title: WRITTEN QUESTION No. 1447/98 by José BARROS MOURA to the Commission. Community funding of hydraulic projects in Spain

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/129 Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle suoraan maakohtaisen luettelon L(cid:228)nsi-Afrikassa rahoitetuista kalastusyhteisty(cid:246)hankkeista sek(cid:228) luettelon talouden ja kalastusalan tunnusluvuista AKT-maiden osalta. (98/C 386/179) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1441/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euro 1999 Komission kertomuksessa (cid:148)EURO 1999-25. maaliskuuta 1998 › Talouksien l(cid:228)hentymisen arviointi ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymist(cid:228) koskeva suositus(cid:148) KOM(98) 1999 lopullinen, sivulla 78 sanotaan seuraavaa: (cid:148)EMUn toisen vaiheen aikana kaikki j(cid:228)senvaltiot (Kreikkaa lukuun ottamatta) ovat onnistuneet saavuttamaan hitaan inflaatiovauhdin, joka on l(cid:228)hentynyt muiden j(cid:228)senvaltioiden inflaatiovauhtia, ja/tai yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228). Vaikka hinta- ja kustannuspaineiden hellitt(cid:228)miseen vaikuttivat suhdannetekij(cid:228)t, kuten pitk(cid:228)(cid:228)n jatkunut vaimean taloudellisen toimeliaisuuden jakso, t(cid:228)m(cid:228) vaikuttava inflaatiokehitys johtui my(cid:246)s useista rakennemuutoksista. (cid:148) Voiko komissio yksil(cid:246)id(cid:228), mit(cid:228) muut suhdannetekij(cid:228)t olivat? Komission j(cid:228)senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (3. hein(cid:228)kuuta 1998) Parlamentin j(cid:228)senen l(cid:228)hentymiskertomuksesta lainaama kohta liittyy hintakehityksen kest(cid:228)vyyteen yhteis(cid:246)ss(cid:228) (3. 5 jakso). T(cid:228)ss(cid:228) jaksossa komissio painottaa, ett(cid:228) korkean tason hintavakauden saavuttaminen ja kest(cid:228)v(cid:228) hintakehitys riippuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa rakenteellisista tekij(cid:246)ist(cid:228). L(cid:228)hentymiskertomuksessa mainitaan my(cid:246)s, ett(cid:228) er(cid:228)(cid:228)t suhdannetekij(cid:228)t ovat vaikuttaneet yhteis(cid:246)n hitaaseen inflaatiovauhtiin talous- ja rahaliiton (EMU) toisen vaiheen aikana. Kertomuksessa viitataan (cid:148)vaimean talou- dellisen toimeliaisuuden jaksoon(cid:148), joka hidasti eri tekij(cid:246)iden my(cid:246)t(cid:228)vaikutuksella inflaatiota. Kysynn(cid:228)n heikkous ensinn(cid:228)kin kiihdytti toimittajien v(cid:228)list(cid:228) kilpailua. Toisaalta v(cid:228)h(cid:228)isest(cid:228) taloudellisesta toimeliaisuudesta johtunut ty(cid:246)tt(cid:246)myyden kasvu ja sen vakiintuminen korkealle tasolle hillitsiv(cid:228)t palkankorotuksia, jotka kuuluvat t(cid:228)rkeim- piin inflaatiota aiheuttaviin tekij(cid:246)ihin. Lis(cid:228)ksi voidaan mainita kaksi muuta suhdannetekij(cid:228)(cid:228). Hy(cid:246)dykkeiden maailmanmarkkinahinnat nousivat hyvin maltillisesti l(cid:228)hes koko EMU:n toisen vaiheen ajan. Toisaalta dollari oli samaan aikaan melko heikko. N(cid:228)m(cid:228) kaksi tekij(cid:228)(cid:228) edistiv(cid:228)t tuontihintojen hidasta kasvua useimmissa j(cid:228)senvaltioissa. (98/C 386/180) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Barros Moura (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Espanjan vesirakennushankkeiden rahoittaminen yhteis(cid:246)n varoista Vastauksena kysymykseeni E-0457/98 (1) komission j(cid:228)sen Wulf-Mathies ilmoitti, ett(cid:228) 1. Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ei ole Espanjassa yht(cid:228)(cid:228)n hanketta, jota luonteensa tai kokonsa puolesta voitaisiin verrata Alquevan hankkeeseen. My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n koheesiorahasto ei ole rahoittanut vastaavanlaisia hankkeita


title: WRITTEN QUESTION No. 1446/98 by Bartho PRONK to the Commission. Socio-political adult education and its role in the Commission's education policy

eurovoc_concepts:
European citizenship
adult education
non-governmental organisation
sociology

formats: html pdf print

text: C 354/98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 (98/C 354/155) SKRIFTLIG FR¯GA E-1437/98 fr(cid:229)n Miguel Arias Can(cid:152) ete (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) A¤mne: Pensionsfond p(cid:229) Gibraltar (specificera) De brittiska myndigheterna beslutade att avveckla Gibraltar Social Insurance fond fr(cid:229)n och med den 31 december 1993, vilket klart stred mot de gemenskapsra¤ttsliga normerna och vilket ledde till att kommissionen avgav ett motiverat yttrande mot Storbritannien i enlighet med artikel 169 i EG-fo¤rdraget. Kommissionens handlande ledde till att betalningarna av pensionerna (cid:229)terupptogs fr(cid:229)n och med den 30 juni 1996. Men hundratals spanska arbetare, pensiona¤rer, va¤ntar fortfarande p(cid:229) betalning av innest(cid:229)ende pensioner fo¤r perioden 1 januari 1994 till 30 juni 1996. Vad ta¤nker kommissionen go¤ra fo¤r att r(cid:229)dets fo¤rordningar (EEG) nr 1408/71 (1), (EEG) nr 574/72 (2) och artiklarna 48 till 51 och 227 i Romfo¤rdraget efterlevs? (1) EGT L 149, 5. 7. 1971, s. 2. (2) EGT L 74, 27. 3. 1972, s. 1. Svar avgivet av Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 juni 998) Kommissionen a¤r medveten om det problem som parlamentsledamoten tar upp na¤r det ga¤ller utbetalning av innest(cid:229)ende pensioner fo¤r tiden 1 januari 1994 till den 30 juni 1996 till en del av fo¤re detta arbetstagarna i Gibraltar. Na¤r kommissionen den 26 juni 1997 beslutade att la¤gga ned det fo¤rfarande som inletts mot Fo¤renade kungariket efter upplo¤sningen av den aktuella fonden, skickades ett personligt brev till de 6500 personer som hade klagat fo¤r att informera dem om de m(cid:229)tt och steg kommissionen hade vidtagit sedan 1994 fo¤r att reglera den uppkomna situationen. Det stod a¤ven att de kunde meddela eventuella sv(cid:229)righeter de hade haft fo¤r att f(cid:229) ut sin pension. Detta gjordes fo¤r att se till att fo¤rm(cid:229)nstagarnas ra¤ttigheter respekterades. Efter detta brev tog kommissionen kontakt med myndigheterna i Fo¤renade kungariket fo¤r att fo¤rso¤ka finna n(cid:229)gra lo¤sningar fo¤r de aktuella fallen. Om situationen kvarstod, skulle kommissionen eventuellt inleda ett nytt o¤vertra¤delsefo¤rfarande. (98/C 354/156) SKRIFTLIG FR¯GA E-1446/98 fr(cid:229)n Bartho Pronk (PPE) till kommissionen (11 maj 1998) A¤mne: Sociopolitisk vuxenutbildning och dess betydelse som ett led i kommissionens utbildningspolitik Som uppfo¤ljning p(cid:229) min fr(cid:229)ga E-603/98 (1) och ert svar av den 8 april 1998 skulle jag ga¤rna vilja att ni besvarade fr(cid:229)gorna 3, 4 och 5 som jag har sta¤llt till er. Enligt artikel 140 i Fo¤rdraget om Europeiska unionen skall kommissionen muntligen eller skriftligen besvara fr(cid:229)gor som sta¤lls till den av Europaparlamentet eller dess ledamo¤ter. Ni a¤r da¤rfo¤r skyldiga att svara p(cid:229) fr(cid:229)gor fr(cid:229)n Europaparlamentets ledamo¤ter. Jag fr(cid:229)gar mig om kommissionen saknar dessa uppgifter eller om det a¤r dess st(cid:229)ndpunkt att inte vidarebefordra dessa uppgifter till en ledamot av Europaparlamentet. Jag sta¤llde fo¤ljande fr(cid:229)gor: 1. Sta¤mmer det att kommissionen bara sto¤djer sociopolitiska projekt s(cid:229) la¤nge de a¤r aktuella fo¤r kommissionen (t. ex. euron), men att den inte erbjuder icke-statliga organisationer n(cid:229)gon finansiering fo¤r projekt p(cid:229) omr(cid:229)den som organisationerna sja¤lva valt ut?


title: WRITTEN QUESTION No. 1607/98 by Mirja RYYNÄNEN to the Commission. Information in schoolbooks about other EU Member States

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to information
civics
dissemination of information
education policy
modern history
promotion of the European idea
public awareness campaign
school textbook

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/151 Nu (cid:228)r det dock s(cid:229) att EU l(cid:228)gger ned resurser p(cid:229) att (cid:246)ka flygs(cid:228)kerheten. Vilka planer finns det d(cid:228)rf(cid:246)r om deltagande i globala verksamheter f(cid:246)r att (cid:246)vervaka risken f(cid:246)r dessa framtida h(cid:228)ndelser och vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att undvika dem? Svar fr(cid:229)n Edit Cresson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 juli 1998) Kommissionen k(cid:228)nner till rapporterna i den vetenskapliga litteraturen och i media om att det finns m(cid:246)jligheter f(cid:246)r att asteroider kan komma att kollidera med jorden. Detta (cid:228)r en fr(cid:229)ga som i Europa skulle behandlas av Europeiska rymdorganisationen (ESA), som (cid:228)ven behandlar problem i samband med rymdskrot i sitt europeiska rymdoperationscentrum (ESOC) i Darmstadt. I USA skulle fr(cid:229)gan behandlas av National Aeronautic and Space Administration (NASA). Fr(cid:229)gan har inte tagits upp i kommissionens ramprogram f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling. (98/C 386/206) SKRIFTLIG FR¯GA P-1607/98 fr(cid:229)n Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: Inneh(cid:229)llet i l(cid:228)rob(cid:246)cker om andra medlemsstater Enligt uppgifter publicerade i finsk press finns det fortfarande felaktig information om Finland i de l(cid:228)rob(cid:246)cker som anv(cid:228)nds i grundskolan i vissa medlemsstater. I b(cid:246)cker som anv(cid:228)nds bland annat i Frankrike beskrivs Finland med fotografier fr(cid:229)n 1950 › talet och i f(cid:246)rvr(cid:228)ngda ordalag. Dagens moderna informationssamh(cid:228)lle n(cid:228)mns inte med ett ord. EU l(cid:228)gger ner avsev(cid:228)rda medel p(cid:229) utbildnings- och kulturprogram samt olika informationskampanjer. Informa- tionskampanjerna f(cid:246)r att fr(cid:228)mja det europeiska medborgarskapet kan inte r(cid:246)na framg(cid:229)ng om de baskunskaper som l(cid:228)rs ut i skolorna om andra medlemsstater (cid:228)r b(cid:229)de bristf(cid:228)lliga och f(cid:246)rvr(cid:228)ngda. Jag skulle vilja veta vad kommissionen g(cid:246)r f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de grundl(cid:228)ggande uppgifter som finns i medlemsstaternas l(cid:228)rob(cid:246)cker om samtliga medlemsstater (cid:228)r riktiga och aktuella. Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 1998) Kommissionen har ingen beh(cid:246)righet att agera n(cid:228)r det g(cid:228)ller l(cid:228)romedlens specifika inneh(cid:229)ll i en viss medlemsstat, eftersom detta (cid:228)r ett omr(cid:229)de d(cid:228)r subsidiaritetsprincipen till(cid:228)mpas enligt artikel 126 i EG-f(cid:246)rdraget. Enligt artikel 126 skall gemenskapen bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att fr(cid:228)mja samarbetet mellan medlemsstaterna. Informationsn(cid:228)tverket om utbildning i Europa (Eurydice) producerar och sprider tillsammans med Sokrates-programmet, som fr(cid:228)mjar samarbetet mellan medlemsstaterna, information om system och reformer inom utbildningen i de deltagande medlemsstaterna. Eurydice har nyligen publicerat den tredje utg(cid:229)van av ett h(cid:228)fte med viktiga uppgifter om utbildningen i gemenskapen, p(cid:229) grundval av de insatser som de deltagande medlemsstaterna g(cid:246)r inom Sokrates-programmet. I artikel 126 fastst(cid:228)lls dock (cid:228)ven att gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar f(cid:246)r undervisningens inneh(cid:229)ll och utbildningssystemens organisation. Kommissionen kommer dock att g(cid:246)ra de franska utbildningsmyndigheterna uppm(cid:228)rksamma p(cid:229) de aspekter som parlamentsledamoten tar upp


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1408/98 dell'on. Helwin PETER alla Commissione. Prevista costruzione di un centro commerciale a Zweibrücken

eurovoc_concepts:
EU control
Germany
economic conversion
fraud
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: C 402/128 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 (98/C 402/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1408/98 di Helwin Peter (PSE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Prevista costruzione di un centro commerciale a Zweibr(cid:252)cken Rispondendo all(cid:146)interrogazione scritta E-2966/97 (1), la Commissione ha comunicato, in data 7. 10. 1997, di aver chiesto alle autorit(cid:224) tedesche di comunicare la loro posizione ed espresso l(cid:146)intenzione di decidere in merito non appena le sar(cid:224) pervenuta. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se ne Ł ora in possesso e, in caso affermativo, a quale decisione Ł giunta, ovvero quando prender(cid:224) una decisione in merito? (1) JO C 134 del 30. 4. 1998, pag. 46. Risposta data dal sig. Van Miert a nome della Commissione (8 giugno 1998) La questione Ł stata oggetto di un ripetuto scambio epistolare con le autorit(cid:224) tedesche e non si Ł ancora conclusa. Ultimamente, la Commissione ha chiesto, con lettera datata 11 maggio 1998, un supplemento di informazioni rispetto a quanto comunicato dalle autorit(cid:224) federali il 16 marzo 1998. (98/C 402/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1409/98 di Ursula Schleicher (PPE) alla Commissione (11 maggio 1998) Oggetto: Applicazione della direttiva sulla prevenzione e la riduzione integrate dell(cid:146)inquinamento (IPPC) La direttiva 96/61/CE (1) del 24. 9. 1996, di cui all(cid:146)oggetto, deve essere messa in applicazione entro il 30. 10. 1999 negli Stati membri dell(cid:146)Unione europea. Un elemento essenziale della direttiva Ł il principio delle «migliori tecniche disponibili» (BAT). A quanto mi consta, l(cid:146)Ufficio europeo IPPC di Siviglia dovr(cid:224) elaborare e documentare una definizione delle BAT e pubblicarne i contenuti. La direttiva IPPC potr(cid:224) essere regolarmente applicata dagli Stati membri solo quando sar(cid:224) disponibile una definizione delle BAT. Pu(cid:242) la Commissione comunicare a che punto sono i relativi lavori dell(cid:146)Ufficio europeo IPPC di Siviglia e quando sar(cid:224) pubblicata la definizione delle «migliori tecniche disponibili»? (1) JO L 257 del 10. 10. 1996, pag. 26. Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (19 giugno 1998) Il termine per il recepimento nella legislazione nazionale della direttiva 96/61/CE del Consiglio sulla prevenzione e la riduzione integrate dell(cid:146)inquinamento (IPPC) Ł effettivamente il 30 ottobre 1999 e il principio delle «migliori tecniche disponibili» (Best Available Techniques › BAT) rappresenta un aspetto cruciale. Non Ł invece esatto che l(cid:146)Ufficio europeo IPPC di Siviglia debba elaborare una definizione delle migliori tecniche disponibili. L(cid:146)articolo 2, paragrafo 11 della direttiva definisce in maniera esaustiva le «migliori tecniche disponibili» e soltanto tale definizione risulta valida ai fini degli obblighi giuridici ai sensi della direttiva. L(cid:146)Ufficio europeo IPPC di Siviglia interviene nello scambio di informazioni sulle «migliori tecniche disponibili» organizzato dalla Commissione ai sensi dell(cid:146)articolo 16, paragrafo 2 e i risultati di tale scambio sono i documenti di riferimento sulle BAT (BAT reference documents › BREF), pubblicati dalla Commissione. Questi documenti non hanno peso giuridico, ma si deve tener conto delle informazioni in essi contenute nel determinare le migliori tecniche disponibili conformemente all(cid:146)allegato IV della direttiva


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1407/98 del Maren GÜNTHER a la Comisión. Ayudas de la UE para la investigación en la región de la Alta Baviera, en general, y en la Universidad Técnica de Múnich, en particular

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU aid
research and development
research body
university

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/97 (98/C 354/153) PREGUNTA ESCRITA E-1407/98 de Maren Gu¤ nther (PPE) a la Comisio·n (11 de mayo de 1998) Asunto: Ayudas de la UE para la investigacio·n en la regio·n de la Alta Baviera, en general, y en la Universidad Te·cnica de Mu·nich, en particular Ver(cid:14)·a con agrado que la Comisio·n respondiera a las siguientes preguntas sobre los cre·ditos de promocio·n de la UE en el a·mbito de la investigacio·n y el desarrollo en la regio·n de la Alta Baviera: 1. ¿A cua·nto ascendieron en 1997 los cre·ditos de I+D para la regio·n de la Alta Baviera? 2. ¿Co·mo se repartieron dichos cre·ditos entre los diferentes beneficiarios (grandes industrias y sus institutos de investigacio·n, PYME, Universidad de Mu·nich, institutos de investigacio·n independientes, etc. )? 3. ¿Que· ayudas recibieron los institutos de investigacio·n de la Universidad Te·cnica de Mu·nich (TUM) en Garching? ¿Que· suma se destino· a cada uno de los institutos en el seno de la TUM? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (15 de julio de 1998) Debido a la gran extensio·n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisio·n la remite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 354/154) PREGUNTA ESCRITA E-1413/98 de Phillip Whitehead (PSE) a la Comisio·n (11 de mayo de 1998) Asunto: Directiva relativa a la utilizacio·n de un bien inmueble en re·gimen de disfrute a tiempo compartido ¿Cua·ntos Estados miembros no han aplicado au·n la Directiva relativa a la utilizacio·n de un bien inmueble en re·gimen de disfrute a tiempo compartido y de que· Estados miembros se trata? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (4 de junio de 1998) La Directiva 94/47/CE del Parlamento europeo y del Consejo, de 26 de octubre de 1994, relativa a la proteccio·n de los adquirientes en lo relativo a determinados aspectos de los contratos de adquisicio·n de un derecho de utilizacio·n de inmuebles en re·gimen de tiempo compartido (1), determina en su art(cid:14)·culo 12 que el 29 de abril sera· la fecha l(cid:14)·mite para que los Estados miembros incorporen a sus legislaciones las disposiciones de la Directiva. Hasta ahora, los Estados miembros que no han incorporado dichas disposiciones son: Be·lgica, Grecia, Espan(cid:152)a, Francia, Italia y Luxemburgo. Los Estados miembros que ya han notificado a la Comisio·n sus medidas nacionales de ejecucio·n son: › Dinamarca: Ley 234 de 2 de abril; › Alemania: Ley de 20 de diciembre de 1996 › BGB no 70 de 31 de diciembre de 1996. › Irlanda: SI 204 de 1997 › Timesharing; › Pa(cid:14)·ses Bajos: Ley de 26 de marzo de 1997 › SB no 147 de 1997; › Austria: Ley TNG › BGB de 27 de marzo de 1997, I no 32/1997; › Portugal: Decreto-lei no 275/93 de 5. 8. 1993 › Diario de Republica no 182, I se·rie A de 5 de agosto de 1993; › Finlandia: Ley no 1162 de 11 de diciembre de 1997 (DO p. 4108); › Suecia: SFS 1997: 218 de 3 de junio de 1997; › Reino Unido: Timesharing regulations 1997, Consumer Protection 1997 › no 1081. (1) DO L 280 de 29. 10. 1994


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1440/98 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Euro 1999

eurovoc_concepts:
inflation
pay
third stage of EMU
wage cost
work productivity
working time

text: 18. 1. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 13/33 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (11. Juni 1998) 1. Das Ersuchen wurde mit Schreiben vom 17. Dezember 1997 an Frankreich gerichtet. Die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden haben am 8. April 1998 geantwortet und eingehende Bemerkungen zu den 2. j(cid:252)ngsten Entwicklungen in diesem Zusammenhang sowie die hierauf ergriffenen Ma(cid:223)nahmen vorgelegt. Die Kommission wird zu gegebener Zeit unter Ber(cid:252)cksichtigung dieser Antwort ihre weiteren Schritte 3. (cid:252)berlegen. (1999/C 13/045) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1418/98 von Riccardo Nencini (PSE) an den Rat (11. Mai 1998) Betrifft: Massenentlassung In der Fabrik (cid:132)Replay(cid:147) in Scarperia in der Provinz Florenz, die Plastikerzeugnisse herstellt, wurde ein Massenentlassungsverfahren eingeleitet, von dem rund 40 Arbeitnehmer betroffen sind; die Eigent(cid:252)merin, S. P. Metal, mit Sitz in Paris, hat die Fabrik an die A. C. P. Plastic mit Sitz in England abgetreten, w(cid:228)hrend die Verfahren zur Versetzung von Arbeitnehmern noch im Gange waren. Die Firmenleitung hat gegen die Richtlinie des Rates vom 17. 2. 1975 und sp(cid:228)tere ˜nderungen, gegen die Richtlinie des Rates vom 14. 2. 1977 und sp(cid:228)tere ˜nderungen und insbesondere gegen die Artikel 3, 4 und 6 versto(cid:223)en. Beabsichtigt der Rat, etwaige Verst(cid:246)(cid:223)e der Firmenleitung (cid:132)Replay(cid:147) gegen die obengenannten Richtlinien zu (cid:252)berpr(cid:252)fen? Antwort (24. September 1998) Der Rat ist nicht befugt, zu Verletzungen des Gemeinschaftsrechts Stellung zu nehmen. Es ist Aufgabe der Kommission, f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der Bestimmungen des Gemeinschaftsrechts Sorge zu tragen, und zwar gegebenenfalls unter Aufsicht des Gerichtshofs. (1999/C 13/046) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1440/98 von JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Euro 1999 Der Bericht der Kommission (cid:252)ber den Konvergenzstand mit Empfehlung f(cid:252)r den (cid:220)bergang zur dritten Stufe der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (KOM(98) 1999 endg. vom 25. 3. 1998, S. 78) geht davon aus, da(cid:223) die in den Mitgliedstaaten erzielten guten Ergebnisse bei der Inflation neben anderen Faktoren auf die Lohnm(cid:228)(cid:223)igung und als Folge davon auf die moderate Lohnst(cid:252)ckkostenentwicklung zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren sind. Welche Meinung vertritt die Kommission zur Nachhaltigkeit dieser Ergebnisse einer geringen Inflation, falls in Frankreich durch die Verk(cid:252)rzung der Arbeitszeit auf 35 Wochenstunden eine Arbeitsreform durchgef(cid:252)hrt wird? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (10. Juli 1998) Die Inflationsentwicklung in den Mitgliedstaaten h(cid:228)ngt von vielerlei Faktoren ab: In der Binnenwirtschaft spielen vor allem Lohnst(cid:252)ckkosten, Gewinnspannen und ˜nderungen der indirekten Steuern eine Rolle. In au(cid:223)enwirt- schaftlicher Hinsicht h(cid:228)ngt die Inflation beispielsweise mit der Wechselkurs- und Rohstoffpreisentwicklung zusammen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1446/98 van Bartho PRONK aan de Commissie. Maatschappelijke vorming voor volwassenen en de plaats ervan in het onderwijsbeleid van de Commissie

text: C 354/98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 (98/C 354/155) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1437/98 van Miguel Arias Can(cid:152)ete (PPE) aan de Commissie (11 mei 1998) Betreft: Pensioenfonds van Gibraltar De autoriteiten van het Verenigd Koninkrijk en Gibraltar zijn overeengekomen om met ingang van 31 december 1993 het zogeheten (cid:132)Gibraltar Social Insurance Fund(cid:148) te liquideren, hetgeen duidelijk in strijd was met de communautaire regelgeving en ertoe leidde dat de Commissie overeenkomstig artikel 169 van het EEG-Verdrag een met redenen omkleed advies deed toekomen aan het Verenigd Koninkrijk. Het optreden van de Commissie heeft tot resultaat gehad dat de betaling van de pensioenen met ingang van 30 juni 1996 is hervat. Nog steeds zijn echter honderden Spaanse gepensioneerden in afwachting van betaling van de achterstallige bedragen voor de periode tussen 1 januari 1994 en 30 juni 1996. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om ervoor te zorgen dat het bepaalde in de verordening van de Raad (EEG) nr. 1408/71 (1), (EEG) nr. 574/72 (2), alsmede de artikelen 48 t/m 51 en 227 van het Verdrag van Rome worden nageleefd? (1) PB L 149 van 5. 7. 1971, blz. 2. (2) PB L 74 van 27. 3. 1972, blz. 1. Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (22 juni 1998) De Commissie is op de hoogte van het door de geachte afgevaardigde genoemde probleem van het uitblijven van betaling van de achterstallige bedragen overeenkomende met de periode van 1 januari 1994 tot 30 juni 1996 aan een deel van de voormalige werknemers van het pensioenfonds te Gibraltar. Nadat de Commissie op 26 juni 1997 had besloten, na de liquidatie van genoemd fonds, de tegen het Verenigd Koninkrijk ingeleide procedure te seponeren, is een individuele brief gezonden aan de 6. 500 personen die een klacht hadden ingediend om hen voor te lichten over de stappen die de Commissie sedert 1994 had ondernomen om de aan de kaak gestelde situatie te regelen. Hun is toen evenwel eveneens aangeraden om mededeling te doen van de eventuele moeilijkheden die zij ondervonden bij het terugkrijgen van hun pensioenen, opdat er op zou kunnen worden toegezien dat de rechten van de begunstigden zouden worden gerespecteerd. Na deze brief heeft de Commissie contact opgenomen met de diensten van het Verenigd Koninkrijk om te trachten oplossingen te vinden voor de aan het licht gebrachte gevallen. Indien de situatie zou blijven voortbestaan, kan de Commissie eventueel een nieuwe inbreukprocedure openen. (98/C 354/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1446/98 van Bartho Pronk (PPE) aan de Commissie (11 mei 1998) Betreft: Maatschappelijke vorming voor volwassenen en de plaats ervan in het onderwijsbeleid van de Commissie In vervolg op mijn vraag E-603/98 (1) en het antwoord van 8 april 1998 zou ik graag antwoord willen op de vragen 3, 4 en 5 die ik gesteld heb. Volgens artikel 140 van het EU-Verdrag moet de Commissie mondeling of schriftelijk antwoord geven op de haar door het Europees Parlement of door de leden gestelde vragen. Zij moet dus informatie geven op vragen van leden van het Europees Parlement. Mijn vraag is of de Commissie een gebrek aan gegevens heeft of dat het haar standpunt is om gegevens niet aan een lid van het Europees Parlement mee te delen. Deze vragen zijn: 1. Is het juist dat de Commissie maatschappelijke onderwerpen slechts steunt wanneer zij voor de Commissie actueel zijn (b. v. de euro), maar de NGO(cid:146)s geen gelegenheid geeft steun te verkrijgen van de Commissie voor onderwerpen die zij zelf selecteren?


title: QUESTION ECRITE no 1426/98 de Kenneth COATES à la Commission. Progression rapide de la tuberculose

eurovoc_concepts:
Africa
Central and Eastern Europe
EU programme
South-East Asia
World Health Organisation
disease prevention
epidemic
infectious disease
state of emergency

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/133 (98/C 402/175) QUESTION (cid:201)CRITE E-1426/98 posØe par Kenneth Coates (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: Progression rapide de la tuberculose La Commission est-elle consciente de l(cid:146)ampleur et de la vitesse de propagation de la tuberculose en Asie du Sud- Est, en Afrique, en Europe de l(cid:146)Est et ailleurs, ainsi que du nombre de dØcŁs qui en rØsulte, selon des informations fournies par l(cid:146)Organisation Mondiale de la SantØ? Quelles sont les mesures prises par la Commission pour faire face (cid:224) cette situation d(cid:146)urgence? Quelle aide la Commission accorde-t-elle (cid:224) la recherche sur les moyens de ma(cid:238)triser et de guØrir la tuberculose? RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (29 mai 1998) La Commission est au courant de l(cid:146)augmentation de l(cid:146)incidence de la tuberculose (TB) et des facteurs qui sont associØs (cid:224) ce phØnomŁne, y compris l(cid:146)Øclatement des systŁmes mØdicaux, la dØtØrioration des conditions socio- Øconomiques et les pratiques inadØquates qui sont (cid:224) l(cid:146)origine d(cid:146)une rØsistance microbienne. Par le biais du programme d(cid:146)action communautaire concernant la prØvention du syndrome d(cid:146)immuno-dØficience acquise (SIDA) et de certaines autres maladies transmissibles, la Commission accorde un soutien (cid:224) des projets de surveillance et d(cid:146)actions en matiŁre de TB impliquant tous les (cid:201)tats membres. Ces projets visent (cid:224) augmenter la capacitØ des autoritØs des (cid:201)tats membres (cid:224) lutter contre cette maladie. Dans le cadre de l(cid:146)Ølargissement de la CommunautØ, les pays candidats d(cid:146)Europe centrale et orientale ont ØtØ encouragØs (cid:224) participer (cid:224) ce programme ainsi qu(cid:146)(cid:224) d(cid:146)autres programmes d(cid:146)action dans le domaine de la santØ publique (ouvert aux pays d(cid:146)Europe centrale et orientale (PECO), (cid:224) Malte et (cid:224) Chypre). La Commission coopŁre Øgalement dans ce domaine avec les (cid:201)tats-Unis dans le contexte de la task force CommunautØ-(cid:201)tats-Unis, ainsi qu(cid:146)avec des organisations internationales, notamment l(cid:146)Organisation Mondiale de la SantØ (OMS) et la Banque Mondiale. En ce qui concerne la recherche sur la tuberculose, Biomed finance actuellement sept projets, pour un montant total de 3. 25 millions d(cid:146)Øcus, portant sur la mise au point de vaccins, sur le dØveloppement d(cid:146)une nouvelle gØnØration de mØdicaments afin de combattre les souches rØsistantes aux mØdicaments qui circulent (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, ainsi que sur l(cid:146)ØpidØmiologie de la tuberculose. D(cid:146)autres possibilitØs de recherche sur la tuberculose sont offertes dans le cinquiŁme programme-cadre pour des actions communautaires de recherche, du fait qu(cid:146)il prØvoit une action clØ sur les maladies infectieuses. (98/C 402/176) QUESTION (cid:201)CRITE P-1427/98 posØe par Astrid Thors (ELDR) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: LØgislation fran(cid:231)aise en matiŁre de techniques de cryptage La lØgislation fran(cid:231)aise limite sensiblement le recours aux techniques de cryptage, comme cela est au demeurant indiquØ dans la communication de la Commission relative aux signatures numØriques et au chiffrement. Deux textes lØgislatifs rØcemment entrØs en vigueur en France fixent les conditions d(cid:146)utilisation des techniques en question et soumettent le secteur (cid:224) une procØdure d(cid:146)enregistrement et de licence. Au nombre des restrictions, mentionnons que le «Third Trusted Party» (TTP, Tiers de confiance), dont la nomination est une condition requise pour que le cryptage soit autorisØ, doit comporter une majoritØ de citoyens fran(cid:231)ais dans son organe d(cid:146)administration. Par ailleurs, les «clØs» du cryptage doivent Œtre dØposØes auprŁs de ce TTP, si bien que le message disponible sur ordinateur sous forme chiffrØe ne peut pas Œtre utilisØ lØgalement en France. La Commission estime-t-elle que les dispositions et la situation susmentionnØes sont compatibles avec les rŁgles du marchØ intØrieur et, en cas de rØponse nØgative, quelles sont les mesures qu(cid:146)elle envisage de prendre pour garantir que la possibilitØ d(cid:146)offrir des services et de garantir la confidentialitØ des messages puisse Øgalement Œtre assurØe sur le territoire fran(cid:231)ais?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1447/98 af José BARROS MOURA til Kommissionen. EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
hydraulic machinery
hydraulic works

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/129 Kommissionen sender det (cid:230)rede parlamentsmedlem samt Parlamentets generalsekretariat en liste for hvert land med alle de samarbejdsprojekter p(cid:229) fiskeriomr(cid:229)det, der har modtaget stłtte i Vestafrika, samt en liste med łkonomiske indikatorer for fiskerisektoren for samtlige AVS-lande. (98/C 386/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1441/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Kommissionens beretning om konvergenssituationen og den tilhłrende henstilling om overgangen til (cid:216)MU(cid:146)ens tredje fase (KOM(98) 1999 af 25. 3. 1998, s. 78) indeholder fłlgende passus: »Under anden fase af (cid:216)MU er det lykkedes alle medlemsstaterne med undtagelse af Gr(cid:230)kenland at opn(cid:229) og/eller bevare lave og konvergente inflationstakter. Skłnt konjunkturbstemte faktorer s(cid:229)som den langvarige periode med tr(cid:230)g łkonomisk aktivitet givetvis bidrog til at lette pris- og omkostningspresset, spillede en r(cid:230)kke strukturelle (cid:230)ndringer en afgłrende rolle for de bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige resultater p(cid:229) inflationsomr(cid:229)det«. Vil Kommissionen pr(cid:230)cisere, hvilke andre konjunkturbestemte faktorer, der har v(cid:230)ret tale om? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (3. juli 1998) Det (cid:230)rede medlems citat fra konvergensberetningen stammer fra afsnittet om den holdbare prisudvikling i EU (afsnit 3. 5). I det afsnit understregede Kommissionen, at tilvejebringelsen af en hłj grad af prisstabilitet og en holdbar prisudvikling hovedsagelig skyldtes strukturelle faktorer. Konvergensberetningen p(cid:229)pegede ogs(cid:229), at visse konjunkturbestemte faktorer havde bidraget til at holde inflationen nede i anden fase af Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU). Beretningen n(cid:230)vnte en »tr(cid:230)g łkonomisk aktivitet«, som p(cid:229) forskellig vis havde v(cid:230)ret med til at lette prisinflationen. For det fłrste blev konkurrencen mellem udbydere sk(cid:230)rpet som fłlge af den svage efterspłrgsel. For det andet blev lłnstigningen, der har en central indflydelse p(cid:229) prisinflationen, bremset af den stigende og allerede hłje arbejdslłshed, der igen skyldtes det lave aktivitetsniveau. Der kan n(cid:230)vnes to andre konjunkturbestemte faktorer. For det fłrste var stigningen i de internationale r(cid:229)varepriser meget moderat i lłbet af (cid:216)MU(cid:146)ens anden fase, og for det andet var dollaren forholdsvis svag i samme periode. Disse to faktorer bidrog til en d(cid:230)mpet stigning i importpriserne i de fleste medlemsstater. (98/C 386/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1447/98 af JosØ Barros Moura (PSE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien Som svar p(cid:229) min forespłrgsel E-0457/98 (1) anfłrer kommissionsmedlem Wulf-Mathies: 1. Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har ikke ydet stłtte til noget projekt i Spanien, der kan sidestilles eller sammenlignes med Alqueva-projektet. Det samme g(cid:230)lder Samhłrighedsfonden, som heller ikke har ydet stłtte til noget projekt af dette omfang inden for samme omr(cid:229)de


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1608/98 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Bancos de datos genéticos

eurovoc_concepts:
EU Member State
data collection
data transmission
database
genetics
police cooperation

text: C 354/116 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 (98/C 354/186) PREGUNTA ESCRITA E-1600/98 de Ana Miranda de Lage (PSE) al Consejo (25 de mayo de 1998) Asunto: Mal estado de los antiguos puestos fronterizos La abolicio·n de las fronteras interiores puede considerarse como uno de los grandes hitos de la construccio·n europea. La desaparicio·n f(cid:14)·sica de las barreras entre pa(cid:14)·ses, percibida al principio con incredulidad, hoy es algo natural que acentu·a el sentimiento de ciudadan(cid:14)·a europea. Sin embargo, todav(cid:14)·a en algunas ex-fronteras (Puente de Santiago, Behobia, Biriatou, etc. entre Francia y Espan(cid:152)a) permanecen las viejas casetas que en su d(cid:14)·a alojaron los servicios fronterizos. El nivel de deterioro, al que han llegado por la falta de mantenimiento y la desidia de las administraciones, produce sonrojo e indignacio·n: cristales rotos, basura acumulada, puertas arrancadas, etc. En conclusio·n el paisaje ex-fronterizo no puede ser ma·s lamentable y demoledor para la decisio·n pol(cid:14)·tica ma·s visual de todas las adoptadas para la construccio·n europea. ¿Que· iniciativas puede impulsar el Consejo para desmantelar definitivamente las fronteras f(cid:14)·sicas? Y en el caso de que esta desmantelacio·n no sea posible, ¿quie·n debe encargarse del mantenimiento y cuidado de los edificios? ¿Tiene el Consejo constancia de la existencia de ma·s fronteras en la misma situacio·n que la descrita? Respuesta (20 de julio de 1998) No corresponde al Consejo deliberar sobre la supresio·n o la reconversio·n de edificios utilizados anteriormente como puestos fronterizos entre Estados miembros, por ser dichas cuestiones competencia de las respectivas autoridades nacionales. (98/C 354/187) PREGUNTA ESCRITA E-1605/98 de Francisco Lucas Pires (PPE) a la Comisio·n (25 de mayo de 1998) Asunto: Nivel de ejecucio·n de los distintos Marcos comunitarios de apoyo ¿Cua·l es, de acuerdo con la u·ltima evaluacio·n realizada por la Comisio·n, el nivel de ejecucio·n de los Marcos comunitarios de apoyo por parte de los distintos pa(cid:14)·ses que disponen de esta forma de encuadramiento de las respectivas ayudas comunitarias? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (19 de junio de 1998) Debido a la gran extensio·n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisio·n la remite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 354/188) PREGUNTA ESCRITA P-1608/98 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (11 de mayo de 1998) Asunto: Bancos de datos gene·ticos ¿En que· pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea hay bancos de datos sobre el ADN para la persecucio·n de delincuentes 1. y en que· fundamentos jur(cid:14)·dicos se basa la creacio·n de dichos bancos? ¿Para que· delitos y en que· fase (sospecha, denuncia, acusacio·n, condena, apercibimiento) se procede al 2. registro de un perfil gene·tico?


title: Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών για την προσωρινή εφαρμογή της προσθήκης στο πρωτόκολλο το οποίο καθορίζει τις αλιευτικές δυνατότητες και την οικονομική αντιστάθμιση που προβλέπονται στην αλιευτική συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ισλαμικής Δημοκρατίας της Μαυριτανίας, η οποία αφορά την αλιεία στα ανοικτά της Μαυριτανίας για την περίοδο από 15 Νοεμβρίου 1995 έως 31 Ιουνίου 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
Spain
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1442/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
bank charges
central bank
currency convertibility
euro
monetary integration
monetary policy
transitional period (EU)

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/135 (98/C 402/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1442/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Kommissionens meddelelse om de praktiske aspekter af euroens indfłrelse (KOM(98) 0061) n(cid:230)vner p(cid:229) side 14, at de to euro-forordninger (der er baseret p(cid:229) traktatens artikel 235 og 109) hverken tillader eller forbyder opkr(cid:230)vning af gebyrer for omregning til euro, men tilfłjer: »andre retlige principper i forordningerne og i de nationale lovgivninger vil imidlertid begr(cid:230)nse bankernes muligheder for at tage gebyrer: f. eks. vil det ikke v(cid:230)re tilladt at tage gebyrer for omregning af indg(cid:229)ende betalinger eller for omregning af konti ved overgangsperiodens udlłb. P(cid:229) lignende m(cid:229)de ville det underminere den juridiske (cid:230)kvivalens mellem euro og den nationale valutaenhed, hvis der kr(cid:230)vedes et hłjere gebyr for en tjeneste i euro end for samme tjeneste i den nationale valutaenhed. Efter Kommissionens opfattelse ville en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de v(cid:230)re ulovlig«. Hvilke foranstaltninger kan centralbankerne og/eller de nationale myndigheder efter Kommissionens opfattelse tr(cid:230)ffe for at sikre, at en s(cid:229)dan praksis ikke finder sted? (98/C 402/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1443/98 af JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: Euro 1999 Det anfłres i Kommissionens meddelelse om de praktiske aspekter af euroens indfłrelse (KOM(98) 0061), at visse retlige principper i de forordninger, der fastl(cid:230)gger euroens juridiske status, synes at begr(cid:230)nse bankernes muligheder for at tage gebyr for omregning til euro af indg(cid:229)ende betalinger og af konti ved i overgangsperioden. Hvordan vil Kommissionen sikre, at disse generelle principper overholdes? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1438/98, E-1442/98 og E-1443/98 (11. juni 1998) I sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel P-1422/98 (1) har Kommissionen allerede bekr(cid:230)ftet sin holdning, hvad ang(cid:229)r implikationerne af de eksisterende lovbestemmelser om bankgebyrer ved omveksling til euro, hvilket bekr(cid:230)fter det (cid:230)rede medlems standpunkt. Kommissionen vedtog den 23. april 1998 en henstilling (2), der var rettet til banksektoren og medlemsstaterne, og som indeholdt en standard for god praksis for bankernes gebyrberegning ved omveksling. Som en af de mulige m(cid:229)der, hvorp(cid:229) man kan sikre transparent gennemfłrelse af standarder for god praksis, angav Kommissionen i sine henstillinger mulighed for at bankerne tilslutter sig en adf(cid:230)rdskodeks eller benytter en national ordning med en s(cid:230)rlig angivelse eller endelig inkluderer bestemmelser om bankgebyrer i de nationale gennemfłrelsesplaner. Centralbankerne og de offentlige myndigheder g(cid:229)r ind for at fremme s(cid:229)danne former for praksis med deres nationale banksammenslutninger for at sikre overholdelsen af de almindelige principper, der er fastlagt og anbefalet af Kommissionen. De offentlige myndigheder kan ogs(cid:229) tilslutte sig den praksis, der er anbefalet i de nationale gennemfłrelses- planer, eller indg(cid:229) aftaler med banksektoren og den finansielle sektor som led i en national dialog. Kommissionen agter at overv(cid:229)ge anvendelsen af de anbefalede standarder, og med henblik herp(cid:229) har Kommis- sionen i en s(cid:230)rskilt kommissionshenstilling »Dialog, overv(cid:229)gning og information for at lette overgangen til euroen« (2) udtrykkeligt anmodet banksammenslutningen om senest den 1. november 1998 at indberette til Kommissionen, i hvilket omfang banksektoren har gennemfłrt s(cid:229)danne standarder. Se side 131. (1) (2) KOM(98) 961 endelig udg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1526/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Übereinkommen über eine Zollhilfe der EU für Albanien

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
European Union
Greece
Italy
customs
frontier region
tax inspection

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/45 (1999/C 50/062) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1526/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber eine Zollhilfe der EU f(cid:252)r Albanien (11. Mai 1998) Kommissionsmitglied Mario Monti reiste am 12. M(cid:228)rz diesen Jahres nach Albanien, wo er ein (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber die Gew(cid:228)hrung einer EU-Zollhilfe f(cid:252)r Albanien unterzeichnete. Auf der Grundlage dieses Abkommens bewilligt die Europ(cid:228)ische Union der Guardia di Finanza (der italienischen Polizeibeh(cid:246)rde f(cid:252)r Zoll- und Steuerfragen) 225. 000 Ecu, damit diese zwei ihrer K(cid:252)stenfahrzeuge zur Verf(cid:252)gung stellt, um in Zusammenarbeit mit den albanischen Zollbeh(cid:246)rden die Kontrolle von Handelsschiffen und die Aufdeckung von Schmuggler- netzen zu gew(cid:228)hrleisten. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die griechische Insel Korfu zum Angelpunkt von Aktivit(cid:228)ten der albanischen Mafia geworden ist und da(cid:223) gro(cid:223)e Drogenmengen dort die griechisch/albanische Grenze (cid:252)berqueren? Kann die Kommission mitteilen, warum entsprechende Finanzhilfen nicht auch den griechischen Zoll-, Hafen- und Polizeibeh(cid:246)rden zur Verf(cid:252)gung gestellt wurden? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (2. Juli 1998) Auf Ersuchen der albanischen Beh(cid:246)rden, die wichtigsten Schmuggelprobleme zu bek(cid:228)mpfen, ist die Kommission eine kurzzeitige Verpflichtung eingegangen, teilweise die Bereitstellung der Beamten der italienischen Polizei- beh(cid:246)rde f(cid:252)r Zoll- und Steuerfragen (Guardia di Finanza) zur Unterst(cid:252)tzung ihrer albanischen Partner auf der Grundlage des zwischen Albanien und Italien geschlossenen (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber Einsatz und Unterst(cid:252)tzung der Mar(cid:237)ne im Zollbereich zu finanzieren. Diese Ma(cid:223)nahme f(cid:228)llt in den Rahmen der Albanien durch die Gemeinschaft gew(cid:228)hrten Hilfe und der zwischen der Kommission und Albanien unterzeichneten gemeinsamen Absichtserkl(cid:228)rung (cid:252)ber den Beistand im Zollbereich. Der Kommission sind die bedeutenden durch den Schmuggel entstehenden Probleme im Gebiet Albaniens bekannt; da von den griechischen Beh(cid:246)rden jedoch kein entsprechender Antrag gestellt wurde, hat sie die Frage der Gew(cid:228)hrung einer entsprechenden Hilfe an Griechenland nicht gepr(cid:252)ft. Dagegen wurden von ihr Aktionen im Zusammenhang mit dem System der Vorabinformationen zur Daten(cid:252)bermittlung finanziert, um die Betrugsbe- k(cid:228)mpfung im kommerziellen Warenverkehr Albaniens zu unterst(cid:252)tzen, wobei sie in diesem Bereich auch eng mit den griechischen Beh(cid:246)rden zusammengearbeitet hat. (1999/C 50/063) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1529/98 von Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Probleme niederl(cid:228)ndischer Bauunternehmen bei Arbeiten in Deutschland Das deutsche Arbeitnehmer-Entsendegesetz (AEg) verpflichtet niederl(cid:228)ndische Unternehmer, die mit nieder- l(cid:228)ndischen Arbeitnehmern in Deutschland t(cid:228)tig sind, u. a. , die Lohnbescheinigungen dieser Arbeitnehmer auf der Baustelle in Deutschland verf(cid:252)gbar zu halten. Daneben ist der Arbeitgeber seit dem 1. Januar 1998 auch verpflichtet, f(cid:252)r die deutschen Kontrollbeh(cid:246)rden in Deutschland an einer (postalischen) Adresse oder (cid:252)ber einen Bevollm(cid:228)chtigten erreichbar zu sein. Ist dies nicht der Fall, k(cid:246)nnen erhebliche Bu(cid:223)en (bis zu 500. 000 DM) verh(cid:228)ngt werden. 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) niederl(cid:228)ndischen Unternehmen, die in Deutschland t(cid:228)tig sind oder dort t(cid:228)tig sein wollen, durch die ˜nderungen des AEg massive administrative Verpflichtungen aufgeb(cid:252)rdet werden, die ihnen die T(cid:228)tigkeit in Deutschland sehr erschweren? 2. Kann die Kommission pr(cid:252)fen, ob die Bestimmungen des AEg den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften entsprechen, insbesondere den Bestimmungen betreffend die Freiz(cid:252)gigkeit der Arbeitnehmer und die Dienstlei- stungsfreiheit? 3. Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu ergreifen, um unerlaubten protektionistischen Bestim- mungen, die das Funktionieren des Binnenmarktes behindern, ein Ende zu setzen, wenn das AEg solche Bestimmungen enth(cid:228)lt?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1429/98 von Daniela RASCHHOFER an die Kommission. Lauschangriff im Internet

eurovoc_concepts:
European Union
GATT
United States
data protection
information network
secret service
telecommunications
telephone

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/35 Die von der Kommission bei ihrem Finanzierungsbeschlu(cid:223) zum Evinos-Projekt (Nr. 3438 vom 3. Dezember 1993) verlangte hydrogeologische Studie wurde von einem unabh(cid:228)ngigen Beratungsunternehmen durchgef(cid:252)hrt und der Kommission nach Billigung durch die Ministerien f(cid:252)r Umwelt und f(cid:252)r (cid:246)ffentliche Arbeiten im Oktober 1996 zugeleitet. (1999/C 50/050) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1420/98 von JosØ Barros Moura (PSE) an die Kommission Betrifft: Leitfaden f(cid:252)r die Gemeinschaftsfinanzierung 1997 (11. Mai 1998) Kann die Kommission eine Erkl(cid:228)rung und eine plausible Begr(cid:252)ndung daf(cid:252)r abgeben, warum der (cid:228)u(cid:223)erst n(cid:252)tzliche Leitfaden die Menschenrechte, insbesondere die Europ(cid:228)ische Initiative zur F(cid:246)rderung der Demokratie und zum Schutz der Menschenrechte, mit keiner einzigen Zeile erw(cid:228)hnt und nicht einmal einen Hinweis auf eine andere Ver(cid:246)ffentlichung gibt, obwohl der vierte Teil ausschlie(cid:223)lich dem Thema (cid:132)Europa und die Welt(cid:147) gewidmet ist? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (22. Juni 1998) Die Kommission dankt dem Herrn Abgeordneten f(cid:252)r das Interesse, das er der Ver(cid:246)ffentlichung (cid:132)Beihilfen und Darlehen der EU(cid:147) entgegenbringt. In diesem Leitfaden wird erl(cid:228)utert, unter welchen Voraussetzungen im Rahmen der verschiedenen Ma(cid:223)nahmenbereiche Gemeinschaftsmittel in Anspruch genommen werden k(cid:246)nnen. Die Menschenrechte sind, wie auch andere Bereiche, nicht in einem eigenen Kapitel behandelt, werden aber immer dann angef(cid:252)hrt, wenn sie ein Kriterium f(cid:252)r die F(cid:246)rderungsw(cid:252)rdigkeit sind. Die Kommission teilt die Auffassung des Herrn Abgeordneten, da(cid:223) die Menschenrechtspolitik bei der n(cid:228)chsten Aktualisierung des Leitfadens st(cid:228)rker in den Vordergrund ger(cid:252)ckt werden sollte. Informationshalber sei indessen angemerkt, da(cid:223) in der Ver(cid:246)ffentlichung (cid:132)Kommentiertes Verzeichnis der Gemeinschaftsmittel zur Finanzierung von Aktionen von Nichtregierungsorganisationen, von Einrichtungen der Regierungen und/oder dezentralisierten Einrichtungen der B(cid:252)rgergesellschaft im Bereich der Entwicklungs- zusammenarbeit und humanit(cid:228)ren Hilfe(cid:147) die M(cid:246)glichkeiten f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung von Gemeinschaftsmitteln zum Schutz der Menschenrechte und zur F(cid:246)rderung der Demokratisierung in einem eigenen Kapitel behandelt werden. (1999/C 50/051) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1429/98 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (11. Mai 1998) Betrifft: Lauschangriff im Internet Wie aus dem Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Recht und B(cid:252)rgerrechte des Europ(cid:228)ischen Parlaments zu erfahren ist, f(cid:228)ngt der amerikanische Geheimdienst in Europa routinem(cid:228)(cid:223)ig alle E-mails, Telefonate und Faxe ab. (cid:132)Die ausspionierten Informationen werden per Satellit nach Fort Meade in Maryland (also zur Zentrale des Geheimdienstes) (cid:252)bertragen(cid:147), so der Ausschu(cid:223)bericht. Einem Bericht der deutschen Fernsehanstalt ARD zufolge werden auch die Telekommunikationsnetze der Europ(cid:228)ischen Union st(cid:228)ndig vom US-Geheimdienst (NSA) abgeh(cid:246)rt. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die NSA ins EU-Datennetz eingestiegen ist und so zu vertraulichen 1. Informationen (cid:252)ber die GATT-Verhandlungen gelangt ist? 2. Wenn ja, welche technischen Vorkehrungen und Ma(cid:223)nahmen wurden getroffen, um den Zugriff auf vertrauliche Daten zu unterbinden? Hat die Kommission Kenntnis dar(cid:252)ber, zu welchen weiteren Datens(cid:228)tzen bzw. zu welchen Datennetzen sich 3. der US-Geheimdienst Zugang verschafft hat? Liegen der Kommission Informationen vor, ob das Europ(cid:228)ische Parlament von derartigen Abh(cid:246)raktivit(cid:228)ten 4. des amerikanischen Geheimdienstes direkt oder indirekt betroffen ist?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1524/98 af Karin RIIS-JØRGENSEN til Kommissionen. PVC's miljømæssige egenskaber i forbindelse med rådsdirektiv KOM(97)0358

eurovoc_concepts:
air quality
cement
combustion gases
environmental protection
impact study
iron and steel industry
plastics
toxic substance
waste
waste incineration

text: 5. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 31/51 (1999/C 31/067) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1524/98 af Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: PVC(cid:146)s miljłm(cid:230)ssige egenskaber i forbindelse med r(cid:229)dsdirektiv KOM(97) 0358 I forbindelse med r(cid:229)dsdirektiv KOM(97) 0358 (1) om udrangerede kłretłjer łnskes det oplyst, hvorledes Kommissionen har sikret sig, at de nyeste data og undersłgelser er lagt til grund for direktivet? Herunder t(cid:230)nkes specielt p(cid:229) oplysningen i direktivet om, at 1 kg PVC-affald giver anledning til dannelsen af 2-5 kg rłgrenseprodukt. Hvilke beregninger ligger til grund for disse tal? Det łnskes i łvrigt oplyst, hvor stor en procentandel af affaldsforbr(cid:230)ndingens samlede m(cid:230)ngde rłgrenseprodukt PVC-affaldet medfłrer? Hvilke undersłgelser ligger til grund for oplysningen i direktivet om, at specielt PVC-affald giver anledning til dioxinemissioner? Kan Kommissionen i łvrigt oplyse, hvor stor emissioner af dioxiner som henholdsvis st(cid:229)lindustrien, cementindustrien og PVC via affaldsforbr(cid:230)ndingen er ansvarlig for? ¯rsagen til rłgrenseprodukterne skal deponeres som farligt affald er fłrst og fremmest, at de indeholder tungmetaller. Kan Kommissionen oplyse hvor mange procent af tungmetallerne i rłgrenseprodukterne, PVC- affaldet er ansvarligt for? Vil Kommissionen i łvrigt dokumentere, at man har sikkerhed for, at den samlede miljłbelastning mindskes, ved at man erstatter PVC med et hvilket som helst andet materiale? (1) EFT C 337 af 7. 11. 1997, s. 3. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. juli 1998) I betragtningerne til Kommissionens forslag til R(cid:229)dets direktiv (1) af 9. juli 1997 hedder det: »PVC er et materiale, der ofte er til stede i udrangerede kłretłjer; Kommissionen vil evaluere den foreliggende dokumentation om miljłaspekterne ved PVC i affald; p(cid:229) grundlag af denne dokumentation vil Kommissionen overveje, om der er behov for en ny politik for PVC i affald og, hvis miljł- og sundhedshensyn taler derfor, freml(cid:230)gge forslag, der kan lłse de problemer, der m(cid:229)tte opst(cid:229) i denne forbindelse. « I begrundelsen til det n(cid:230)vnte direktivforslag peges der p(cid:229) flere forhold i forbindelse med forbr(cid:230)nding af PVC. Ved forbr(cid:230)nding af PVC dannes der sur rłg, som skal neutraliseres. Ved tłrbehandling, som regel med kalk, af forbr(cid:230)ndingsgasserne dannes der ved neutraliseringen store m(cid:230)ngder af letoplłselige og farlige reststoffer, bl. a. calciumklorid, der er forurenet med tungmetaller. Disse problemer er blevet p(cid:229)vist p(cid:229) grundlag af en lang r(cid:230)kke undersłgelser, bl. a. en undersłgelse fra 1996 foretaget af den danske Miljłstyrelse. Herudover har Kommis- sionen bestilt en undersłgelse, som vil g(cid:229) mere i dybden med spłrgsm(cid:229)let om m(cid:230)ngden og farligheden af reststofferne fra forbr(cid:230)nding af PVC. Hvad ang(cid:229)r dannelsen af dioxiner under forbr(cid:230)ndingsprocessen, hedder det i begrundelsen til direktivforslaget, at der ved forbr(cid:230)nding af chlor dannes chlorbrinte, som, afh(cid:230)ngigt af forbr(cid:230)ndingsbetingelserne, kan medfłre dannelse af dioxiner. Dette bestrides ikke i forskerkredse. En opgłrelse, som miljłagenturet for Nordrhein Westfalen (Tyskland) for nylig har opstillet, viser, at forbr(cid:230)nding af alt affald taget under Øt i forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g tegner sig for over 40 % af de samlede dioxinudledninger i EU. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at udarbejde en horisontal strategi til bek(cid:230)mpelse af miljł- og sundhedsskader for(cid:229)rsaget af PVC. Kommissionen har indledt undersłgelser af PVC og indsamler for tiden oplysninger om problemerne i tilknytning til PVC-produkternes livscyklus. For at indkredse andre aspekter ved h(cid:229)ndteringen af PVC-holdigt affald vil der snarligt blive indledt en undersłgelse af PVC(cid:146)s sk(cid:230)bne ved deponering. (1) EFT C 337 af 7. 11. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 1525/98 by Bertel HAARDER to the Council. Staff regulations for officials of the European Communities

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European official
administrative structures
information centre
regulations for civil servants

text: C 323/134 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 Vuodesta 1988 on sovellettu toimielinten va¤lisen sopimuksen ma¤a¤ra¤ysta¤, jonka mukaan molemmat budjettival- lan ka¤ytta¤ja¤t sopivat hyva¤ksyva¤nsa¤ (rahoitusna¤kymien kattamille) varainhoitovuosille sellaiset enimma¤isma¤a¤ra¤t muiden kuin pakollisten menojen lisa¤a¤miselle, jotka perustuvat rahoitusna¤kymien yla¤rajojen puitteissa laadittuihin talousarvioihin. Aikaisemmin erimielisyydet enimma¤iskorotuksia koskevien sa¤a¤nno¤sten soveltami- sesta katkaisivat useaan otteeseen (1980, 1982, 1986, 1987) talousarviomenettelyn etenemisen, minka¤ seurauksena talousarviota ei voitu hyva¤ksya¤ ma¤a¤ra¤aikaan mennessa¤. Arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤n kysymyksen muiden kohtien osalta voidaan todeta, etta¤ ei ole komission asia arvioida yksitta¤isen ja¤senvaltion (tai sen viraston) suunnittelemaa panosta esitetyista¤ ehdotuksista ka¤yta¤va¤a¤n keskusteluun. (1) EYVL C 331, 7. 12. 1993. (98/C 323/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1525/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Bertel Haarder (ELDR) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteiso¤jen palveluksessa olevia virkamiehia¤ koskevat henkilo¤sto¤sa¤a¤nno¤t Koska monissa ja¤senvaltioissa suhtaudutaan kriittisesti unioniin ja koska EU:n virkamiehia¤ koskevia henkilo¤s- to¤sa¤a¤nto¤ja¤ ollaan uudistamassa, aikooko komissio toteuttaa aloitteen EU:n virkamiehia¤ koskevien henkilo¤sto¤- sa¤a¤nto¤jen muuttamiseksi siten, etta¤ komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistoissa omassa kotimaas- saan tyo¤skenteleva¤t virkamiehet otetaan palkkaluokasta riippumatta palvelukseen paikallisina tyo¤ntekijo¤ina¤ siksi ajaksi, jonka he tyo¤skenteleva¤t siella¤? Vastaus (13. (cid:151)14. heina¤kuuta 1998) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin ja¤senen mieleen, etta¤ Euroopan yhteiso¤jen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa ma¤a¤ra¤enem- misto¤lla¤ komission ehdotuksesta ja kuultuaan niita¤ muita toimielimia¤, joita asia koskee, Euroopan yhteiso¤jen virkamiehiin sovellettavat henkilo¤sto¤sa¤a¤nno¤t. Neuvosto ei ole ta¤ha¤n mennessa¤ saanut komissiolta yhta¤a¤n ehdotusta, jonka tarkoituksena olisi sisa¤llytta¤a¤ henkilo¤sto¤sa¤a¤nto¤ihin erityisia¤ sa¤a¤nno¤ksia¤, jotka koskisivat komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimis- toissa tyo¤skentelevia¤ virkamiehia¤


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1529/98 von Elly PLOOIJ-VAN GORSEL an die Kommission. Probleme niederländischer Bauunternehmen bei Arbeiten in Deutschland

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Germany
Netherlands
building industry
labour mobility
services company
transnational corporation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1456/98 af Felipe CAMISÓN ASENSIO til Kommissionen. Humleavl i provinsen León (Spanien)

eurovoc_concepts:
agricultural situation
agro-industrial cropping
area of holding
crop production
hops
job cuts
utilised agricultural area

text: C 31/40 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe med henblik p(cid:229) at afv(cid:230)rge łdel(cid:230)ggelsen af den ovenn(cid:230)vnte biotop, som rummer 7 hjemmehłrende gr(cid:230)ske arter, 13 forskellige łkotoper, der er under beskyttelse, samt en r(cid:230)kke plante- og dyrearter (fisk, krybdyr og fugle), som er omfattet af ovenn(cid:230)vnte direktiv? (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1410/98 og E-1533/98 (18. juni 1998) Den omhandlede lokalitet, kaldet »Pieria Ori« under lov nr. GR-1250002, st(cid:229)r ganske rigtigt p(cid:229) de gr(cid:230)ske myndigheders liste over foresl(cid:229)ede lokaliteter, der skal optages i Natura 2000, i henhold til R(cid:229)dets direktiv 92/43/ E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. N(cid:229)r fłrst denne lokalitet er blevet udpeget som en lokalitet af f(cid:230)llesskabsbetydning, er de gr(cid:230)ske myndigheder forpligtede til at betegne den som et s(cid:230)rligt bevaringsomr(cid:229)de og at anvende forvaltnings- og beskyttelsesplaner i henhold til artikel 6 i direktiv 92/43/ E(cid:216)F p(cid:229) omr(cid:229)det. Ovenn(cid:230)vnte artikel 6 fasts(cid:230)tter bl. a. , at planer eller projekter, som kan have v(cid:230)sentlig betydning for en lokalitet af f(cid:230)llesskabsbetydning, skal vurderes med hensyn til deres virkninger p(cid:229) lokaliteten under hensyn til bevaringsm(cid:229)ls(cid:230)tningerne for denne. Dog er ovenn(cid:230)vnte lokalitet endnu ikke udpeget som en lokalitet af f(cid:230)llesskabsbetydning og bestemmelserne i artikel 6 g(cid:230)lder derfor endnu ikke for den. Ikke desto mindre findes der p(cid:229) lokaliteten forskellige typer prioriterede naturtyper, og den kommer derfor automatisk i betragtning i henhold til udv(cid:230)lgelseskriterierne i bilag III i direktivet. Kommissionen vil henvende sig til de gr(cid:230)ske myndigheder for at f(cid:229) oplyst, hvordan de vil undg(cid:229) łdel(cid:230)ggelsen af lokaliteten set i lyset af dens fremtidige brug. Problemet med investeringerne, der er foresl(cid:229)et inden for Leader II med anl(cid:230)ggelsen af marmorbruddet, som det (cid:230)rede medlem henviser til, skal normalt behandles efter ovenn(cid:230)vnte fremgangsm(cid:229)de. Sagt p(cid:229) en anden m(cid:229)de, n(cid:229)r lokaliteten st(cid:229)r p(cid:229) listen over foresl(cid:229)ede lokaliteter i henhold til direktiv 92/43/E(cid:216)F, indeb(cid:230)rer dette, at anl(cid:230)ggelsen af marmorbruddet skal vurderes med hensyn til virkninger p(cid:229) miljłet, og alle marmorbruddets virkninger p(cid:229) andre faktorer p(cid:229) lokaliteten, skal tages i betragtning, herunder udviklingsplaner, der bliver finansieret med andre f(cid:230)lleskabsmidler. (1999/C 31/050) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1456/98 af Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) til Kommissionen Om: Humleavl i provinsen Le(cid:243)n (Spanien) (11. maj 1998) Det er almindeligt kendt, at dyrkningsarealet for humle i provinsen Le(cid:243)n (Spanien) er g(cid:229)et drastisk tilbage fra 1985 til i dag, hvor under halvdelen af de oprindelige 2. 000 ha opdyrkes. Disse forhold har haft alvorlige sociale konsekvenser p(cid:229) grund af de arbejdspladser, der er g(cid:229)et tabt, og det netop i et omr(cid:229)de, som er h(cid:229)rdt ramt af arbejdslłshed, hvorfor forsłg p(cid:229) yderligere nedsk(cid:230)ringer af det n(cid:230)vnte areal uundg(cid:229)eligt vil medfłre en sk(cid:230)rpelse af denne uheldige sociale situation. Der er endvidere tilstr(cid:230)kkelig bel(cid:230)g for, at humlen ikke kan erstattes af nogen anden, rimeligt rentabel afgrłde, der kunne lłse den forv(cid:230)rring af problemet, som en fastholdelse af omfattende nedsk(cid:230)ringer ville udlłse. Kommissionen bedes p(cid:229) denne foruroligende baggrund besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: Hvorfor tager den ikke som reference eller udgangspunkt for en eventuel nedsk(cid:230)ring det areal, der var tilplantet i 1985, eftersom der allerede fra dette tidspunkt har fundet en omfattende og tilstr(cid:230)kkelig stor nedsk(cid:230)ring sted?


title: WRITTEN QUESTION No. 1403/98 by Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ to the Commission. Irregularities in the handling of the special plan for the port of Ibiza (Balearic Islands, Spain)

eurovoc_concepts:
Balearic Islands
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
harbour installation
protection of animal life
protection of plant life
town planning

text: C 402/126 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/166) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1399/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ ApolinÆrio (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Syrj(cid:228)isimpien alueiden ominaispiirteet energia-alalla Ratkaistakseen syrj(cid:228)isimpien alueiden ominaispiirteist(cid:228) aiheutuvat ongelmat energia-alalla Euroopan unioni on jo perustanut osana n(cid:228)it(cid:228) alueita varten suunnattujen yhteis(cid:246)n toimia Posei-energia -ohjelman, joka ei liity t(cid:228)t(cid:228) alaa koskeviin yhteis(cid:246)n tukikehyksiin. N(cid:228)m(cid:228) syrj(cid:228)isimpien alueiden ominaispiirteet ovat edelleen sellaisia tekij(cid:246)it(cid:228), jotka erottavat ne muista alueista. N(cid:228)in ollen, miten komissio suhtautuu t(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen, erityisesti Azorien alueella? Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (24. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on pannut toimeen Poseima-ohjelman energiatoimenpiteen kolmen vuoden aikana. T(cid:228)t(cid:228) toimenpidett(cid:228) toteutettaessa kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 15 miljoonan ecun varat on siirretty Azorien autonomiselle alueelle ja my(cid:246)nnetty energians(cid:228)(cid:228)st(cid:246)hankkeille ja uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) koskeville hankkeille. Viimeinen vuotuinen tukier(cid:228) maksettiin vuonna 1994. Komissio ei ole ehdottanut Poseima-ohjelman energiatoimenpiteen jatkamista kaudella 1995›1999. Sen sijaan osana yhteis(cid:246)n Portugalia koskevaa tukikehyst(cid:228) ja erityisen syrj(cid:228)isi(cid:228) alueita koskevaa REGIS-aloitetta komissio on hyv(cid:228)ksynyt useita ohjelmia, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t engergiainvestointeja tukevia toimia Azoreilla. Kun otetaan huomioon Azorien ep(cid:228)edullinen sijainti perinteisen energiahuollon kannalta mutta my(cid:246)s energian- s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)n ja tiettyjen uusiutuvien energial(cid:228)hteiden tarjoamat mahdollisuudet, Azorien energiasektori hy(cid:246)tynee uudenkin rahoitusohjelman aikana rakennerahastojen tuesta. (98/C 402/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) ja Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Ibizan satamaa (Baleaarit, Espanja) koskevan erityissuunnitelman k(cid:228)sittelyss(cid:228) tapahtuneet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastai- suudet Ibizan ja Formenteran kaupunkisuunnittelusta vastaava saarikomitea on hyv(cid:228)ksynyt Ibizan satamaa koskevan erityissuunnitelman. On kuitenkin k(cid:228)ynyt niin, ett(cid:228) satamaa koskevan erityissuunnitelman k(cid:228)sittelemiseksi laadittuihin asiakirjoihin sis(cid:228)llytettiin ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi huomattavasti my(cid:246)hemmin kuin suunni- telmasta oli tiedotettu yleis(cid:246)lle. N(cid:228)in ollen satamista vastaavan p(cid:228)(cid:228)osaston toimet toteutettiin ilman t(cid:228)t(cid:228) suuntaa- antavaa tutkimusta. Yleist(cid:228) h(cid:228)ly(cid:228) her(cid:228)tti ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista tehdyss(cid:228) selvityksess(cid:228) esitetyt johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset. Selvityksess(cid:228) puhutaan tietyist(cid:228) hyvin merkitt(cid:228)vist(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmista, jotka koskevat olennaisesti sosiokulttuuriseen maisemaan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia ja joilla on lis(cid:228)ksi sosiaalisia seurauksia muuhun saareen, jonka talouden kannalta matkailu on t(cid:228)rke(cid:228). On hieman yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n tilan arvioinnista ja siit(cid:228) tiedottamisesta vastaava p(cid:228)(cid:228)osasto ei ole kuullut Baleaarien virallista arkkitehtiliittoa, joka vastustaa ja on ponnekkaasti arvostellut Ibizan satamaa koskevaa suunnitelmaa. Jos hanke toteutetaan, se muuttaa peruuttamattomasti Ibizan kaupungin ja sen sataman nykyist(cid:228) maisemakuvaa. Erityisesti n(cid:228)in tapahtuisi Faro de Botafochin, Isla Grossan ja Isla Valerinon sek(cid:228) l(cid:228)hialueiden, kuten Platsa de Durosin osalta, joka h(cid:228)vi(cid:228)isi kokonaan. N(cid:228)m(cid:228) ovat alueita, jotka on erityisesti sis(cid:228)llytetty t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa olevaan ja sovellettavaan Baleaarien maakuntasuunnitelmaan ja Evissan kunnan laatimaan kaupunkisuunnittelua koskevaan yleiseen suunnitelmaan, jolla alueet luokitellaan (cid:148)erityissuojelua vaativiksi(cid:148). Lis(cid:228)ksi hankkeen toteutuessa aiheutettaisiin tuhoa matkailijoiden k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevalle asuinalueelle ja biologiselle maa- ja meriym- p(cid:228)rist(cid:246)lle


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1617/98 do Deputado Edith MÜLLER à Comissão. Agricultura ecológica nas Astúrias

eurovoc_concepts:
Principality of Asturias
agricultural product
application of EU law
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
organic farming
preparation for market

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1431/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Cooperación europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
EU financing
West Africa
fisheries policy
fishery management
fishery research
fishery resources
international cooperation

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/127 (98/C 386/172) PREGUNTA ESCRITA E-1430/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Cooperaci(cid:243)n europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar del porcentaje que, dentro de los fondos destinados a la cooperaci(cid:243)n, ha dedicado la DG VIII de la Comisi(cid:243)n Europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados durante los œltimos cinco aæos? (98/C 386/173) PREGUNTA ESCRITA E-1431/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Cooperaci(cid:243)n europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar del porcentaje que, dentro de los fondos destinados a la cooperaci(cid:243)n, ha dedicado la DG VIII de la Comisi(cid:243)n Europea para el desarrollo del sector pesquero de los pa(cid:237)ses de `frica Occidental durante los œltimos cinco aæos? (98/C 386/174) PREGUNTA ESCRITA E-1432/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Cooperaci(cid:243)n europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados Sobre el total de los proyectos ejecutados con cargo a los fondos de cooperaci(cid:243)n destinados por la DG VIII a los pa(cid:237)ses africanos del AtlÆntico Occidental, ¿puede la Comisi(cid:243)n informar quØ porcentaje ha sido destinado a proyectos de desarrollo del sector pesquero? (98/C 386/175) PREGUNTA ESCRITA E-1433/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Cooperaci(cid:243)n europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados ¿Puede la Comisi(cid:243)n indicar quØ proyectos de cooperaci(cid:243)n pesquera y por quØ importe han sido ejecutados o financiados por parte de la DG VIII en los siguientes pa(cid:237)ses: SudÆfrica, Namibia, Gab(cid:243)n, Senegal, Guinea Ecuatorial, Guinea Bissau, Costa de Marfil, Gambia, Sierra Leona, Mauritania, Angola, Ghana y Camerœn durante los cinco œltimos aæos? (98/C 386/176) PREGUNTA ESCRITA E-1434/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: Cooperaci(cid:243)n europea para el desarrollo del sector pesquero de terceros Estados ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar de cuÆles han sido los 15 proyectos de desarrollo del sector pesquero llevados a cabo en los pa(cid:237)ses africanos del AtlÆntico Occidental a los que la DG VIII ha destinado un mayor importe de recursos, indicando, en cada caso, dicho importe?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1440/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Ευρώ 1999

text: 18. 1. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 13/33 Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Ioyni·oy 1998) 1. H Epitroph· zh·thse apo· th Galli·a thn en lo·gv diabebai·vsh me epistolh·, stiw 17 Dekembri·oy 1997. Oi gallike·w arxe·w apa·nthsan stiw 8 Aprili·oy 1998, pare·xontaw leptomerei·w parathrh·seiw gia tiw 2. teleytai·ew ejeli·jeiw sxetika· me to pro·blhma kai tiw ene·rgeiew poy e·ginan. 3. H Epitroph· ua apofasi·sei sy·ntoma gia tyxo·n peraite·rv ene·rgeiew me ba·sh thn en lo·gv apa·nthsh. (1999/C 13/045) GRAPTH ERVTHSH E-1418/98 ypobolh· : Riccardo Nencini (PSE) prow to Symboy·lio (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Mazike·w apoly·seiw Sthn epixei·rhsh «REPLAY» thw Scarperia (eparxi·a Firenze), poy para·gei epejergasme·na plastika·, bri·sketai en ejeli·jei diadikasi·a mazikh·w apo·lyshw 40 peri·poy ato·mvn. H idiokth·tria etairei·a › S. P. metal, me e·dra to Pari·si › metabi·base thn epixei·rhsh sthn A. C. P. Plastic, me e·dra sthn Aggli·a, env· ekkremoy·san oi diadikasi·ew kinhtiko·thtaw tvn ergazome·nvn. H diey·uynsh thw epixei·rhshw fai·netai o·ti den th·rhse oy·te thn odhgi·a toy Symboyli·oy thw 17. 2. 1975, o·pvw e·xei tropopoihuei·, oy·te thn odhgi·a toy Symboyli·oy thw 14. 2. 1977, o·pvw e·xei tropopoihuei·, kai eidiko·tera ta a·rura 3, 4, 6. Skopey·ei to Symboy·lio na ele·gjei tiw endexo·menew aueth·seiw ek me·royw thw diey·uynshw thw epixei·rhshw «Replay» tvn ypoxrev· sev· n thw poy aporre·oyn apo· tiw proanaferuei·sew odhgi·ew; Apa· nthsh (24 Septembri·oy 1998) To Symboy·lio den ei·nai ejoysiodothme·no na apofai·netai sxetikv· w me tiw paraba·seiw thw koinotikh·w nomouesi·aw. Sthn Epitroph· enapo·keitai, ypo· ton e·legxo endexome·nvw toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy, na merimna· epi· thw efarmogh·w toy koinotikoy· dikai·oy. (1999/C 13/046) GRAPTH ERVTHSH E-1440/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Eyrv· 1999 H e·kuesh thw Epitroph·w gia thn pro·odo thw sy·gklishw kai sxetikh· sy·stash eno·cei thw meta·bashw sto tri·to sta·dio thw oikonomikh·w kai nomismatikh·w e·nvshw, COM(98)1999 teliko·, thw 25. 3. 1998, (sel. 78) anafe·rei o·ti oi kale·w epido·seiw tvn kratv· n melv· n se o·,ti afora· ton plhuvrismo· ofei·lontan en me·rei sth sygkra·thsh tvn misuv· n kai sth synepago·menh logikh· ay·jhsh toy ko·stoyw ergasi·aw ana· mona·da proi¤o·ntow. Pv· w ble·pei h Epitroph· th diath·rhsh tvn epido·sevn aytv· n sthn peri·ptvsh thw ergasiakh·w metarry·umishw sth Galli·a, me thn problepo·menh mei·vsh toy xro·noy ergasi·aw se 35 v· rew thn ebdoma·da; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Ioyli·oy 1998) H eje·lijh toy plhuvrismoy· sta kra·th me·lh, ejarta·tai apo· pollaploy·w para·gontew: se esvteriko· epi·pedo, ephrea·zetai idi·vw apo· to ko·stow ergasi·aw ana· mona·da proi¤o·ntow, ta periuv· ria ke·rdoyw kai tiw tropopoih·seiw thw e·mmeshw forologi·aw. Se ejvteriko· epi·pedo o plhuvrismo·w, gia para·deigma, ei·nai syndedeme·now me thn eje·lijh tvn synallagmatikv· n isotimiv· n kai tiw time·w tvn prv· tvn ylv· n


title: EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA MAURITANIAN ISLAMILAISEN TASAVALLAN VÄLISESSÄ MAURITANIAN EDUSTALLA HARJOITETTAVAA KALASTUSTA KOSKEVASSA SOPIMUKSESSA MÄÄRÄTTYJEN KALASTUSMAHDOLLISUUKSIEN JA TALOUDELLISEN KORVAUKSEN VAHVISTAMISESTA 15 PÄIVÄN MARRASKUUTA 1995 JA 31 PÄIVÄN HEINÄKUUTA 1996 VÄLISEKSI AJANJAKSOKSI TEHTY PÖYTÄKIRJAN TÄYDENNYS

eurovoc_concepts:
Mauritania
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishery research
fishing agreement


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1523/98 van Eva KJER HANSEN aan de Commissie. Regeling voor zekerheidstelling voor landbouwproducten

eurovoc_concepts:
agricultural product
common agricultural policy
guarantee


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1455/98 do Deputado Anne McINTOSH ao Conselho. Taxas do IVA

eurovoc_concepts:
VAT rate
heritage protection
labour force
provision of services
reduced price
tax harmonisation

text: C 323/132 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 Resposta comum a‘s perguntas escritas E-1396/98 e E-1397/98 (6 de Julho de 1998) As mate·rias evocadas na pergunta escrita 1396/98 do Senhor Deputado, bem como nos pontos 4 e 5 da sua pergunta escrita 1397/98 na(cid:152)o sa(cid:152)o da compete(cid:136)ncia do Conselho. As questo(cid:152)es evocadas nos pontos 1, 2 e 3 da sua pergunta escrita 1397/98 na(cid:152)o foram debatidas pelo Conselho. (98/C 323/204) PERGUNTA ESCRITA E-1455/98 apresentada por Anne McIntosh (PPE) ao Conselho (11 de Maio de 1998) Objecto: Taxas do IVA A Preside(cid:136)ncia do Conselho apoia › e esta· disposta a utilizar › o poder de aprecia(cid:231)a(cid:152)o que lhe foi concedido pela Comissa(cid:152)o na sua Comunica(cid:231)a(cid:152)o SEC(97) 2089 final em mate·ria de redu(cid:231)a(cid:152)o das taxas do IVA aplica·veis a servi(cid:231)os de trabalho intensivo seleccionados? A Preside(cid:136)ncia do Conselho esta· disposta a aceitar que este poder de aprecia(cid:231)a(cid:152)o seja aplicado tambe·m a‘ manuten(cid:231)a(cid:152)o e repara(cid:231)a(cid:152)o de igrejas e edif(cid:14)·cios classificados como patrimo·nio histo·rico? A Preside(cid:136)ncia do Conselho considerara· isto como parte da revisa(cid:152)o da harmoniza(cid:231)a(cid:152)o das taxas do IVA no territo·rio da Unia(cid:152)o Europeia que a Comissa(cid:152)o deve fazer? Resposta (6 de Julho de 1998) A comunica(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o mencionada pela Senhora Deputada na sua pergunta esta· a ser actualmente analisada nas insta(cid:136)ncias do Conselho. O Conselho na(cid:152)o se pode pronunciar sobre a pergunta da Senhora Deputada enquanto esses trabalhos na(cid:152)o estiverem conclu(cid:14)·dos. (98/C 323/205) PERGUNTA ESCRITA P-1464/98 apresentada por Nel van Dijk (V) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Maio de 1998) Objecto: Inclusa(cid:152)o, pelo Departamento Central de Planeamento neerlande(cid:136)s (CPB), de uma reduzida contribui(cid:231)a(cid:152)o dos Pa(cid:14)·ses Baixos para o or(cid:231)amento comunita·rio no ca·lculo das estimativas dos custos dos programas eleitorais Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento do relato·rio «Keuzes in kaart › economische effecten van vijf verkiezingspro- gramma(cid:146)s» (Op(cid:231)o(cid:152)es em jogo › impacto econo·mico de cinco programas eleitorais) pelo Departamento Central de Planeamento neerlande(cid:136)s (CPB), nomeadamente a sec(cid:231)a(cid:152)o intitulada «Redu(cid:231)a(cid:152)o das contribui(cid:231)o(cid:152)es para o or(cid:231)amento da Unia(cid:152)o Europeia» no Anexo 6? Caso na(cid:152)o haja acordo no Conselho relativamente a‘s novas Perspectivas Financeiras › nomeadamente devido a um veto pelos Pa(cid:14)·ses Baixos ›, estaria uma prorroga(cid:231)a(cid:152)o das actuais Perspectivas Financeiras «dependente da unanimidade», tal como preconizado pelo CPB? Como se concilia o parecer do CPB com o processo de tomada de deciso(cid:152)es previsto no no 25 do Acordo Interinstitucional (AII), de 29 de Outubro de 1993, sobre as Perspectivas Financeiras? E· verdade que, no que respeita ao Conselho, o AII estabelece que este podera· rejeitar uma prorroga(cid:231)a(cid:152)o por maioria qualificada, mas que, no entanto, os Estados-membros decidiram que, na pra·tica, deveria haver uma maioria qualificada para essa prorroga(cid:231)a(cid:152)o (1)?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1405/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Skønsmæssig og gennemskuelig anvendelse af strukturfondens adgangsbetingelser

eurovoc_concepts:
Structural Funds
access to EU information
administrative transparency
dissemination of EU information
distribution of aid
eligibility criteria
regional government
use of aid


title: 98/379/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου της 11ης Μαΐου 1998 για την προσωρινή εφαρμογή της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ρωσικής Ομοσπονδίας για το εμπόριο κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων

eurovoc_concepts:
Russia
interim agreement (EU)
textile product
trade agreement (EU)

text: 15. 6. 98 EL Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων L 169/1 ΙΙ (Πρ(cid:192)Œ(cid:229)Øς γØÆ (cid:244)ην Ø(cid:243)łυ(cid:139) (cid:244)ων (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)ων (cid:228)(cid:229)ν Æ(cid:240)ÆØ(cid:244)(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ (cid:228)ηµ(cid:239)(cid:243)(cid:221)(cid:229)υ(cid:243)η) ΣΥΜΒˆΥΛΙˆ ΑΠˆΦΑΣΗ ΤˆΥ ΣΥΜΒˆΥΛΙˆΥ (cid:244)ης 11ης ΜÆØ(cid:239)υ 1998 γØÆ (cid:244)ην (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)ωρØνη(cid:139) (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:239)γη(cid:139) (cid:244)ης (cid:243)υµ(cid:230)ων(cid:221)Æς µ(cid:229)(cid:244)ÆŒυ(cid:139) (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς κÆØ (cid:244)ης Ρω(cid:243)Øκη(cid:139) ς ˆµ(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)ν(cid:228)(cid:221)Æς γØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:229)µ(cid:240)(cid:222)ρØ(cid:239) κλω(cid:243)(cid:244)(cid:239)υM(cid:230)Æν(cid:244)(cid:239)υργØκω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων (98/379/ΕΚ) Τˆ ΣΥΜΒˆΥΛΙˆ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑÏΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, ΑΠˆΦΑΣΙ•ΕΙ ΤΑ ΑΚˆΛˆΥΘΑ: ˛ł(cid:239)ν(cid:244)Æς υ(cid:240)(cid:222)ψη: (cid:139)Αρθρ(cid:239) 1 (cid:244)η (cid:243)υνθη(cid:139) κη γØÆ (cid:244)ων (cid:221)(cid:228)ρυ(cid:243)η (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς, κÆØ Ø(cid:228)(cid:221)ως (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 113, (cid:243)(cid:229) (cid:243)υν(cid:228)υÆ(cid:243)µ(cid:222) µ(cid:229) (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 228 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2 (cid:240)ρω(cid:139) (cid:244)η (cid:240)ρ(cid:222)(cid:244)Æ(cid:243)η, (cid:244)ην (cid:240)ρ(cid:222)(cid:244)Æ(cid:243)η (cid:244)ης Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς, Εκ(cid:244)Øµω(cid:139) ν(cid:244)Æς: (cid:222)(cid:244)Ø η Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) (cid:228)ØÆ(cid:240)ρÆγµÆ(cid:244)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)ηκ(cid:229), (cid:229)Œ (cid:239)ν(cid:222)µÆ(cid:244)(cid:239)ς (cid:244)ης Κ(cid:239)Øν(cid:222)- (cid:244)η(cid:244)Æς, (cid:243)υµ(cid:230)ων(cid:221)Æ µ(cid:229)(cid:244)ÆŒυ(cid:139) (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς κÆØ (cid:244)ης Ρω(cid:243)Øκη(cid:139) ς ˆµ(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)ν(cid:228)(cid:221)Æς γØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:229)µ(cid:240)(cid:222)ρØ(cid:239) κλω(cid:243)(cid:244)(cid:239)υM(cid:230)Æ- ν(cid:244)(cid:239)υργØκω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων, η (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)Æ µ(cid:239)ν(cid:239)γρÆ(cid:230)η(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:243)(cid:244)Øς 28 ΜÆρ(cid:244)(cid:221)(cid:239)υ 1998ﬂ (cid:222)(cid:244)Ø η (cid:243)υµ(cid:230)ων(cid:221)Æ Æυ(cid:244)η(cid:139) (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:222)œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:229) (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)ωρØνη(cid:139) (cid:226)(cid:192)(cid:243)η Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην 1η ΜÆØ(cid:239)υ 1998, (cid:229)ν ÆνÆµ(cid:239)νη(cid:139) (cid:244)ης (cid:239)λ(cid:239)κλη(cid:139) ρω(cid:243)ης (cid:244)ων ÆνÆγκÆ(cid:221)ων (cid:228)ØÆ(cid:228)ØκÆ(cid:243)Øω(cid:139) ν γØÆ (cid:244)η (cid:243)υ(cid:139) νÆψη(cid:139) (cid:244)ης, µ(cid:229) (cid:244)ην (cid:229)(cid:240)Ø(cid:230)υ(cid:139) - λÆŒη (cid:244)ης Æµ(cid:239)Ø(cid:226)Æ(cid:221)Æς (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)ωρØνη(cid:139) ς (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:239)γη(cid:139) ς (cid:244)ης Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)η Ρω(cid:243)Øκη(cid:139) ˆµ(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)ν(cid:228)(cid:221)Æ, Η (cid:243)υµ(cid:230)ων(cid:221)Æ µ(cid:229)(cid:244)ÆŒυ(cid:139) (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς κÆØ (cid:244)ης Ρω(cid:243)Øκη(cid:139) ς ˆµ(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)ν(cid:228)(cid:221)Æς γØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:229)µ(cid:240)(cid:222)ρØ(cid:239) κλω(cid:243)(cid:244)(cid:239)υM(cid:230)Æν(cid:244)(cid:239)υργØ- κω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:222)œ(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)ωρØνω(cid:139) ς Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην 1η ΜÆØ- (cid:239)υ 1998, (cid:229)ν ÆνÆµ(cid:239)νη(cid:139) (cid:244)ης (cid:229)(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµης (cid:243)υ(cid:139) νÆψη(cid:139) ς (cid:244)ης κÆØ µ(cid:229) (cid:244)ην (cid:229)(cid:240)Ø(cid:230)υ(cid:139) λÆŒη (cid:244)ης Æµ(cid:239)Ø(cid:226)Æ(cid:221)Æς (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)ωρØνη(cid:139) ς (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:239)γη(cid:139) ς (cid:244)ης κÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)η Ρω(cid:243)Øκη(cid:139) ˆµ(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)ν(cid:228)(cid:221)Æ. Τ(cid:239) κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)ν(cid:239) (cid:244)ης (cid:243)υµ(cid:230)ων(cid:221)Æς (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)υν(cid:192)(cid:240)(cid:244)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 2 Η (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ Æ(cid:240)(cid:222)(cid:230)Æ(cid:243)η (cid:228)ηµ(cid:239)(cid:243)Ø(cid:229)υ(cid:139) (cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)- ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων. ΒρυŒ(cid:219)λλ(cid:229)ς, 11 ΜÆØ(cid:239)υ 1998. ΓØÆ (cid:244)(cid:239) Συµ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) λØ(cid:239) ˆ Πρ(cid:222)(cid:229)(cid:228)ρ(cid:239)ς J. BATTLE


title: Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών σχετικά με την τροποποίηση της συμφωνίας συνεργασίας στον τομέα της θαλάσσιας αλιείας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ισλαμικής Δημοκρατίας της Μαυριτανίας, η οποία μονογραφήθηκε στις Βρυξέλλες στις 20 Ιουνίου 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
cooperation agreement (EU)
fishing agreement
fishing regulations
sea fishing


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1437/98 του Miguel ARIAS CANETE προς την Επ τροπή. Ταμείο Κοινωνικών Ασφαλίσεων του Γιβραλτάρ

eurovoc_concepts:
Gibraltar
Spain
United Kingdom
application of EU law
pension scheme
social security

text: C 354/98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 (98/C 354/155) GRAPTH ERVTHSH E-1437/98 ypobolh· : Miguel Arias Can(cid:152) ete (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Tamei·o Koinvnikv· n Asfali·sevn toy Gibralta·r Oi arxe·w toy Hnvme·noy Basilei·oy kai toy Gibralta·r apefa·sisan thn kata·rghsh apo· 31hw Dekembri·oy 1993 toy Tamei·oy Koinvnikv· n Asfali·sevn toy Gibralta·r, me·tro poy parabi·aze safv· w thn koinotikh· nomouesi·a kai poy ana·gkase thn Epitroph· na ekdv· sei mia aitiologhme·nh gnv· mh kata· toy Hnvme·noy Basilei·oy sy·mfvna me to a·ruro 169 thw Synuh·khw EOK. H en lo·gv ene·rgeia thw Epitroph·w ei·xe vw apote·lesma na epanarxi·sei h katabolh· tvn synta·jevn apo· 30h·w Ioyni·oy 1996. Vsto·so ypa·rxoyn ekatonta·dew ispanoi· syntajioy·xoi, poy ei·xan ergasuei· sto Gibralta·r, oi opoi·oi den e·xoyn ako·mh eispra·jei tiw synta·jeiw toyw thw perio·doy apo· 1hw Ianoyari·oy 1994 e·vw 30h·w Ioyni·oy 1996. Eno·cei ayth·w thw kata·stashw ervta·tai h Epitroph· ti me·tra proti·uetai na la·bei gia na thrhuoy·n ta problepo·mena apo· toyw kanonismoy·w toy Symboyli·oy 1408/71/EOK (1), 574/72/EOK (2) kauv· w kai apo· ta a·rura 48-51 kai 227 thw Synuh·khw thw Rv· mhw; (1) EE L 149 thw 5. 7. 1971, sel. 2 (2) EE L 74 thw 27. 3. 1972, sel. 1 Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· e·xei epi·gnvsh toy problh·matow poy anafe·rei o k. boyleyth·w sxetika· me th mh katabolh· apo· to syntajiodotiko· tamei·o toy Gibralta·r se orisme·noyw syntajioy·xoyw kauysterhme·nvn ofeilv· n poy aforoy·n thn peri·odo apo· thn 1h Ianoyari·oy 1994 e·vw tiw 30 Ioyni·oy 1996 Pra·gmati, o·tan h Epitroph· apofa·sise, stiw 26 Ioyni·oy 1997, na stamath·sei th diadikasi·a kata· toy Hnvme·noy Basilei·oy poy jeki·nhse lo·gv thw dia·lyshw toy enlo·gv tamei·oy, esta·lh prosvpikh· epistolh· sta 6 500 a·toma poy ei·xan diamartyrhuei·, gia na ta plhroforh·sei gia tiw ene·rgeiew poy ane·labe h Epitroph· apo· to 1994 prokeime·noy na ryumistei· ayth· h kata·stash. Vsto·so, epishma·nuhke epi·shw se aytoy·w o·ti pre·pei na gnvstopoih·soyn tiw endexo·menew dyskoli·ew poy antimetvpi·zoyn se o·,ti afora· thn ei·sprajh tvn synta·jevn, v· ste na ei·nai dynato·w o e·legxow toy sebasmoy· tvn dikaivma·tvn tvn dikaioy·xvn. (cid:221)stera apo· thn epistolh· ayth· h Epitroph· h·lue se epafh· me tiw yphresi·ew toy Hnvme·noy Basilei·oy gia na breuoy·n ly·seiw gia tiw periptv· seiw poy katagge·luhkan. Ea·n synexistei· h kata·stash, h Epitroph· mporei· endexome·nvw na jekinh·sei ne·a diadikasi·a lo·gv para·bashw. (98/C 354/156) GRAPTH ERVTHSH E-1446/98 ypobolh· : Bartho Pronk (PPE) prow thn Epitroph· (11 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Koinvnikopolitikh· kata·rtish tvn enhli·kvn kai h shmasi·a thw sto plai·sio thw politikh·w epimo·rfvshw thw Epitroph·w Se syne·xeia thw erv· thshw moy E-603/98 (1) kai thw apa·nthsh·w saw stis 8 Aprili·oy 1998 ua h·uela na moy apanth·sete stiw ervth·seiw 3,4 kai 5 poy e·xv ue·sei. Sy·mfvna me to a·ruro 140 thw Synuh·khw thw EE h Epitroph· ofei·lei na apanta· proforikv· w h· graptv· w stiw ervth·seiw poy ue·toyn oi boyleyte·w toy Eyrvpai(cid:143)koy· Koinoboyli·oy. Epome·nvw, pre·pei na di·nete apa·nthsh. H erv· thsh· moy ei·nai ean h Epitroph· den diaue·tei stoixei·a h· ean fronei· oti den pre·pei na ta anakoinv· nei se boyleyte·w toy EK ako·ma kai se peri·ptvsh poy ta e·xei sth dia·uesh· thw. Oi ervth·seiw ayte·w ei·nai: 1. Alhuey·ei o·ti h Epitroph· den enisxy·ei ta koinvnikopolitika· ue·mata para· mo·non ea· n ei·nai epi·kairoy endiafe·rontow (p. x. Eyrv· ), alla· den di·dei stiw MKO kami·a xrhmatodo·thsh gia ue·mata poy epile·goyn ayte·w;


title: Abkommen in Form eines Briefwechsels über die vorläufige Anwendung des Zusatzes zu dem Protokoll über die Fischereimöglichkeiten und den finanziellen Beitrag nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Islamischen Republik Mauretanien über die Fischerei vor der Küste Mauretaniens, für die Zeit vom 15. November 1995 bis zum 31. Juli 1996

eurovoc_concepts:
Mauritania
Spain
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement


title: QUESTION ECRITE no 1403/98 des députes Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ à la Commission. Irrégularités dans le déroulement de la procédure relative au plan spécial du port d'Ibiza (Baléares - Espagne)

text: C 402/126 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 (98/C 402/166) QUESTION (cid:201)CRITE E-1399/98 posØe par JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) la Commission (7 mai 1998) Objet: Les spØcificitØs des rØgions ultrapØriphØriques en matiŁre ØnergØtique Pour rØpondre aux spØcificitØs des rØgions ultrapØriphØriques dans le secteur de l(cid:146)Ønergie, l(cid:146)Union europØenne dispose dØj(cid:224) d(cid:146)un programme POSEI-ENERGIE menØ dans le cadre de l(cid:146)ensemble des actions communautaires en faveur de ces rØgions, indØpendamment des cadres communautaires d(cid:146)appui applicables. Ces spØcificitØs demeurant inchangØes, la Commission peut-elle indiquer quelle est l(cid:146)orientation suivie actuellement dans ce domaine et en particulier quelles sont ses incidences pour la rØgion des A(cid:231)ores? RØponse donnØe par M. Papoutsis au nom de la Commission (24 juin 1998) La mesure Ønergie du programme Poseima a ØtØ mise en (cid:156)uvre par la Commission au cours d(cid:146)une pØriode de trois annØes: en application de cette mesure, des moyens financiers, pour un montant total de 15 millions d(cid:146)Øcus, ont ØtØ transfØrØs vers la rØgion autonome des A(cid:231)ores et affectØs (cid:224) des projets d(cid:146)Øconomie d(cid:146)Ønergie et d(cid:146)Ønergies renouvelables. La derniŁre tranche annuelle a ØtØ versØe en 1994. La Commission n(cid:146)a pas proposØ la reconduction de la mesure Ønergie du programme Poseima pour la pØriode 1995-1999. Par contre, dans le contexte du cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) du Portugal et de l(cid:146)initiative REGIS pour les rØgions ultrapØriphØriques, la Commission a adoptØ pour la pØriode 1995-1999 des programmes qui prØvoient des mesures de soutien des investissements ØnergØtiques aux A(cid:231)ores. Compte tenu de la situation dØsavantagØe des A(cid:231)ores, du point de vue de l(cid:146)approvisionnement en produits ØnergØtiques conventionnels, mais Øgalement des potentialitØs offertes par les Øconomies d(cid:146)Ønergie et certaines sources renouvelables, le secteur de l(cid:146)Ønergie aux A(cid:231)ores devrait continuer (cid:224) bØnØficier, au cours de la nouvelle pØriode de programmation financiŁre, de soutiens financiers (cid:224) partir des fonds structurels. (98/C 402/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-1403/98 posØe par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) et Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (11 mai 1998) Objet: IrrØgularitØs dans le dØroulement de la procØdure relative au plan spØcial du port d(cid:146)Ibiza (BalØares › Espagne) La commission insulaire de l(cid:146)urbanisme d(cid:146)Ibiza et de Formentera a approuvØ le projet de plan spØcial du port d(cid:146)Ibiza, alors que l(cid:146)Øvaluation d(cid:146)impact environnemental a ØtØ jointe au dossier du plan spØcial du port d(cid:146)Ibiza avec un retard notoire pour complØter le volet concernant l(cid:146)information publique, d(cid:146)oø il ressort que la direction gØnØrale des ports a menØ son action en l(cid:146)absence de ladite piŁce obligatoire. Des craintes ont ØtØ ØveillØes au sein de la population par la parution des conclusions de l(cid:146)Øvaluation d(cid:146)impact environnemental qui font Øtat d(cid:146)un ensemble de problŁmes de nature environnementale trŁs graves, ceux-ci concernant au premier plan le cadre naturel et l(cid:146)environnement socioculturel du projet et ayant, en outre, des rØpercussions d(cid:146)ordre social sur le reste de l(cid:146)(cid:238)le, dont l(cid:146)industrie touristique constitue le moteur Øconomique. Il est assez surprenant qu(cid:146)un organe de la rØputation de l(cid:146)Ordre officiel des architectes des BalØares, qui s(cid:146)oppose au plan d(cid:146)amØnagement du port d(cid:146)Ibiza par des arguments de poids, n(cid:146)ait pas ØtØ spØcifiquement consultØ par la direction gØnØrale d(cid:146)Øvaluation et d(cid:146)information environnementale. S(cid:146)il Øtait rØalisØ, ce projet aurait une incidence grave et irrØversible sur l(cid:146)image actuelle du site d(cid:146)Ibiza et de son port et, notamment, sur les zones dØnommØes «Faro de Botafoch», «Isla Grossa» ou «Isla Valerino», et les zones limitrophes, comme la «Platja des duros», dont la disparition serait totale. Ces zones sont actuellement inscrites nommØment dans le plan provincial des BalØares et le plan gØnØral d(cid:146)amØnagement urbain de la commune d(cid:146)Eivissa, toujours en vigueur, en tant que «paysages particuliŁrement protØgØs». Autres consØquences, la destruction d(cid:146)une zone rØsidentielle (cid:224) usage touristique et des effets graves sur le milieu biologique, tant terrestre que marin


title: Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tot wijziging van de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Islamitische Republiek Mauritanië tot samenwerking op het gebied van de zeevisserij, geparafeerd te Brussel op 20 juni 1996