title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation

eurovoc_concepts:
EU regional policy
competitiveness
economic and social cohesion
innovation
research and development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 05. 1998 KOM(1998)275 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN FRÄMJA SAMMANHÅLLNING OCH KONKURRENSKRAFT GENOM FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH INNOVATION INNEHÅLL INLEDNING MEDDELANDETS SYFTE ÖVERSYN ÖVER GENOMFÖRDA OCH PÅGÅENDE INITIATIV • strukturfonderna - genomförda och pågående aktiviteter • gemenskapens ramprogram för FoTU UTVECKLING AV KONKURRENSKRAFT OCH SAMMANHÅLLNING PÅ NATIONELL OCH REGIONAL NIVÅ INTEGRATION AV FoTU OCH INNOVATION I REGIONAL EKONOMISK UTVECKLING • FoTU och innovation - ett gemensamt ansvarsområde • Tre prioriteringar - Innovationsfrämjande - Förbättrade nätverk och ökat samarbete med industrin Okad mänsklig potential SLUTSATSER NYCKELTERMER STATISTISK BILAGA s. 3 s. 3 s. 4 s. 7 s. 9 s. 15 s 17 s. 18 INLEDNING-'. , Fkuih>mi;k och social sammanhållning är m;*il som fastställs i Fördraget om upprättandet av Ftnopeiska unionen, pfi samma sätt som den ekonomiska och monetära unionen och genom förandet av dan gemensamma marknaden. Dessa mål betonades även i resolutionen från det toppmöte om tillväxt och sysselsättning som hölls i Amsterdam och vid det toppmöte om sysselsättning som hölls i Luxemburg i november 1997. Vid det sistnämnda mötet fastställdes dessutom att kampen mot arbetslösheten skall fa högre prioritet. I kommissionens dokument Agenda 2000 bekräftas att strukturfonderna även i fortsättningen kommer att bidra till konkurrenskraftig utveckling och hållbar, sysselsättningsfrämjande i de mindre gynnade regionerna. För att främja diversifiering, återställa den tillväxt ekonomiska dynamiken och främja en aktiv företagskultur skall särskilda stödåtgärder vidtas. Sådana åtgärder skall omfatta stöd till infrastruktur, teknisk, ekonomisk och förvaltninsteknisk innovation, små och medelstora företag och mänskliga resurser (inbegripet lika möjligheter för till kvinnor och män). I Agenda 2000 anslutningskandidaternas framtida möjligheter. föreskrivs också att man skall ta hänsyn I meddelandet fastställs också att kunskapsfrågor som forskning, innovation, utbildning och yrkesutbildning kommer att vara av största vikt lör att överbrygga Myllan mellan vetenskapliga och tekniska prestationer och kommersiella framgångar. Inte minst skall innovation främjas inom de små och medelstora företagen och en omfattande spridning av program resultaten säkerställas. Detta meddelande syftar till att skapa en gemensam, samordnad ram för sammanhållning, konkurrenskraft samt FoTU och innovation. MEDDELANDETS SYFTE 1. Vårt gemensamma mål är alt öka de mindre gynnade regionernas konkurrenskraft (mindre gynnade regioner är regioner och geografiska områden som är berättigade till stöd inom ramen för strukturfonderna) och se till att FoTU- och innovationspolitiken är väl samordnad med regionens näringsliv. För att uppnå detta är det nödvändigt att öka de nationella och regionala myndigheternas och de ekonomiska aktörernas medvetenhet i syfte att • • • • öka regionernas förmåga alt utveckla strategiska ramar för en integration av FoTU och innovation i den ekonomiska utvecklingen, optimera kunskapsspridning och innovation, inlärningsprocesserna för regionala aktörer beträffande forskning, hjälpa foretag och institutioner att mästra de svårigheter som uppstår i samband med anpassningen till nya typer av arbetsorganisation, optimera samordningen av de olika sektorernas strategier på nationell nivå vad gäller deras förmåga att främja regionala utvecklingsinsatser. Meddelandet skall också visa att gemenskapens olika instrument (exempelvis strukturfonderna och FoTU-ramprogrammet) kan bidra till sammanhållning och konkurrenskraft om de tillåts komplettera varandra. Dessutom kan kandidatländerna (Cypern och länderna i Central- och Östeuropa) ha stor nytta av tidigare erfarenheter med FU-stöd for FoTU och innovation i mindre gynnade regioner. ÖVERSYN ÖVER GENOMFÖRDA OCH PÅGÅENDE INITIATIV 2. tyder på att både den ekonomiska klyftan Statistiska undersökningar i bruttonationalprodukt per capita) och (. kn tekniska klyftan (uttryckt i bruttoutgifter för FoTU i förhållande fyra sammanhållningsländerna (Irland, Spanien, Portugal och förenade kungariket Storbritannien och Nordirland) och de övriga medlemsstaterna minskat stadigt sedan 1989. invånare) mellan de till BNF och (uttryckt antalet 1 000 patent per Men teknikklyftan är fortfarande stor (se diagram I nedan och tabell I och 2 i bilagan), både inom de privata och offentliga FoTU-systemen. Ser man till de olika regionernas situation blir skillnaderna dessutom ännu större. Det förekommer stora regionala skillnader även i de länder vars FoTU- och innovationssystem är bättre utvecklade. Men de svagaste regionerna i de rikaste som är betydligt livskraftigare och mer inriktade på efterfrågan än motsvarande system i de fattigaste länderna. förfogar ändå över FoTU- och innovationssystem länderna Diagram 1 - utvalda i n d i k a t o r er för F o T U- satsningar: 1995 • EUR 11 D E UR 4 2,5 2 1,5 1 0,5 procent Brutlo- nationalut- g i lier för F o TU i Jämförelse med BNP F o T U- personal/arbets- Kraft Källa och d e f i n i t i o n er se tabell I i - Företagens utgifter för FoTU I Jämförelse Med BNP F o T U - p e r s o n aI i den privata sektorn personnel 3. Mycket tyder dessutom på att klyftan mellan nord och syd växer i fråga om informations- och kommunikationsteknik. Detta speglas bland annat i den privata och yrkesmässiga användningen av Internet, antalet hushåll som förfogar över en PC, antalet nätanslutningar och möjligheter till distansarbete. 4. Allmänt sett präglas de vetenskapliga och tekniska systemen i de mindre gynnade regionerna (och i synnerhet i mål-1-områdena) fortfarande av följande brister: i) svag FoTU-aktivitet, ii) överrepresentation av den offentliga sektorn, medan den privata sektorn inte är särskilt delaktig, iii) den huvudsakliga tyngdpunkten ligger på grundforskning, iv) tekniköverföringen mellan den offentliga och den privata sektorn samt inom den privata sektorn är svag och v) för fä förbindelser till internationella FoTU- och innovationsnät. 5. Dessa kvalitativa skillnader ger grund för antagandet att investeringar av offentliga medel i forskningsverksamhet inom de mindre gynnade regionerna ger sämre ekonomiska resultat än motsvarande investeringar i bättre utvecklade regioner. Den privata sektorn behöver alltså få större spelrum. Företagen måste bli mer delaktiga i forsknings- och innovationsprocessen, vilket bör underlättas genom att myndigheterna stimulerar riskkapital och tillhandahåller andra incitament till verksamheter som t. ex. elektronisk handel. S T R U K T U R F O N D E R NA - G E N O M F Ö R DA O CH PAGÀENDE AKTIVITETER 6. 1993 hrs meddelande kom man fram till att strukturpolitiken borde anslå större medel till FoTU» och iiinm';t'int;':rd;iicniil verksamhet. Del rekommenderades all strukturell! stöd skall syfta till att öka de stödmottagande regionernas deltagande i l'cmenskapens FoTU- ramprogram, samt bidra (ill finansieringen av tekniköverföring och till alt i större utsträckning införa innovation i företagen. Dessa rekommendationer utgick ifrån antagandet att stora summor hittills så gott som uteslutande gått till finansieringen av den klassiska FoTU-infrastrukturen och forskning på ett stadium före marknadsföringen. Ï en undersökning som genomfördes i Grekland, Irland och Portugal i slutet av strukturfondernas programperiod 1989-1993 kom man exempelvis fram till att strukturella ingripanden, som allmänt sett ledde till positiva resultat, medförde en rad problem. Sådana problem var brist på intäkter för att driva anläggningar, för starkt engagemang från den offentliga sektorn, i stället för att satsa på att stimulera den privata sektorns efterfrågan, för starkt beroende hos medlemsstaterna av finansiering utifrån (EG) samt onödig koncentration av FoTU-verksamhetcn kring storstäderna. Sedan dess har situationen utvecklats kvantitativt (se diagram 2 nedan och tabell 3 i bilagan). I vissa länder och regioner har dessutom ytterligare insatser gjorts for att utveckla mänskliga resurser och bland annat öka tillgången till kvalificerad FoTU-personal samt främja nätverk, förmedlingsverksamhet och stimulering av efterfrågan. Sä har man exempelvis på Irland satsat mer pä företagsintern forskning och utveckling, inbegripet utbildning, sedan den förra lägesrapporten, vilket betyder att man satsat mindre på forskning för företag och mer på forskning i företag. Diagram 2 - utveckling av strukturstödens FoTU- 'Fotall Mäl-6 MAI-51) Mal-2 Mâl-1 I D 94/99 • 89/93 0,00% 5,00% 10,00% 15,00% 20,00% Parallellt med det stöd som huvudsakligen givits inom ramen för fonderna inledde kommissionen även en rad pilotprojekt för alt pröva olika sätt att övervinna de strukturella problemen (se ruta I ). Kuta 1 R KG ION Al A STRATEG1 ER I enlighet med artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), och i samarbete med innovationsprogrammet, har regionala innovationsstrategier (RIS - artikel 10 ERUF) samt regionala strategier och innovation och tekniköverföring (RITTS - Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures) utvecklats med följande syften (se kartan i bilagan): infrastrukturer för - Inrättandet av en entydig strategisk ram för integration av innovation i regionens produktionsstruktur. - Inrättandet av samarbetsnät inom företag och mellan foretag och den offentliga Sektorn. - Optimera tillgången till FoTU och innovation i regionen. De regionala initiativ beträffande informationssamhället som finansieras i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden och artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden syftar till den ökande betydelse som informations- och kommunikationsteknik har för regional utveckling, arbetsorganisation, mänskliga resurser, sysselsättning och lika möjligheter för kvinnor och män. ta hänsyn till att Trots alla dessa positiva förändringar går stora delar av strukturstöden fortfarande ut på att främja befintliga (offentlighetsinriktade) i mål-1-områdena. Därigenom bibehålls de strukturella problem som regionala innovationssystem har att kämpa med, och kan i längden t. o. m. förvärras. En kritisk undersökning av denna fråga krävs. forskningssystem, inte minst G E M E N S K A P E NS RAMPROGRAM FÖR F O TU 9. Ramprogrammet har bidragit till socioekonomisk sammanhållning genom forskarutbildning, spridning av vetenskaplig och teknisk kunskap till mindre gynnade regioner och inrättandet av strukturer för nätverk. I Tredje och Fjärde ramprogrammet var nästan en fjärdedel av alla förbindelser som uppstod kontakter mellan de fyra sammanhållningsländerna och de övriga elva medlemsstaterna. Enbart under 1993 slöts över 13 000 sädana kontakter. De mindre gynnade regionernas finansiella dellagande i fjärde ramprogrammet utgjorde 9 %, vilket motsvarar deras forskningskapacitet i dag. Två av sammanhållningsländerna, Spanien och Grekland, har gjort betydande framsteg, bland annat inom områdena informationsteknik, biomedicin och hälsa. Ett annat viktigt område där de fyra sammanhållningsländerna har ökat sitt deltagande är standardisering, mätning och provning. Däremot återstår ännu mycket att göra inom industri- och materialteknik samt bioteknik. Dessutom har vissa av åtgärderna inom Fjärde ramprogrammet visat sig vara av stor nytta för de mindre gynnade regionerna, t. ex. de behovsinriktade åtgärderna för teknisk stimulans till små och medelstora företag (se ruta 2). Ruta 2 * '• ,?. '•'-. f " r. „„ * ,v,. 4 TEKNISK STIMULANS TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG (TSME) De behovsänriktade åtgärderna för teknisk stimulans till små och medelstora företag, som grundar sig på de framgångsrika Craft-åtgärderna i Brite-Euram, har främjat införandet av undcrsökningsbidrag och givit företagen möjlighet att engageia partners för att tillsamman;- genomföra forskning. I dessa åtgärder var de fyra sammanhållningsländernas deltagande högre än genomsnittet i ramprogrammets projekt. •" > ' ' JA l "" " •' Dessutom har dessa typer av projekt givit helt nya möjligheter för lokala små och medelstora företag med liten eller medelstor teknisk kapacitet att sammansluta sig i nät med utländska företag. Dessa initiativ förstärks av innovationsprogrammet som skall främja innovation och tekniköverföring, medan teknikförmedlingscentra kan hjälpa de mindre gynnade regionerna att komma åt viktig information, och. RITTS-projekten bidrar till utvecklingen av" en innovationskultur. 10 Femte ramprogrammet kommer att vara inriktat på att lösa ett begränsat antal socioekonomiska problem med hjälp av s. k. nyckelåtgärder. De nyckelåtgärder som är av störst vikt för de mindre gynnade regionerna är förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten, integrerad utveckling av landsbygds- och kustmiljö, system och tjänster för medborgarna, hållbar rörlighet och intermodalitet samt morgondagens stad och ku/turarvet. Med hänsyn till deras stora framgång i Fjärde ramprogrammet skall liera effektiva åtgärder förstärkas. Mil hör inte minst utbildning och fri rörlighet lör forskare, innovalionsfrämjande, spridning av forskningsresultat samt forskarnätverk. Det framtida programmet för främjande av innovation och av de små och medelstora företagen deltagande kommer ytterligare att främja de mindre gynnade regionerna genom att bidra till sammanslutningen till nätverk och til! utvärdering och provning av ny metodik. UTVECKLING AV KONKURRENSKRAFT OCH SAMMANHÅLLNING PÅ NATIONELL OCH REGIONAL NIVÅ 11. Det blir allt mer uppenbart att det krävs politiska nyckelinsatser på olika nivåer för att främja konkurrenskraften: • Strategisk planering på alla nivåer samt samarbetsfrämjande. • Utbildnings- och fortbildningspolitik. • Tillgäng till riskkapital. • Regleringspolitik. • Tillgång till "hård" och "mjuk" infrastruktur. • Strategier för företagsutveckling. 12 Inom ramen för det stöd som kommer från strukturfonderna märks exempelvis en tydlig tendens att i mål-2-områden integrera FoTU och innovation i mer sofistikerade lokala ekonomiska strategier med syfte att uppnå och bygga ut konkurrensfördelar och överbrygga hinder. Mål-2-områden kan ofta dra nytta av storstäders ekonomiska fördelar. Så kan t. ex. tyst grupperingar av få nytta av storskal ighetsfördelar, industrier eller sektorer kunskapsöverföring och dynamiska nätverk. De har ofta också tillgång till sofistikerade telekommunikationsnät och hög,'koncentrerad efterfrågan pä de varor och tjänster som sädana nät ger upphov till. Norra Jylland i Danmark är ett bra exempel på hur en sådan integrationsstrategi fungerar (se ruta 3). Landsbygds- och kustområden däremot kommer att kunna utnyttja andra fördelar, bland vilka miljön och kanske turismen kommer att spela en roll. Ruta 3 NORRA JYLLAND, DANMARK (MÅL-2) Norra Jylland har haft en mycket hög arbetslöshet till följd av nedläggningar inom rederibranschen och besläktade sektorer. De stora problemen var (och är än i dag, i viss utsträckning) bristande internationalisering, det relativt lilla antalet entreprenörer i förhållande till områdets storlek, brist på nyckel kunskaper samt en fast kärna av långtidsarbetslösa. Norra Jylland har ändå varit mycket framgångsrikt när det gäller att genomföra en utvecklingsstrategi som bygger på FoTU och innovation. Denna strategi omfattar följande: Integration av innovativ metodik, teknologi och teknik i traditionella industrier och tjänster införande av ny kunskap i utvecklings- och framställningsförfaranden samt tillämpning av nya material och utveckling av nya produkter. Främjande av tillvandring och tillväxt av högteknisk industri, utgående från samordning av vetenskap, inom utveckling kommunikationstekniken och dess tillämpningar. inte minst innovation, forskning, teknisk och Fortsatt och förbättrad utbildning för arbetstagare i syfte att optimera förvaltningens utveckling och behålla utbildad arbetskraft i regionen. Sedan 1989 har det privata näringslivet kunnat dra nytta av strukturfondernas stöd inom ramen för mål-2. Därigenom har intresset för att utveckla program som grundar sig på innovation vuxit bland de små och medelstora företagen. Sådana program ökar "kunskapshalten" i produkter, förvaltning och tillverkningsprocesser. Kontakterna mellan små och medelstora företag och forskningsinstitutioner har ökat, även om de i början snarast tog formen av "teknisk draghjälp" från FoTU-leverantörernas sida. På sista tiden har detta förhållande ändrats genom att de små och medelstora företagen har börjat påverka forskarna på en mer jämställd nivå. Fä mycket kort tid har nya vägvisande tillämpningar tor kommersiellt bruk eller för hushållen utvecklats inom tre olika sektorer: chip och kretsar, kommunikationsutrustning och bildanalysteknik. Det håller på att uppstå grupperingar som utvecklar dessa komplementära aktiviteter och utnyttjar storskalighetens fördelar. Universitetet i Aalborg har bidragit till denna fysiska samverkan genom sitt NOVI-initiativ (en forsknings- och teknikpark och tillhörande mekanismer för finansiering). I samarbete med olika viktiga företag har universitetet. också deltagit i Tredje och Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. •]. •. -'•,/ Norra Jylland. far allt större möjligheter att planera sin framtid, både övergripande|för olika områden inom politiken, och vertikalt mellan de olika myndighetsnivåerna. ; Tjugosju kommuner har ställt sig bakom den regionala strategin för ekonomisk utveckling. Därigenom har FoTU och innovation hamnat långt upp på prioriteringslistan när det gäller finansiellt stöd. Olika ministerier har inlett en dialog med regionen för att stödja den lokala utvecklingen. 13. Det är viktigt ait se lit! ait FoTU- och innovationsstödet verkligen integreras i regionens produktionssystem. Regnenens FoTU- och innovationssystem, som inte längre enbart ses som något som styrs av tiligängsorientcrade forskningsinstitut, utan omfattar företag, beslutsfattande institutioner sami arbetsmarknaden, måste kunna anpassa sig till den lokala ekonomiska miljön. De mindre gynnade regionerna, som har det svårare med att dra till sig verksamhet med högt förädlingsvärde, sina FoTU- och stor nytta innovationsstratcgier med de ekonomiska planerna. samordna kan dra särskilt att av INTEGRATION AV FoTU ÖCH INNOVATION I REGIONAL EKONOMISK ' ~él, UTVECKLING : 14. Följande slutsatser kan dras av den analys som presenterats ovan: • Offentligt stöd skall syfta till utveckling av samordnade ramar som i sin tur skall vara starkt markuadsinriktade (t. ex. riskkapital, tillträde till den inre marknaden osv. ). • Sädana ramar skall beröra den miljö i vilken förelag (och i synnerhet små och medelstora företag) och Föll )- och innovâtiousaktörcr är verksamma. • Stödet skall utgå från effektiva och tillförlitliga bedömningar av de befintliga behoven. • Konsensus, samarbete och engagemang bland de viktigaste aktörerna är av största vikt. • Effektiv samordning på nationell och europeisk nivå skall eftersträvas, - för att undvika onödigt dubbelarbete i olika regioner, och - för att se till att de tekniska möjligheterna far större spridning. Därför har man kommit fram till att ett systematiskt tillvägagångssätt bör väljas för att försöka övervinna den ekonomiska klyftan genom att integrera FoTU- och innovationspolitikcn i den allmänna lokala och regionala ekonomiska utvecklingsstrategin. FoTU OCH INNOVATION - I/IT CKMKNSAMT ANSVAKSOMKÅDK 15. Med tanke pä konkurrenskraft och sammanhållning finns det alltså ett klart behov av välformulerade, INTKCKKKADK STKATKGIKK FÖR FoTU OCH INNOVATION som är anpassade till regionernas ekonomiska utvecklingsprocess och samtidigt ingår i ett vidare europeiskt perspektiv via det nationella stödsystemet för FoTU och innovation. Strategin omfattar tre olika nivåer. - Den lokala eller regionala nivån i) har ansvar för analysen av regionala och lokala behov och resurser ii) skall bidra till utvecklingen av strategiska ramar för forskning, teknisk innovation och liknande verksamhetsområden, iii) skall bidra till genomförandet av de FoTU- och innovationsprogram med särskilda prioriteringar och åtgärder som man kommit överens om, och som lämpligen kan ulloras av specialiserade organ, samt iv) skall organisera strömlinjeformade, målinriktade och öppna regionala samarbeten för effektiv, strategisk planering av den ekonomiska utvecklingen och samordning av de politiska styrmedlen och de många olika finansieringskällor som krävs för att genomföra strategin och åtgärderna. Medlemsstaterna v) skall bestämma de nationella ramarna för stöd till FoTU och innovation, vi) skall utforma och skapa de nationella FoTU- och innovationsstrategierna och - systemen, inbegripet tillgång till tekniska installationer och program för att göra det lättare för regionens företag att använda sådana anläggningar, samt förbereda utvecklingsplaner vii) strukturfondernas verksamhet. som kan sam finansieras inom ramen för Medlemsstaterna och EV de skall fastställa och viii) innovationspolitiken, utgående av FoTU- och innovationssystemens för- och nackdelar och de olika medlemsstaternas ekonomiska system, och långsiktiga från strategiska målen en omfattande för FoTU- analys ix) skall säkerställa att stödstrategierna är samstämmiga och att de tillgängliga styrmedlen är samordnade och inriktade på mål som är förenliga ined varandra. innovation och den I delta sammanhang kan tvä viktiga strategiska plattformar nämnas. För det första grönboken om tillhörande handlingsplanen, som utgör en gemensam ram for kommissionen och medlemsstaterna för att identifiera prioriteringar och samarbetsmöjligheter. Och for det andra har medlemsstaterna för att främja en bred debatt om de långsiktiga riktlinjerna regional ulvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP). Denna väntas antas under våren 1999. territorialutveckling åtagit sig att sträva efter en för Europas 16. Alla nivåer skall samarbeta om alt fastställa kriterier och mål för verksamheten, utveckla effektiva övervaknings- och utvärderingsförfaranden och anpassa de olika programmens tidsscheman till varandra. Kriterierna och målsättningarna för verksamheten bör utgå från god kunskap om FoTU- och innovationspolitikcns allmänna inverkan på regional utveckling och sammanhållning. En grundlig undersökning av stödverksamheten kommer att göra det möjligt att fastställa exaktare prestationsindikatorer. 17. Genomförandet av en bredare FoTU- och innovationsstrategi kommer så småningom att anpassas i detalj till de förhållanden och möjligheter som råder i regionerna och på platsen. Det finns dock ett antal viktiga åtgärder som ingen medlemsstat eller region kan kosta på sig att i nätverk, samt bortse frän. Innovalionsfrämjande, förstärkning av de mänskliga resurserna kommer i större eller mindre utsträckning att ingå i alla strategier. industrisamarbete och sammanslutning T RK P R I O R I T E R I N G AR IN NO VA I IOSSFRÀM. JANI )K 18 Ett grundläggande förslag i meddelandet är att sammanhållningspolitiken bör ändras från att i första hand vara inriktad på främjande av forskning och teknisk kapacitet i renodlad form, på ett tidigt stadium i utvecklingsprocessen, till att bidra till åtgärder som gör att FoTU- och 10 innovaîionssatsningar kar* leda till ekonomisk verksamhet. Följande viktiga aspekter av innovationsfrämjande kan nämnas i detta sammanhang: i) Innovâtionsstialeg^er måste inriktas på efterfrågan genom informationsprogram for alt sprida kunskap om teknik och förbättra innovalionsförvallningen Mänga förelag, inte mins! de små och medelstora företagen, anser fortfarande all innovation är en extra belastning och utgift, snarare än en möjlighet och investering i framtiden. Små och medelstora företag är inte alltid medvetna om sina egna behov (t. ex. tillgång till de internationella marknaderna) och kanske inte ens söker efter lösningar. Små företag som utvecklar forskningsresultat saknar oftast möjligheter att sälja dessa. ii) Utvecklingen av genomgripande kvalitetsförvaltning på regional och lokal nivå bör prioriteras, eftersom man därigenom skulle kunna stimulera efterfrågan på innovation (särskilt hos små och medelstora företag) ock öka företagens konkurrenskraft. Detta förutsätter en dialog mellan alla ekonomiska aktörer (ruta 4). Ruta 4 EUROMANAGEMENT Euromanagement-prdgrammet kan tillämpas både på nationell och lokal niya/Försf inraTtäs^ién gemensam metod for. att stödja små och medelstora företag på de områden soni är viktigast föi deras existens ei'ïer^iuiylbci. =,(tléx^-. miljöy---FöTIJy^siwdtuxli^Hng^ certifiering, kvalitet^ osV. ) Därefter utför konsulter. kontroller i små och medelstora företag. som i är verksamma^nöm relevanta områden, i syfte att bedöma företagens styrkor och*svagheter,samt avgöra^hiir benägna de är att delta i ETJ-prögram! Utvärderingen av rapportérna^från"dessa kontroller är av stort intresse för specialiserade konsulter, myndigheter och små och medelstora företag, eftersom de gör det möjlig att identifiera provnings- och benchmarking-initiativ i hela Europa iii) Utvecklingen av nya mekanismer för finansiering och förvaltning som är anpassade till de mindre gynnade regionernas ekonomiska struktur och som tar hänsyn till behovet av alternativa till finansmarknaderna (ruta 5). finansieringsformer och förbindelser upprättandet av direkta Ruta 5 DET GLOBALA CDTI-STÖDET Det globala CDTI-stödet (Centrö para el Desarrollo Technologico Industrial) i GSR för Spaniens -regioner är ett annat intressant program. Det globala CDTI-stödet är ett'styrmedel som ingår i GSR för Spaniens mål-1-områden och som innebär att tekniska projekt rom föreslås av företag kan samfinansieras (med upp till 50 % av de totala projektkostnaderna) och antingen helt slippa att återbetala pengarna om projektet misslyckas, eller, om projektet lyckas få betala tillbaka pengarna över en femårsperiod med början efter det att projektet slutförts, utan ränta. Ingen säkerhet krävs. Så snart medlen har återbetalts förs'de in i systemet'igen för att finansiera nya projekt , 11 iv) Rationalisering av tjänsteöverskottet i medlemsstaterna för att åstadkomma att de erbjudna tjänsterna blir mer specialiserade och målinriktade. v) Främjande av andra lämpliga åtgärder som kan bidra till innovation, inbegripet stöd till yrkesmobilitet och nya arbetsprogram som bidrar till ökad sysselsättning, samarbete mellan forskningsinstitut (offentliga och privata) och små och medelstora företag, effektivt utnyttjande av informationstekniken, uppmuntran till bildande av nya företag (t. ex. från universitet eller större företag som är verksamma inom FoTU- och innovationsområdet) genom stöd i form av riskkapital, immaterialrättstrategier, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag. mekanismer för att främja FoTU inom företagen genomfor FoTU-verksamhet, och i synnerhet uppmuntra "nybörjare". i syfte att öka antalet företag som vi) Erfarenheter av god sed där grupperingar uppstår i forskningscentra, universitet, forsknings- och teknologiparker, i syfte att • utveckla kommersiella tillämpningar ur forskningen pä detta område, • använda den finansiella och kommersiella expertis som erbjuds av "forctagsänglar" och riskkapitalfonder för alt skapa nya företag som kan utnyttja sådan teknik och erövra nya marknader, • använda teknik till förmän för lokala samhällsgrupper, t. ex. i form av optimerad nättillgång till offentliga tjänster eller nät för information till allmänheten och för utbildningsändamål. FÖRliATlRADE NÄTVERK OCH ÖKAT SAMARBETE MED INDUSTRIN 19. Det ökande trycket från marknaden, främst i form av globalisering, avreglering, ändrad efterfrågan, nya samhällsbehov samt vetenskapliga och tekniska utvecklingar gör att innovation blir allt mer komplicerad, dyr och riskfylld. Om man vill klara av denna komplexitet räcker det inte med att köpa avancerad utrustning eller ha tillgång till ny teknik. Dessutom finns det behov av att integrera innovation i andra aspekter av företagsutveckling (marknadsföring, utveckling av de mänskliga resurserna, kvalitetskontroll) och av att skapa mekanismer lör återkoppling i företagsförvaltningen. Eftersom små och medelstora företag oftast saknar de strukturer som kännetecknar stora företag måste de anlita hjälp utifrån. Därför måste strategiska ingrepp utgå från korrekt kunskap om de mekanismer som påverkar de små företagens nätverkskapacitet. Följande element är av betydelse vid och medelstora utvecklingen av en strategi: • Utveckling av fungerande kanaler för information om och tillgång till teknik, samt möjligheter att förändra och utvidga dessa kanaler genom nätverkssammanslutningar. • Identifiering av klyftor (i fråga om kommunikation eller kultur) mellan små och medelstora företag och den infrastruktur som tillhandahåller tekniken. • Främjandet av företagsnät för att uppmuntra till företagsintern utbildning och upprättandet av gemensamma strategier för att stärka marknadspositionerna. 12 • Upprättandet eftersom entreprenörsvcrksamhet ofta spelar en mycket viktig roll i de mindre gynnade regionernas produktionsstrukturer. entreprenörsföretag, grupperingar regionala av av • Utveckling av projekt för provning av ny teknik Och tekniköverföring för att visa fördelarna med ny teknik och innovativa processer. • Integration av innovationsälgärdernas sociala aspekter. • Kunskap om de organisatoriska och geografiska villkoren för teknikstöd och -överföring i syfte att främja en skräddarsydd och differentierad behandling av teknikstöd. 20. Kommissionen har utvecklat en rad styrmedel som skall främja sammanslutningen i nät, uppmuntra till industriellt samarbete och stimulera samarbete mellan den offentliga och privata sektorn (se ruta 6). Ruta 6 ?m» ?$£;: Sådana gemenskapsnätverk som'téknikförmedlingscentra, Euro-infocentra och Europeiska nät och tjänster, kan ge stod tilCminilre gynriacle r e g i o n^ deltagande i gemenskaperis verksamhet och förbättrar deras förmåga att ta emot ny teknikioch innovation. Exempelvis har kommissionen sedan ,1984 givit'stöd till ett nät av företags^ och innovationscentra (BIC). Dessa här fördelen att de är sammanlänkade till ett internationelltHät (det europeiska BIC-nätet), som' förvaltas centralt och på nationell nivå. Därigenom säkerställs ljhderlättas 'samarbetet mellan^ företag över regions- 'och kunskapsöverföringen och nationsgränserna. Dessa nät måste anpassas ännu mer,till behoven hos de lokala1 aktörer som har hand om utveckling och "genomförande av regionplanering och företagsstrategier gsom syftar till att sätta upp eller förstärka lokala innovationssystem, i REGIONALA INNOVATIONSSTRATEGIER - FALLET WALES i i (i H i. 1 * " , - RIS (Wales), den f. d. regionala teknikplanen, som samfinahsierades enligt artikelJ10, i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden ledde till konsultation med "över 700 personer som representerade över 600 organisationer. Som resultat av den slutliga regionala teknikplanen identifierades 60 nyckelprojekt inom alla olika sektorer i Wales näringsliv. Projekten håller nu på att genomföras (t. ex. Welsh Business Angels Network, program för fortbildning och placering av personer med högskoleexamen, Wales expertiscentrum, ett program för införande av ny teknik i små och medelstora företag). Inom ramen för mål-2~ programmet för industrin i södra Wales (1997-1999) har dessutom de priorile/ingar som fastställdes i den regionala teknikplanen tagits med i de olika åtgärderna: cirka 20 % av hela programmet är inriktat på denna åtgärd, vilket innebär investeringar på över 90 miljoner £, varav knappt 40 miljoner kommer från strukturfonderna. FÖRliATIRAD MANSKIJC POTENTIAL 21. De mänskliga resurserna är av avgörande betydelse för konkurrenskraft och utvecklingsprocesser, som i allt större omfattning grundas på kunskap. Därför bör man satsa på följande aspekter: 13 i) Utbildning. ii) Utveckling av återkopplingsmekanismer mellan den privata sektorn och tekniska institut och universitet (samarbete). iii) Placering av akademiska forskare i förelag och fri rörlighet pä del internationella planet (utbyten mellan institutioner i utvecklade och mindre gynnade regioner). Sådant utbyte ingår bl. a. i ramprogrammet för forskning och utveckling (se ruta 7). Ruta 7 '. ,. ,. ^. ' \v \ , ',' ''', MARIE CURIÊ-STIPENDIER I programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare som bl. a. omfattar Marie Cufie stipendiesystemet för avancerad forskarutbildning, ingår särskilda aspekter som kan vara till direkt nytta för mindre gynnade regioner. Ett exempel är Marie Curie-återvändarbidragen för hemvändande forskare. De uppmuntrar forskare från mindre gynnade regioner att återvända till en mindre gynnad region i sitt hemland. De planerade Marie Curie-utvccklingsstipendierna för värdinstitutioner skall bidra till utvecklingen av kompetenser i existerande institutioner i mindre gynnade regioner. Forskningsinstitutioner i mindre gynnade regioner som behöver utveckla nya kompetensområden kan delta i denna aktivitet, som också syftar till att främja unga och mer erfarna forskare som tas emot vid dessa institutioner. Marie Curie-stipendier tor etablerade forskare skall bidra till utbyte av erfarna forskare mellan näringsliv och den akademiska världen (i båda riktningar), och, genom en särskild del av detta program, en Överföring av erfarna forskare till mindre gynnade regioner. Andra typer av verksamhet som för närvarande diskuteras inom ramen för Marie Curie-systemet skulle kunna bidra på ett mer indirekt sätt. Ett exempel vore åtgärder för att uppmuntra forskare med doktorsexamen att stanna i gemenskapens forskningscentra, eller värdstipendier till näringslivet. somj synnerhet skulle uppmuntra små och medelstora företag att ta emot unga förskare genom särskilda åtgärder. En öppning av stora forskningsinfrastrukturer för forskargrupper som normalt sett inte skulle ha tillgång till sådan infrastruktur är ett annat mål som diskuteras i samband me<j nästa ramprogram. 22. Del är vikligt att komma ihåg att de små och medelstora förelagen behöver administrativ hjälp lör att kunna ta ät sig ny teknik. Del räcker inte att förbättra tillgången till tekniken för att uppnå bästa resultat. Utveckling av utbildningsprogram inriktade pä teknikförvaltning, och vidareutbildning avseende ny teknik för personalen i de små och medelstora företagen är därför av största vikt. Gemenskapens verksamhet kan bidra till att detta mål uppnås på följande sätt: Större insatser kan göras för att öka investeringen i mänskligt kapital och livslång inlärning i de mindre gynnade regionerna. Strukturfonderna kan ge stöd till program för placering av personal med högskoleutbildning, som skulle kunna skräddarsys efter lokala förhållanden och behov. Ett sådant program skulle exempelvis i början kunna bidra till små och medelstora företags utgifter när de anställer en lämplig person med högskoleutbildning. När den proportioner liga stödandelcn minskar stegvis under en fastställd period kan företagen komma att inse vilket tillskott det varit för deras verksamhet, och i många fall behålla den anställde i fråga. 14 Europeiska socialfondens verksamhet inom det nuvarande mål-4 är därför inriktad på att öka arbetstagarnas kvalifikationer, förvaltningsförmåga och sysselsättningsperspektiv. Därigenom vill man inom hela unionen tillfredsställa arbetstagarnas behov av att anpassa sig till förändringarna inom industrin och inom produktionssystemen. Det nya föreslagna mål-3 (som omfattar det nuvarande mål-3 och -4) kommer att förstärka och följa upp denna insats. sammanhang bör man informations- och I detta kommunikationsteknik i utvecklingen av distansundervisningssystem som ökar tillgången till utbildning, inte minst för små och medelstora företag, lågutbildad arbetskraft och långtidsarbetslösa. Man bör även främja stödsystem för distansarbetare. tillämpningen främja av SLUTSATSER •; ; '-&XW'. 23. FoTU- och innovationspolitiken måste integreras i regionernas produktionsstrukturer. Detta innebär att regionala aktörer skall identifiera resurser och använda dem för strategiska regionala prioriteringar. En integrerad FoTU- och innovationsstrategi bör utgå från samarbete mellan lokala och regionala organ, medlemsstaterna och Europeiska unionen. Strategin bör främja innovation, förbättra nätverkssammanslutningarna och det industriella samarbetet samt stärka den mänskliga potentialen, samtidigt som den skall vara anpassad till den berörda regionens institutionella, socioekonomiska och kulturella förhållanden. Kommissionens uppgift är att skapa ramarna för att detta skall kunna uppnås. 24. Regionerna bör skapa och utveckla en samordnad FoTU- och innovationsstrategi, utgående från behoven i regionens ekonomiska struktur, för att stegvis förbättra innehållet i de regionala utvecklingsplanerna under nästa strukturstödsperiod. Medlemsstaterna bör i samarbete se till att nationella strategier på detta område kompletterar varandra och bidrar till att tillfredsställa de behov och utnyttja de möjligheter som identifierats på regional nivå och på gemenskapsnivå. Slutligen uppmanas medlemsstaterna att inom ramen för ESDP:s verksamhet ta vederbörlig hänsyn till de rekommendationer som framförs i detta meddelande. 25. Kommissionen har följande mål: • Integration av FoTU och innovation i framtida strukturprogram. Detta meddelande skall ligga till grund för utarbetandet av riktlinjer för strukturstöden inom FoTU- och innovationsområdet, samt utgöra en referens för preliminär utvärdering av hur samstämmig den FoTU- och innovationsverksamhet som omfattas av de regionala utvecklingsplanerna är. • Utnyttjande av de erfarenheter som gjorts i samband med det nuvarande regionsstödet och med de olika strategierna beträffande informationssamhället i syfte att nå fram till en konsoliderad "bottom-up-metod" som tar hänsyn till regionernas behov och är förenlig med subsidiaritetsprincipen. • Uppmana medlemsstaterna att tillsammans utveckla väl avstämda prestationsindikatorer för FoTU och innovation, innan nästa programperiod för strukturfonderna börjar. Dessa indikatorer skall användas vid övervakning och utvärdering av strukturstöd. 15 • Förstärkning av gränsöverskridande samarbete mellan forskningscentra i regioner som ännu inte är tillräckligt utvecklade på det tekniska planet och forskningscentra i andra regioner. I detta sammanhang skall olika typer av frivilligt samarbete främjas, exempelvis - fortbildningskurser i forskningscentra (ESF), - optimerade strukturer och bättre vetenskaplig utrustning i de stödberättigade regionerna (ERDF), - upprättande av transnationella konsortier (eller europeiska ekonomiska intressegrupperingar, EEIG) för forskningsprogram inom FoTU-ramprogrammen. Inbjuda länderna i Central- och Östeuropa och Cypern att utveckla en lämplig FoTU- och innovationsstrategi på regional och nationell nivå. Dessa strategier kommer att beaktas inom ramen för ländernas respektive anslutningsramar som fastställts av Europeiska rådet i Luxemburg. Kommissionen kommer att stimulera utbyte av expertis mellan kandidatländerna och medlemsstaterna. Upprättandet av en interaktiv europeisk webplats för FoTU och innovation som skall fungera^om en länk mellan regioner, medlemsstater och anslutningsländer 16 NYCKELTEftMÊR ' ^:)%Må ADAPT Gemenskapsinitiativ som skall göra det möjligt att förutse och förbereda förändringar i företagens sysselsättningsstruktur. BERD Business expenditure on Research and Development ('företagens utgifter till forskning ock teknisk utveckling) BIC Business Innovation Centres (företags- och innovationscentra) BRITE-EURAM / CRAFT Materialprogram medelstora företags deltagande i gemenskapens forskningsprojekt. i Fjärde ramprogrammet / Initiativ för att främja små och ERDF European Regional Development Fund, (Europeiska regionala utvecklingsfonden) ESDP European Spatial Development Perspective, (program för fysisk planering inom gemenskapen) Europeiska social fonden Forskning och teknisk utveckling ESF FoTU GERD Gross Expenditure on Research and Development (bruttonationalutgifter till forskning ock teknisk utveckling) Gemenskapens stödramar (program i mål-1-områden) Regionala innovationsstrategier Information Society Regional informationssamhället) Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures, Initiatives, beträffande (regionala initiativ GSR RIS RISI RITTS (regionala strategier och infrastrukturer för innovation och tekniköverföring) SPD Single Programming Documents (program i mål-2 och mål-5b-områden) TSME Technology Stimulation Measures for SMEs, (teknisk stimulans till små och medelstora företag) 17 TABELL 1 FoTU: Grundläggande indikatorer 1995 B DK D F I NL A FIN S UK E UR 11 2 E UR 4 EL E IRL P C R U N 0 L A G G A N DE U P P G 1 F TE ••_: '•:: int;(1000) \ •,. -;,:. ,:! (1000) HNi". miljonerccu) '. '»;• *ap'na 10137 4183 205852 20307 5228 2796 132474 25340 81661 3S961 1845177 22596 58138 25033 1176205 20231 57301 22607 831376 14509 15459 7304 302543 19571 8047 3842 172372 21422 5108 2429 95599 18716 8827 4498 176275 19970 58606 28404 841571 14360 308511 140057 5779444 18733 63179 25948 643889 10192 10454 4201 87416 8362 39210 15561 428091 10918 3598 1434 49215 13677 9917 4753 79166 7983 '' • miljonerccu) per invanarc (1000 ecu) ; % a v B NP -vrsonal 327 462 1,61% 1,82% 515 2,2S% 473 151 403 2,34% 1,04% 2,06% ' ' 339 443 689 295 384 1,58% 2,37% 3,45% 2,05% 2,05% ' ' 83 0,82% ' ' 40 ' 87 192 47 0,48% * 0,80% 1. 41% 0,61% ". av arbetsstyrkan 1,23% 1,71% 1 1,52% 1. 58% 1 0,86% 1,47% ' 1,18% 1,97% 1,95% 1,22% ' 1,37% ' 0,73% ' 0,83% 0,73% ' 1. 14% 0,53% f o i l7 i offentlign seldom" ,:„,,,. , ^,. -. » - , ,. • - '. - • - - -. - - -. ,. , -v ' - •*>•'---* '. '** • •. '<!) i % av lotala budgctcn 1,95% 1,79% 3. 60% 4,33% 1,65% 2,70% 2,37% 2,90% 3,17% 2,27% 2,93% 1,62% ' 0,67% ' 1,96% ' 1,09% 1,61% ' •••. : K I ) i % a v B NP ;•;•;•!•> : - o a B NP 0,06% 0,44% 0. 32% 0,41% -IVJNUIKII iGOVocliJIFS. u o av total 1'oTU- pcrs. 47% 47% 1 1 1 0. 34% 0. 43% 0. 49% 0. 38% 0. 22% 0,26% 0,37% 0. 12% 0,58% ' 0,50% 0,41% 0,46% O. I3*'o 0. 63% 0,30% 0,39% 0,33% 0,41% ' ' 0,16% ' 0,13% 0,17% 0. 14% 0,16% ' 0,24% 0,22% 0,25% 0. 2">% 0,21% 4 6% 50% 1 62% 60% ' 59% ' 49% 45% 44% ' 49% ' 73% ' 89% ' 71% ' 54% 69% loTl i den pnvata ^sejetorn^-^^ '%. " ~ '- - • * "tjjf^w*^. ,' s^ff**' * **' ^ —. » • ,. <„ • ** - » • »- •. : ; - - - jr :i! •'> (miljonerecu) •",:ivRNP • \. avCil-RD !. •:' -personal i den privata scktorn 1,09% 6 7% 1,10% 60% 1. 51% 6 6% 1,44% 62% 0,56% 54% 1,09% 53% 0,83% ' 1,50% ' 52% 63% 2. 68% 78% 1,34% 65% 1,30% 64% : ';, av arbctsslyrkan 0,65% 0,92% 0,82% %av total FoTU-pers. 5 3% 5 3% ' 54% 0,80% 50% 1 0,33% 1 38% 1 0,59% 40% ' ' 0,49% 1,00% 1,08% 41% ' 51% 55% 0,68% 56% 0,69% 51% ' ' ' ' 0,35% 45% 0,20% 27% ' ' ' ' 0,11% ' 0. 37% 0. 99% 0,12% 24% ' 46% 70% 20% 0,09% 11% ' ' 0,21% 29% ' ' 0,53% 0,16% 46% 31%. ::opeiska patentansflkningar :cr miljoner invanare 94 119 16S 95 46 116 99 172 199 79 108 11 4 12 37 2. ; : : ;: IIlit. lt ej i>;-ilici om |icrsoiial är antal personer. is. uulc vii\olktnscr (ilUI> - ltiulliili. ilii>n. iliil;tt!vT 1. il U CiUVLKI) - SuilijM l'o ll. -ar. fier HF. RD-IoTlJ-utgilierilir. f; IU-UO - lo I U-utgiltcr i nr. s (iltAOKI) - Sl. itlifi lnhh-. etaiiship for FoTll GOV - Statlig sektor IIF. S-Högskolesektor HES - Företagssektor TABELL 2 •VITI: Grundläggande indikatorer Recionala skillnader TYSKLAND4 1993 FRANKRIKE3 1994 ITALIEN SPANIEN 1994 1994 PORTUGAL 1995 GREKLAND EUR11 1993 1995 EUR4 1995 Obj 1 icke-obj 1 GERD< GERD> Obj 1 icke-obj 1 Obj 1 icke-obj I Rest Lissabon Rest Attiki 179 54 S 21 94 67 211 44 151 30 81 26 57 1,78% 2,46° o 1. 25% 3,49% 0,64% 1,20% 0,50% 1,18% 0,46% 0,81% 0,36«5 0,67% 384 2,05% ' ' 83 0. 82% 0,65% 2,16% 0,49% 0. 97% 0,54% 1,20% 0,38% 0,80% 0,63% 0,96% 1,37% ' 0. 73% G R l J N D L Ä G G Ä ^ E U P P G l F T ER «. ii-'RH (Miljoner ecu) per invånare (1000 ecu) i % av BNP i >vl l!-personal i % av arbetsstyrkan FoTU i den offentliga sektorn ii O Y FRI) per invånare (1000 ecu) 52 7S 3 15 12 46 7 i % av BNP III Rl) i % av BNP 0,52% 0,35% 0,20% 0,56% 0,11% 0,26% 0,08% 0,62% 0,41% 0. 11% 0,29% 0,33% 0,25% 0,28% 34 0,27% 0,24% 3 0,05% 0,20% 31 0,31% 0,21% 8 0,12% 0,17% 18 0,21% 0,24% 61 0,33% 0,41% i. i i 1 -personal i GOV och HES i "u av sammanlagd FoTU-personal lo FD i den privata sektorn I'I Rl) (Miljoner ecu) i % av BNP i % av GERD ! o rl. '-personal i den privata sektorn i % av arbetsstyrkan 31% 30% 8 3% 57% 86% 64% 67% 72% 88% 8 1% 49% 0,64% 1,70% 36% 6 9% 0. 93% 2,60% 75% 75% 0,19% 0,69% 0,13% 0,66% 0,10% 0,14% 30% 57% 27% 56% 2 3% 18% 0,07% 0,22% 33% 20% 1,30% 64% i % av sammanlagd FoTU-personal 7 1% 69% 17% 4 3% 14% 36% 3 3% 2 8%. \:. i;ii europeiska patentansökningar 0,46% 1,50% 0,09% 0,42% 0,08% 0,43% 0,13% 0,23% 0,07% 0,18% 19% 12% 0,69% 5 1% per miljoner invånare 23 176 65 172 7 61 5 20 108 11 K. I M. I I u i o s l. it ' Uppskattning Alla uppgifter om personal är antal personer ecu: gällande växelkurser 2 Uppgifter för Luxemburg saknas Första kolumnen omfattar genomsnitten för alla franska regioner vars GERD (i % av BNP) ligger under landets medel (2,38 %) Si. îiisiik över regionala FoTU-utgifter och FoTU-personal inom högskolesektorn saknas. ,1 IM>- Brmtoulgifier för FoTU > ,; i\ ! \s\ » I o H !-ut»ifler i ilen slatlisu sektorn ^ ^ ill Kl) - loFU-utgilterilinS Hl KD r. rm-uiuiltcr i lll-S ( i( >V - Slatsseklom IIFS-Högskolesektorn BFS - Företagssektorn 16 0,16% 0,24% 73% 0,35% 4 5% 0,20% 27% TABELL 3 FoTU Grundläggande indikatorer Strukturfonderna 19S9-1993/1994-1999 miljoner ecu mål-i mal-6 mâl-2 mål-5b 1989-1993 1994-1999 TOT FoTU % l Or F o il % 43. 818 1. 280 2,92% 6. 130 2. 232 705 32 11. 50% 1,43% 93. 972 697 15. 352 6. 860 5. 049 58 2. 580 142 5. 37% S. 2S% I6. S0% 2,06% Regionala mål totalt 52. 180 2. 017 3,87% 116. 881. 7. 827 6,70% mâl-3/4 mål-3 mal-4 maloa jordbruk mâl-5a fiske 6. 669 453 3. 523 579 - 12. 938 2. 246 5. 251 885 Icke-reginnala mil totalt 10. 771 453 4,21% 21. 320 0 0,00% Alla mil 62. 951 2. 470 3,92% 138. 201 7. 827 5,66% Gemenskapsinitiativ 5. 285 1. 450 27. 44% 14. 018 690 4. 92% TOTALT 68. 236 3. 920 5,74% 152. 219 > 8. 518 5,60% Källa: uppgifter frän GDXII O COMMISSION EUROPEENNE DIRECTION GENERALE XVI POLITIQUE REGIONALE ET COHESION UNION EUROPEENNE - EUROPEAN UNION Article 10 du FEDER : Actions innovatrices en coopération avec la DC XIII, le Programme Innovation Article 10 o/ERDF: Innovative measures in cooperation witli DG XIII, the Innovation Programme Stratifies Régionales d'Innovation (R. I. S. ) ct Infrastructure* el Stratégies Rérinnales de Trimsfen de Technologie el de Julian à l'Innovation (R. l. T T S , Regional Innovation Stratégie i (R. l. S. ) and Regional Innovation and Technology Trantfer Infrastructures and SlratesUi (R. I. T. T. S. ) * Cette carte n 'a aucun statut légal. CE-DGXV1G1S, taure. GISCO. X\7-. \. 2 ihti map has no le^jl iiatus. EC - DGXVinix i-iurc! GISCO, \ '• !• I LEGENDE-LEGEND ES R. I. S. 4 RJ. T. T. S. • Projets pilotes RJ. S. 1996-98 (T compris projets pré-pilotes RTP1994-96) R. I. S. pilot projects 1996-98 (pn-pUot projects RTP 1994-96 Included) fXfgS Projets RJ. T. TSprésélectionnés 199S-9S t a f e ia R. I. T. T. S preselected projects 199S-9H A/ Frontières Nationales National Boundaries Frontières de Retiens (NITS 2) Kegtonal Boundaries (NL'TS2/ Les territoires non continentaux et outre-mer des Etats Membres Non continental and overseas areas of Member States * J i. 14 ISSN 1024-4506 KOM(98) 275 slutlig DOKUMENT SV 02 04 12 15 Katalognummer : CB-CO-98-362-SV-C ISBN 92-78-36934-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: A tagállamok kormányai képviselőinek határozata (1998. május 27.) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága tagjainak kinevezéséről

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)

formats: html pdf print

text: 01/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 443 41998D0380 L 171/30 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 6. 17. A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA (1998. május 27. ) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága tagjainak kinevezéséről (98/380/EK, ESZAK, Euratom) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 168a. cikkére, tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerző- désre, és különösen annak 32d. cikkére, tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerző- désre, és különösen annak 140a. cikkére, tekintettel az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának létreho- zásáról szóló, 1988. október 24-i 88/591/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozatra (1), mivel Josef Azizi úr, Cornelius Paulus Briet úr, Marc Jaeger úr, Andreas Kalogeropoulos úr, Koenraad Lenaerts úr, Rui Manuel Gens De Moura Ramos úr, Virpi Tiili asszony és Bo Vesterdorf úr hivatali ideje1988. augusztus 31-én lejár; mivel az Elsőfokú Bíróság tagjainak 1998. szeptember 1. és 2004. augusztus 31. közötti időszakra vonatkozó részleges megú- jítását végre kell hajtani; mivel az Elsőfokú Bíróság tagjai részleges megújításának végre- hajtásához egy bírót későbbi időpontban kell kinevezni, 1. cikk Az 1998. szeptember 1. és 2004. augusztus 31. közötti időszakra a következő személyeket nevezik ki az Elsőfokú Bíróság bíróivá: Josef Azizi úr, Marc Jaeger úr, Koenraad Lenaerts úr, Rui Manuel Gens De Moura Ramos úr, Virpi Tiili asszony, Bo Vesterdorf úrés Michael Vilaras úr. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, 1988. május 27-én. az elnök S. WALL (1) HL L 319. , 1988. 11. 25. , 1. o. Helyesbítés: HL C 215. , 1989. 8. 21. , 1. o. A legutóbb az új tagállamoknak az Európai Unióhoz történő csatlakozásával szóló, 1995. január 1-jei 95/1/Euratom, ESZAK, EK tanácsi határozattal (HL L 1. , 1995. 1. 1. , 1. o. ) módosított határozat. kiigazításáról összefüggő okmányok


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1619/98 van Patricia McKENNA aan de Commissie. Uitsluiting van financiering door het ESF

eurovoc_concepts:
Community support framework
Ireland
building subsidy
bus
means of public conveyance
public transport
rail transport
road building
transport infrastructure
underground railway

formats: html print