` produrre squilibri nelle forniture in provenienza da detti paesi, e cio` implica che occorrerà reperire i mezzi per garantire che a nessun fornitore tradizionale ACP venga negato l’accesso per i suoi quantitativi tradizionali. 2. 7. 1. Di conseguenza, il Comitato esorta la Commis- sione a definire una formula più adeguata in modo che nessun Stato ACP risulti penalizzato rispetto agli altri. 2. 7. 2. Il Comitato constata che la proposta della Commissione non prevede alcun contributo alla soluzio- ne della peculiarità della questione somala, già sollecitato dal Comitato nel parere del 30 maggio 1996 (CES 704/96, punti 1. 3 e 1. 3. 1). Esso ritiene invece che l’assegnazione alla Somalia, su base straordinaria ed eccezionale di un’importante quota specifica costituisca l’unico contributo possibile alla ripresa economica e sociale di questo paese confrontato al perdurare della gravissima crisi seguita alla guerra civile e alle disastrose inondazioni del 1996 che hanno distrutto quasi la metà della superficie coltivata. 3. Osservazioni di carattere particolare 3. 1. Il Comitato ritiene che il volume proposto per il contingente addizionale autonomo, 353 000 tonnellate, sia eccessivo, e che dovrebbe essere limitato a 100 000 tonnellate. In effetti, se si sommano i contingenti, i quantitativi tradizionali ACP e il quantitativo comunita- rio di riferimento danno luogo ad uno squilibrio dell’ap- provvigionamento, con un’offerta pari a 4,26 milioni di tonnellate, contro una domanda di 3,9 milioni di tonnellate. 3. 1. 1. La riduzione del volume del contingente addi- zionale è giustificata dalla situazione di approvvigiona- mento eccessivo registratasi negli ultimi anni sul mercato dell’Unione europea. Il contingente potrebbe venire adeguato ogni anno verso l’alto o verso il basso in funzione delle effettive esigenze del mercato. 3. 2. Secondo il Comitato, il nuovo dispositivo di assegnazione dei certificati di importazione da mettere a punto dovrà garantire adeguatamente la competitività tra tutti gli operatori commerciali, in modo da non perturbare l’equilibrio, nell’approvvigionamento dell’U- nione, tra tutte le zone di origine senza alcuna eccezione. A tal fine è necessario che il nuovo dispositivo assicuri efficacemente la commercializzazione delle banane comunitarie ed ACP, garantendo ai produttori un reddito sufficiente. In particolare occorre aumentare la competitività dei produttori europei di banane. Si invita la Commissione a presentare una relazione dettagliata sui mezzi impiegati e sui risultati ottenuti, nonché sulle eventuali opposizioni. 3. 3. Il Comitato ritiene che il periodo di riferimento per l’assegnazione dei diritti di importazione dovrebbe essere l’ultimo anno per il quale sono disponibili i dati di mercato. In tal modo vi sarebbe, a giudizio del Comitato, una maggiore corrispondenza con la realtà attuale del mercato. Affinché il calcolo delle quantità di riferimento diventi più semplice, affidabile e trasparente, occorre tener conto solo dei quantitativi effettivamente importati negli Stati membri, risultanti dai documenti di importazione sottoposti a controllo (o certificati dalle dogane). Secondo il Comitato, per semplificare la transi- 3. 4. zione dal regime di importazione vigente a quello nuovo proposto dalla Commissione occorrerebbe prevedere una serie di misure transitorie in modo da ridurre al minimo le perturbazioni dovute alla sostanziale modifica del sistema esistente. Nel corso di tale periodo, gli operatori avrebbero la possibilità di procedere ai necessa- ri adeguamenti delle loro infrastrutture industriali e commerciali, onde adattarsi al nuovo sistema di importa- zione. 3. 5. Il Comitato ritiene essenziale che il dispositivo di assegnazione dei certificati di importazione sia mante- nuto nell’eventualità di circostanze eccezionali. 3. 5. 1. Secondo il Comitato, vanno considerate circo- stanze eccezionali quelle che riguardano i paesi tradizio- nalmente fornitori del mercato comunitario che versano in una situazione di anarchia politica e non sono quindi in grado di mantenere le loro quote di esportazione storiche. 4. Conclusioni 4. 1. Il Comitato è consapevole dell’esigenza di ade- guare il regime di importazione delle banane istituito dal Regolamento (CEE) n. 404/93 alla decisione dell’Or- C 235/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 7. 98 gano di conciliazione dell’OMC. Ritiene tuttavia che non si debba compromettere l’efficacia con cui l’Organiz- zazione comune dei Mercati nel settore della banana persegue i propri obiettivi fondamentali, in particolare il mantenimento della garanzia di accesso al mercato delle banane comunitarie e ACP, che assicura ai rispettivi produttori, sia dell’UE che ACP, un reddito adeguato e l’accesso dei consumatori ad una ricca offerta di banane di diversa provenienza, a prezzi ragionevoli ed uniformi in tutta l’Unione. Il nuovo sistema dovrebbe quindi promuovere il commercio di banane prodotte in condi- zioni sociali ed ambientali adeguate onde far sı` che i produttori ed i lavoratori dei paesi terzi possano trarre maggiori benefici dalla vendita delle loro banane senza mettere a rischio la loro salute e rispettando l’equilibrio ecologico delle regioni di produzione. 4. 1. 1. Il Comitato auspica pertanto che venga tenuto conto delle sue considerazioni sulla modifica in corso dell’OCM nel settore delle banane. Esso non potrebbe in alcun caso accettare che la preferenza comunitaria, pilastro fondamentale della PAC, venga smantellata a causa della soppressione della garanzia di accesso al mercato per le produzioni comunitarie. Ritiene inoltre che vada mantenuto l’accesso preferenziale al mercato comunitario ed i tradizionali vantaggi concessi dall’U- nione ai produttori dei paesi ACP nel quadro degli accordi di Lomé. Il Comitato desidera essere informato tempesti- 4. 2. vamente e consultato dalla Commissione in merito ai regolamenti applicativi del nuovo regime dell’OCM per le banane. Bruxelles, 27 maggio 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS ALLEGATO al parere del Comitato economico e sociale I seguenti emendamenti, che hanno raccolto almeno un quarto dei voti espressi, sono stati respinti nel corso della discussione: 1. Punto 2. 3. 2 Modificare come segue: «Reputa quindi che la Commissione dovrebbe rafforzare l’impiego di tutti i mezzi ritenuti opportuni per il miglioramento strutturale nelle regioni interessate. Occorrerebbe anzitutto procedere ad una accurata analisi dei risultati conseguiti finora dagli aiuti strutturali. In tale contesto bisognerebbe inoltre verificare la possibilità di rivalutare il reddito forfettario di riferimento ai fini del calcolo delle compensazioni concesse ai produttori comunitari. Questa rivalutazione sarebbe giustificata, una volta ratificato il Trattato di Amsterdam, dall’articolo 299 di tale Trattato, che permette di modulare l’applicazione delle politiche comunitarie nelle regioni ultraperiferiche. » Motivazione Le misure strutturali d’incentivo necessarie nelle regioni interessate non dovrebbero assolutamente esaurirsi in un eventuale aumento delle compensazioni. Queste devono essere concesse solo nell’ambito di un complesso globale di misure. 27. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 235/67 Esito della votazione Voti favorevoli: 36, voti contrari: 48, astensioni: 13. 2. Punto 2. 6 Modificare come segue: «Il Comitato constata che, dopo l’introduzione dell’OCM, la produzione di banane nell’Unione è cresciuta grazie agli aiuti. Nondimeno essa, con le attuali 680 000-700 000 tonnellate, è notevolmente inferiore alla quantità ammissibile all’aiuto stabilita nel 1993 (854 000 t). Qualora la produzione europea raggiungesse gli obiettivi quantitativi e qualitativi stabiliti, si potrebbe decidere se aumentare, contro la tendenza generale della PAC, la quantità ammissibile ai benefici. Cio` potrebbe avvenire specialmente in considerazione dei futuri ampliamenti. » Motivazione: Evidente. Esito della votazione Voti favorevoli: 39, voti contrari: 52, astensioni: 15. 3. Punti 3. 1 e 3. 1. 1 Depennare. Motivazione Il contingente addizionale fissato a 353 000 tonnellate corrisponde alle importazioni dai paesi terzi degli ultimi tre paesi candidati prima dell’adesione, il cui consumo (a seguito di un mutamento nella combinazione delle zone di origine) è nel frattempo lievemente aumentato. L’offerta pari a 4,26 milioni di tonnellate non è stata effettivamente raggiunta, poiché per numerosi motivi non è stato possibile esaurire i contingenti UE ed ACP sovvenzionati nelle regioni di produzione. Anche le quote fissate per le importazioni dai paesi terzi sono tuttora inferiori al previsto per motivi essenzialmente amministrativi (traffico di licenze, ad esempio). Esito della votazione Voti favorevoli: 34, voti contrari: 49, astensioni: 24. 4. Punto 3. 3 Modificare la prima frase come segue: «La Sezione ritiene che il periodo di riferimento per l’assegnazione dei diritti di importazione dovrebbe includere gli ultimi tre anni per i quali sono disponibili i dati di mercato. » Motivazione Considerare solo un anno per l’assegnazione dei diritti di importazione sarebbe ingiusto per i paesi in cui la produzione ha subito un forte calo nell’anno in questione a causa delle avverse condizioni atmosferiche o di altri eventi. Data la dipendenza dalle condizioni climatiche, l’assegnazione dei diritti si basa abitualmente su una media di diverse campagne. C 235/68 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27. 7. 98 Esito della votazione Voti favorevoli: 35, voti contrari: 38, astensioni: 26. 5. Punto 3. 3 Dopo la prima frase aggiungere la seguente: «Inoltre dovrebbe essere dedotto dal calcolo l’effetto di distorsione del mercato provocato dal vecchio dispositivo, definito come incompatibile con il GATT. » Motivazione Ovvia. Esito della votazione Voti favorevoli: 32, voti contrari: 49, astensioni: 25. 6. Punto 3. 4 Sopprimere. Motivazione Secondo le norme dell’OMC il nuovo regime dovrà essere pienamente operativo entro il 1o gennaio 1999. Esito della votazione Voti favorevoli: 35, voti contrari: 53, astensioni: 18


title: Règlement (CE) n° 1079/98 de la Commission du 27 mai 1998 relatif à l'ouverture d'une adjudication de la restitution ou de la taxe à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers

eurovoc_concepts:
common wheat
export
export refund
export tax
third country

text: L 154/24 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 28. 5. 98 RÈGLEMENT (CE) No 1079/98 DE LA COMMISSION du 27 mai 1998 relatif à l’ouverture d’une adjudication de la restitution ou de la taxe à l’exportation de blé tendre vers tous les pays tiers LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des céréales, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 établissant certaines modalités d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui règlement concerne l’octroi des restitutions à l’exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2052/97 (4), et notamment son article 4, considérant que, compte tenu de la situation actuelle sur les marchés des céréales, il se révèle opportun d’ouvrir pour le blé tendre une adjudication de la restitution ou de la taxe à l’exportation visée à l’article 4 du règlement (CE) no 1501/95; considérant que les modalités d’application de la procé- dure d’adjudication ont été arrêtées pour la fixation de la restitution et de la taxe à l’exportation par le règlement (CE) no 1501/95; que, parmi les engagements de l’adjudi- cation, figure l’obligation de déposer une demande de certificat d’exportation; qu’une caution d’adjudication de 12 écus par tonne, à constituer lors de la présentation de l’offre, peut assurer le respect de cette obligation; considérant qu’il est nécessaire de prévoir une durée de validité spécifique pour les certificats délivrés dans le cadre de cette adjudication; que cette validité doit corres- pondre aux besoins du marché mondial pour la campagne 1998/1999; considérant que, pour assurer un traitement égal à tous les intéressés, il est nécessaire de prévoir que la durée de vali- dité des certificats délivrés soit identique; considérant que le bon déroulement d’une procédure d’adjudication en vue d’exportations impose de prévoir une quantité minimale ainsi que le délai et la forme de la transmission des offres déposées auprès des services compétents; (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. Il est procédé à une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l’exportation prévue à l’article 4 du règlement (CE) no 1501/95. L’adjudication porte sur du blé tendre à exporter vers 2. tous les pays tiers. L’adjudication est ouverte jusqu’au 27 mai 1999. 3. Pendant sa durée, il est procédé à des adjudications hebdomadaires pour lesquelles les quantités et les dates de dépôt sont déterminées dans l’avis d’adjudication. Article 2 Une offre n’est valable que si elle porte au moins sur 1 000 tonnes. Article 3 La caution visée à l’article 5, paragraphe 3, point a), du règlement (CE) no 1501/95 est de 12 écus par tonne. Article 4 1. Par dérogation aux dispositions de l’article 21, para- graphe 1, du règlement (CEE) no 3719/88 de la Commis- sion (5), les certificats d’exportation délivrés conformément à l’article 8, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1501/95 sont, pour la détermination de leur durée de validité, considérés comme délivrés le jour du dépôt de l’offre. 2. Les certificats d’exportation délivrés dans le cadre de la présente adjudication sont valables à partir de la date de leur délivrance au sens du paragraphe 1 jusqu’à la fin du quatrième mois suivant. Toutefois, les certificats délivrés avant le 1er juillet 1998 ne peuvent être utilisés qu’à partir de cette date. Article 5 La Commission décide, selon la procédure de l’ar- 1. ticle 23 du règlement (CEE) no 1766/92: — soit de la fixation d’une restitution maximale à l’ex- portation tenant compte notamment des critères fixés à l’article 1er du règlement (CE) no 1501/95, (5) JO L 331 du 2. 12. 1988, p. 1. 28. 5. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 154/25 — soit de la fixation d’une taxe minimale à l’exportation, tenant compte notamment des critères fixés à l’article 1er du règlement (CE) no 1501/95, — soit de ne pas donner suite à l’adjudication. 2. Lorsqu’une restitution maximale à l’exportation est fixée, l’adjudication est attribuée à celui ou à ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu’à celui ou à ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe à l’exportation. 3. Lorsqu’une taxe minimale à l’exportation est fixée, l’adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumis- sionnaires dont l’offre se situe au niveau de la taxe mini- male à l’exportation ou à un niveau supérieur. hebdomadaire des offres, tel que prévu à l’avis d’adjudica- tion. Elles doivent être transmises conformément au schéma figurant à l’annexe I et aux numéros d’appel figu- rant à l’annexe II. En cas d’absence d’offres, les États membres en informent la Commission dans le même délai que celui visé à l’alinéa précédent. Article 7 Les heures fixées pour le dépôt des offres sont les heures de la Belgique. Article 6 Article 8 Les offres déposées doivent parvenir par l’intermédiaire des États membres à la Commission, au plus tard une heure et demie après l’expiration du délai pour le dépôt Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Commu- nautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 mai 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission L 154/26 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 28. 5. 98 ANNEXE I Adjudication hebdomadaire de la restitution ou de la taxe à l’exportation de blé tendre vers tous les pays tiers [Règlement (CE) no 1079/98] [Fin du délai pour la présentation des offres (date/heure)] 1 2 3 Numérotation des soumissionnaires Quantités en tonnes A B Montant de la taxe à l’exportation en écus par tonne Montant de la restitution à l’exportation en écus par tonne 1 2 3 etc. ANNEXE II Les seuls numéros d’appel à Bruxelles [DG VI/C/1] à utiliser sont: — par télex: — par télécopieur: — 22037 AGREC B, — 22070 AGREC B (caractères grecs), — 295 25 15, — 296 49 56


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1071/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Μαΐου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 28. 5. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 154/1 I (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1071/98 TGS EPITQOPGS tgr 27gr La(cid:155)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 28 La(cid:155)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 La(cid:155)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 154/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 5. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 27gr La(cid:155)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 204 999 052 068 999 052 999 052 204 212 388 528 600 624 999 382 388 999 060 388 400 508 512 524 528 804 999 43,7 43,7 83,7 75,5 79,6 74,2 74,2 63,3 40,2 60,0 67,5 53,1 51,7 52,4 55,5 57,7 58,3 58,0 34,0 72,8 95,6 101,1 78,3 90,6 76,0 114,1 82,8 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»