title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1583/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Leisteenindustrie en belemmeringen voor de internationale handel

text: C 50/50 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 2. 1999 Kan de Commissie meedelen of de EU leisteen uit de kandidaat-lidstaten importeert en of in de met deze landen gesloten handelsovereenkomsten preferentiºle douanetariefregelingen zijn opgenomen waarvan leisteen deel uitmaakt? Zo ja, kan de Commissie in het kader van de preferentiºle douanetariefregeling en met het oog op mogelijke ontwikkelingen en wijzigingen in de toekomst mededelingen doen over de preferentiºle marge en het soort tarief dat van toepassing is op leisteen afkomstig uit de kandidaat-lidstaten? (1999/C 50/070) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1581/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie Betreft: Leisteenindustrie en preferentiºle douanetariefregeling (25 mei 1998) Kan de Commissie mededelingen doen over de respectieve preferentiºle marge en het type douanetarief dat van toepassing is op de invoer naar de EU van leisteen uit derde landen die onder een preferentiºle douanetarief- regeling vallen alsook over de ontwikkeling en mogelijke toekomstige wijzigingen van deze regeling? Kan de Commissie mededelingen doen over het douanetarief dat van toepassing is op de communautaire uitvoer van leisteen naar landen die in het kader van een preferentiºle douanetariefregeling leisteen naar de EU exporteren? (1999/C 50/071) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1582/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie Betreft: Douanetarieven voor leisteen (25 mei 1998) Kan de Commissie mededelingen doen over het douanetarief dat van toepassing is op de invoer in de EU van leisteen uit derde landen die niet onder enige preferentiºle douanetariefregeling vallen alsook over de ontwikke- ling en mogelijke toekomstige wijzigingen van deze regeling? Kan de Commissie mededelingen doen over het douanetarief dat van toepassing is op de communautaire uitvoer van leisteen naar landen die leisteen naar de EU exporteren en die niet onder enige preferentiºle douanetarief- regeling vallen, alsook over de ontwikkeling en mogelijke toekomstige wijzigingen van deze regeling? (1999/C 50/072) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1583/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie Betreft: Leisteenindustrie en belemmeringen voor de internationale handel (25 mei 1998) In zijn antwoord op mijn schriftelijke vragen E-4009/97 en E-4011/97 (1) wijst Sir Leon Brittan er namens de Commissie op dat de Commissie in november 1996 een nieuw initiatief heeft ontplooid › strategie en mogelijkheden voor toegang van de communautaire industrie tot de markten van derde landen › teneinde de belemmeringen voor de communautaire uitvoer vast te stellen en uit de weg te ruimen. In dit verband verzocht de heer Brittan de leisteensector actief mee te werken aan de vaststelling van de belemmeringen voor de internationale handel. Kan de Commissie meedelen waaruit dit initiatief concreet bestaat, hoe de stand van zaken op dit moment is en hoe de leisteenindustrie hier in concreto aan kan meewerken? (1) PB C 196 van 22. 6. 1998, blz. 56


title: Pergunta escrita n° 1573/98 dos Deputados Francisco LUCAS PIRES , Carlos COSTA NEVES ao Conselho. Acordo na ONU entre a Presidência inglesa e a Indonésia para evitar a condenação desta pela violação dos direitos fundamentais em Timor

eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
UNO
United Kingdom
human rights

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/113 (98/C 354/181) PERGUNTA ESCRITA E-1570/98 apresentada por Nel van Dijk (V) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Maio de 1998) Objecto: Perguntas sem resposta Em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ perguntas abaixo enunciadas, ja· ha· muito que expirou o prazo de resposta previsto no Regimento do Parlamento Europeu. Este facto coloca entraves ao exerc(cid:14)·cio das minhas fun(cid:231)o(cid:152)es de deputado, na medida em que me impede de intervir rapidamente em questo(cid:152)es que se tornaram de actualidade para os cidada(cid:152)os. Na(cid:152)o obstante, espero ainda obter uma resposta ce·lere a‘s perguntas ja· formuladas nos termos do artigo 42o do Regimento e que incidem sobre: › a igualdade de oportunidades no mercado interno da electricidade e do ga·s (E-0341/98); › a espionagem por parte do M16 e Echelon (E-1039/98 e E-1040/98); › a espionagem econo·mica e aux(cid:14)·lio estatal (E-1038/98); › eventuais burlas na exporta(cid:231)a(cid:152)o de carne de vaca dos Pa(cid:14)·ses Baixos (P-1084/98). Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Maio de 1998) A Comissa(cid:152)o esfor(cid:231)a-se por respeitar os prazos de resposta de 3 semanas (para perguntas priorita·rias) e de 6 semanas (para outro tipo de perguntas) fixados unilateralmente pelo Parlamento. Em geral, se a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o se encontra em condi(cid:231)o(cid:152)es de responder a‘s perguntas priorita·rias (em 1997, estas constitu(cid:14)·ram 13%), responde em me·dia a‘s outras perguntas (em 1997, 87%) num prazo de cerca de 6 semanas (me·dia de 6 semanas e 1 dia em 1997 e de 5 semanas e 6 dias em 1996). Relativamente a‘s 5 perguntas referidas pelo Senhor Deputado, a Comissa(cid:152)o respondeu a‘ pergunta escrita E-341/98 em 5 de Maio de 1998, a‘s tre(cid:136)s perguntas seguintes em 15 de Maio de 1998, e a‘ pergunta priorita·ria em 8 de Maio de 1998. Assim, a Comissa(cid:152)o chama a aten(cid:231)a(cid:152)o para o facto de ter respondido a 3 perguntas em 5 nos prazos fixados pelo Parlamento. (98/C 354/182) PERGUNTA ESCRITA E-1573/98 apresentada por Francisco Lucas Pires (PPE) e Carlos Costa Neves (PPE) ao Conselho (25 de Maio de 1998) Objecto: Acordo na ONU entre a Preside(cid:136)ncia inglesa e a Indone·sia para evitar a condena(cid:231)a(cid:152)o desta pela viola(cid:231)a(cid:152)o dos direitos fundamentais em Timor Tendo os jornais de 23 de Abril de 1998 noticiado um acordo entre a Preside(cid:136)ncia brita(cid:136)nica da Unia(cid:152)o Europeia e a Indone·sia, no a(cid:136)mbito das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas em Genebra, o qual evitou a vota(cid:231)a(cid:152)o na Comissa(cid:152)o de Direitos Humanos da ONU de uma proposta de resolu(cid:231)a(cid:152)o patrocinada, por 34 Estados, severamente condenato·ria do Governo de Jacarta, desejava saber qual o teor exacto daquele acordo, qual a sua justifica(cid:231)a(cid:152)o e garantia; e em que medida este recuo na condena(cid:231)a(cid:152)o da ac(cid:231)a(cid:152)o indone·sia em Timor e· compat(cid:14)·vel com a obriga(cid:231)a(cid:152)o reiterada em Amesterda(cid:152)o de salvaguardar a defesa dos direitos fundamentais como objectivo da pol(cid:14)·tica externa da Unia(cid:152)o. Resposta (20 de Julho de 1998) Na 54a sessa(cid:152)o da Comissa(cid:152)o dos Direitos Humanos (CDH) da ONU (realizada em Genebra, de 16 de Mar(cid:231)o a 26 de Abril de 1998), chegou-se a acordo sobre uma declara(cid:231)a(cid:152)o a proferir pelo Presidente da CDH, Embaixador Selebi, sobre a situa(cid:231)a(cid:152)o dos direitos humanos em Timor Leste. A UE forneceu um contributo directo para a redac(cid:231)a(cid:152)o dessa declara(cid:231)a(cid:152)o, que reflecte o ponto de vista consensual da CDH


title: WRITTEN QUESTION No. 1577/98 by Robin TEVERSON to the Council. Funding for the elderly

eurovoc_concepts:
action programme
elderly person
population ageing

text: C 31/58 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 5. 2. 1999 (1999/C 31/075) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1568/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Andrea Manzella (PSE) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Piispa Juan Gerardin murha Voiko komissio sanoa, mihin kiireellisiin toimenpiteisiin sen mielest(cid:228) Euroopan unionin olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) piispa Juan Gerardin murhan vuoksi, jotta Guatemalan hallitus saataisiin tutkimaan tehokkaasti ja totuuteen pyrkien, ketk(cid:228) olivat piispan murhaajia ja mitk(cid:228) poliittiset tahot ovat siit(cid:228) vastuussa, sill(cid:228) rikoksen vuoksi Guatemalan kansalaissodan kauheimmat vaiheet saattavat toistua? Komission j(cid:228)senen Manuel Mar(cid:237)nin komission puolesta antama vastaus (18. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tyytyv(cid:228)isyydekseen saanut tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Guatemalan hallitus on ilmoittanut turvautuvansa kaikkiin k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n oleviin keinoihin saadakseen selville ja saattaakseen oikeuden eteen piispa Gerardin murhasta vastuussa olevat henkil(cid:246)t. Komissio seuraa tarkoin my(cid:246)s k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan rikostutkinnan jatkuvan seurannan varmistamiseksi perustetun korkean tason komitean ty(cid:246)skentely(cid:228). Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) puutteet oikeusvaltion rakenteiden, ennen kaikkea turvallisuusjoukkojen ja oikeushallinnon, toiminnassa voivat muodostaa vakavan esteen rikostutkinnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saattamiselle. N(cid:228)in ollen komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) se tulee › Guatemalan itsem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)mis- oikeutta kunnioittaen ja rauhansopimusten hengess(cid:228) › tekem(cid:228)(cid:228)n kaiken voitavansa n(cid:228)iden puutteiden korjaa- miseksi, jotta Guatemalan valtio voisi tehokkaasti toteuttaa hallituksen ilmaiseman tahdon saada selville rikoksen tekij(cid:228)t ja teett(cid:228)j(cid:228)t sek(cid:228) luoda edellytykset rauhanomaiselle yhteiselolle. T(cid:228)t(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en komissio on (cid:228)skett(cid:228)in allekirjoittanut merkitt(cid:228)v(cid:228)n rahoitussopimuksen, jolla tuetaan uuden kansallisen siviilipoliisikunnan muodostamista. T(cid:228)m(cid:228) rauhanohjelmaan sis(cid:228)ltyv(cid:228) toimi on merkitt(cid:228)vin yhteis(cid:246)n koskaan rahoittama yhteisty(cid:246)hanke Latinalaisessa Amerikassa (melkein 32 miljoonaa ecua), mink(cid:228) lis(cid:228)ksi t(cid:228)n(cid:228) vuonna toteutetaan my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n uudistamiseen ja lujittamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) hanke. (1999/C 31/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1577/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robin Teverson (ELDR) neuvostolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Vanhusten toimintaohjelman rahoittaminen Komission ehdotus uudeksi vanhuksia koskevaksi toimintaohjelmaksi on juuttunut neuvostoon, miss(cid:228) sill(cid:228) on vain v(cid:228)h(cid:228)n mahdollisuuksia tulla pikaisesti hyv(cid:228)ksytyksi yhden j(cid:228)senvaltion eli Saksan vastustuksen vuoksi. YK:n toiminta poikkeaa huomattavasti neuvoston toiminnasta, sill(cid:228) kansainv(cid:228)linen vanhusten vuosi alkaa muutaman kuukauden kuluttua, samoin Euroopan parlamentin toiminta, sill(cid:228) parlamentti j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) el(cid:228)kel(cid:228)isten konferenssin lokakuussa 1998. Mink(cid:228) viestin neuvosto t(cid:228)ll(cid:228) l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) nopeasti ik(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)lle Euroopan v(cid:228)est(cid:246)lle? Jos neuvosto ei voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) komission ehdotusta, mihin vaihtoehtoisiin toimiin neuvosto aikoo ryhty(cid:228)?


title: QUESTION ECRITE no 1613/98 de Glyn FORD à la Commission. Station spatiale Alpha

eurovoc_concepts:
Canada
Community budget
European Space Agency
Japan
Russia
United States
international agreement
space policy
space research
space station

text: C 50/56 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 (1999/C 50/078) QUESTION (cid:201)CRITE E-1611/98 posØe par Susan Waddington (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Utilisation du pesticide Lindane (25 mai 1998) Suite aux questions Øcrites P-0860/95 (1) et E-2008/95 (2) posØes par l(cid:146)auteur, la Commission peut-elle indiquer oø en est la nØgociation du protocole de l(cid:146)ONU/ECE sur les polluants organiques persistants, notamment en ce qui concerne le contr(cid:244)le futur de l(cid:146)hexachlorocyclohexane (HCH) d(cid:146)oø le pesticide Lindane est dØrivØ? L(cid:146)utilisation du HCH sera-t-elle complŁtement interdite? (1) JO C 179 du 13. 7. 1995, p. 57. (2) JO C 9 du 15. 1. 1996, p. 12. RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (6 juillet 1998) Le groupe de travail StratØgies instituØ dans le cadre de la Convention sur la pollution atmosphØrique transfrontiŁre (cid:224) longue distance de la Commission Øconomique des Nations Unies pour l(cid:146)Europe (CEE) a finalisØ le texte du protocole sur les polluants organiques persistants (POP) en fØvrier 1998. Le protocole a ØtØ ouvert (cid:224) la signature (cid:224) l(cid:146)occasion de la confØrence ministØrielle intitulØe «Un environnement pour l(cid:146)Europe», qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Aarhus (Danemark) du 23 au 25 juin 1998. La Commission a signØ le protocole (cid:224) cette occasion. En vertu de ce protocole, l(cid:146)hexachlorocyclohexane (HCH) fait l(cid:146)objet de restrictions d(cid:146)utilisation, et non d(cid:146)une interdiction totale. L(cid:146)annexe II du protocole prØvoit que le HCH technique (c(cid:146)est-(cid:224)-dire un mØlange d(cid:146)isomŁres de HCH) ne peut Œtre utilisØ que comme produit intermØdiaire dans l(cid:146)industrie chimique, alors que les produits dans lesquels l(cid:146)isomŁre gamma de l(cid:146)HCH reprØsente au moins 99 % (c(cid:146)est-(cid:224)-dire le lindane) sont rØservØs aux utilisations suivantes: traitement des semences, applications sur le sol immØdiatement suivies d(cid:146)une incorpora- tion dans la couche arable, traitement curatif par des professionnels et traitement industriel du bois d(cid:146)(cid:156)uvre et des grumes, insecticides topiques utilisØs (cid:224) des fins vØtØrinaires et de santØ publique, applications sur les jeunes plants par des moyens autres que l(cid:146)Øpandage aØrien, utilisation (cid:224) petite Øchelle pour les pelouses ainsi que pour le matØriel de reproduction en pØpiniŁres et les plantes ornementales tant (cid:224) l(cid:146)intØrieur qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)extØrieur, et applications intØrieures dans l(cid:146)industrie et les habitations. Ces usages autorisØs ont ØtØ inclus dans le protocole (cid:224) la demande de plusieurs pays tiers parties (cid:224) la convention. Toutes les utilisations rØglementØes du lindane feront nØanmoins l(cid:146)objet d(cid:146)une rØØvaluation dans le cadre du protocole, au plus tard deux ans aprŁs la date d(cid:146)entrØe en vigueur de ce dernier. Le lindane est Øgalement rØØvaluØ dans le cadre du rŁglement (CEE) 3600/92 de la Commission, du 11 dØcembre 1992, Øtablissant les modalitØs de mise en (cid:156)uvre de la premiŁre phase du programme de travail visØ (cid:224) l(cid:146)article 8, paragraphe 2 de la directive 91/414/CEE du Conseil concernant la mise sur le marchØ des produits phytophar- maceutiques (1). Toute restriction approuvØe par la CommunautØ dans le cadre de conventions internationales, telle que le protocole POP de la Convention sur la pollution atmosphØrique transfrontiŁre (cid:224) longue distance sera prise en compte dans ce processus. (1) JO L 366 du 15. 12. 1992. (1999/C 50/079) QUESTION (cid:201)CRITE E-1613/98 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (25 mai 1998) Objet: Station spatiale Alpha La Commission peut-elle donner des prØcisions sur l(cid:146)engagement de l(cid:146)Union europØenne dans le projet de station spatiale internationale appelØ station spatiale Alpha?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1598/98 του Allan MACARTNEY προς την Επ τροπή. Φόρος οινοπνευματωδών που επιβάλλει επί του ουίσκυ η Ταiβάν, και νομοθεσία της ΕΕ

eurovoc_concepts:
Ireland
Scotland
Taiwan
World Trade Organisation
alcoholic beverage
beverage industry
customs duties
export tax
spirits
tax law

text: 18. 1. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 13/51 Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyli·oy 1998) Oi bhmatodo·tew kardia·w poy kykloforoy·n sthn eyrvpai¤kh· agora· pre·pei na plhroy·n tiw diata·jeiw thw odhgi·aw 90/385/EOK, thw 20 Ioyni·oy 1990, gia thn prose·ggish tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n sxetika· me ta energa· emfytey·sima iatrika· bohuh·mata (1). Oi basike·w apaith·seiw thw odhgi·aw ayth·w aforoy·n eidika· thn prostasi·a apo· toyw kindy·noyw poy dhmioyrgei· h epi·drash logika· anameno·menvn periballontikv· n synuhkv· n kai, eidiko·tera, tvn hlektromagnhtikv· n pedi·vn, o·poy symperilamba·netai h hlektromagnhtikh· aktinoboli·a poy ekpe·mpetai apo· syskeye·w hlektronikh·w parakoloy·uh- shw, o·pvw lo·goy xa·rin ekei·new poy xrhsimopoioy·ntai se polykatasth·mata. Gia thn yposth·rijh thw efarmogh·w thw anvte·rv odhgi·aw, katarti·sthke sxe·dio eyrvpai¤koy· proty·poy gia toyw emfytey·simoyw bhmatodo·tew kardia·w (pr EN45 502, poy ua antikatasth·sei to EN 50 061). Orisme·new apo· tiw apaith·seiw toy en lo·gv proty·poy aforoy·n th uvra·kish tvn bhmatodotv· n kata· tvn ejvterikv· n hlektroma- gnhtikv· n pedi·vn aytoy· toy ei·doyw. En toy·toiw, oi ki·ndynoi apo· thn hlektromagnhtikh· aktinoboli·a poy ekpe·mpoyn oi syskeye·w parakoloy·uhshw den ei·nai dynato·n na ejoydetervuoy·n telei·vw me texnike·w apaith·seiw mo·no gia toyw bhmatodo·tew. Gia to lo·go ayto·, h odhgi·a 90/385/EOK epiba·llei stoyw kataskeyaste·w bhmatodotv· n thn ypoxre·vsh na pare·xoyn plhrofori·ew, oi opoi·ew pre·pei na synodey·oyn toyw bhmatodo·tew, sxetika· me tiw profyla·jeiw poy ua pre·pei na lamba·nontai gia thn prostasi·a apo· toyw kindy·noyw tvn ejvterikv· n hlektromagnhtikv· n parembolv· n. Epiple·on, ua pre·pei na meletv· ntai eparkh· me·tra asfalei·aw gia tiw syskeye·w hlektronikh·w parakoloy·uhshw, lambanome·nvn ypo·ch tvn eggenv· n kindy·nvn poy proe·rxontai apo· tiw sygkekrime·new syskeye·w. (1) EE L 189, 20. 7. 1990. (1999/C 13/072) GRAPTH ERVTHSH E-1597/98 ypobolh· : Allan Macartney (ARE) prow thn Epitroph· (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Fo·row oinopneymatvdv· n poy epiba·llei epi· toy oyi·sky h Ta(cid:239)ba·n, kai biomhxani·a oyi·sky thw Skvti·aw (cid:201)xei ektimh·sei plh·rvw h Epitroph· tiw epiptv· seiw poy ua mporoy·se na e·xei epi· thw biomhxani·aw Skvtse·zikoy Oyi·sky h prosvrinh· ry·umish toy fo·roy oinopneymatvdv· n me thn Tai¤ba·n, dedome·noy o·ti h xv· ra ayth· ei·nai h e·nath megaly·terh ston ko·smo ejagvgikh· agora· gia to oyi·sky; (1999/C 13/073) GRAPTH ERVTHSH E-1598/98 ypobolh· : Allan Macartney (ARE) prow thn Epitroph· (25 Mai(cid:143)oy 1998) Ue·ma: Fo·row oinopneymatvdv· n poy epiba·llei epi· toy oyi·sky h Ta(cid:239)ba·n, kai nomouesi·a thw EE Sthn prosvrinh· ry·umish toy fo·roy oinopneymatvdv· n me thn Tai¤ba·n gi·netai dia·krish metajy· Skvtse·zikoy/ Irlandikoy· Oyi·sky kai tvn loipv· n oyi·sky. H diafora· ane·rxetai se 242 dola·ria Tai¤ba·n ana· li·tro, pra·gma poy eisa·gei diakri·seiw ype·r tvn «a·llvn oyi·sky», kai sygkekrime·na tvn proerxome·nvn apo· thn Iapvni·a, tiw HPA, ton Kanada·, thn Indi·a, to Be·lgio kai th Galli·a. Ti· shmai·nei, gia to koinotiko· di·kaio, mia symfvni·a poy eisa·gei diakri·seiw prow o·felow dy·o kratv· n melv· n (thw Galli·aw kai toy Belgi·oy, sthn prokei·menh peri·ptvsh) kai eiw ba·row dy·o a·llvn (toy Hnvme·noy Basilei·oy kai thw Irlandi·aw);


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1100/98 του Συμβουλίου της 25ης Μαΐου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1615/89 του Συμβουλίου για τη θέσπιση ευρωπαϊκού συστήματος δασικών πληροφοριών και επικοινωνίας (EFICS)

eurovoc_concepts:
access to information
forest
forestry policy
information system

text: L 157/10 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 30. 5. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1100/98 TOU SULBOUKIOU tgr 25gr Lai¨ou 1998 cia tqopopo˜igsg tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1615/89 tou Sulbouk˜iou cia tg h ˜espisg euqypaiˇjo ˜u sust ˜glator dasij ˜ym pkgqovoqi ˜ym jai epijoimym˜iar (EFICS) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sum ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 213, tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr, Ejtil ˜ymtar: ˜oti g peq˜iodor evaqloc ˜gr tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1615/89 tou Sulbouk˜iou, tgr 29gr Lai¨ou 1989, cia tg h ˜espisg euqypaˇijo ˜u sust ˜glator dasij ˜ym pkgqovoqi ˜ym ja epijoimym˜iar (EFICS) (1), ˜ekgne stir 31 Dejelbq˜iou 1997· ˜oti cia tg dgliouqc˜ia tou sust ˜glator ˜ewoum ˜gdg amakg- vhe˜i pokk ˜er joimotij ˜er dq ˜aseir, oi opo˜ier epijemtq ˜ymomtai juq˜iyr stgm am ˜akusg tgr aniopist˜iar jai tgr sucjqisil ˜o- tgtar tym dedol ˜emym pou pqoj ˜uptoum ap ˜o tir dasij ˜er jatacqav ˜er tym jqat ˜ym lek ˜ym, jah ˜yr jai sto sumtomisl ˜o tym emeqcei ˜ym pou amakalb ˜amomtai ap ˜o diehme˜ir oqcami- slo ˜ur sto statistij ˜o tol ˜ea· ˜oti oi em ˜eqceier aut ˜er ˜ewoum apode˜inei t ˜oso tgm jatakkgk ˜otgta tgr joimotij ˜gr diadija- s˜iar ˜oso jai ta amalem ˜olema ov ˜ekg ap ˜o tg sum ˜ewisg tym jatabakk ˜olemym pqospahei ˜ym· ˜oti pqor evaqloc ˜g tou sust ˜glator ta jq ˜atg l ˜ekg pq ˜epei ma k ˜aboum ta jat ˜akkgka l ˜etqa pou pq ˜epei ma pqosdioqi- sto ˜um sto pq ˜ocqalla eqcas˜iar to opo˜io ha jataqt˜isei g Epitqop ˜g jai to opo˜io ha upobkghe˜i stg l ˜omilg dasij ˜g epitqop ˜g· ˜oti g evaqloc ˜g tym joimotij ˜ym pokitij ˜ym, oi diehme˜ir desle ˜useir tgr Euqypaˇij ˜gr ˜Emysgr sto pka˜isio tgr diadi- jas˜iar let ˜a to Eks˜imji jai tgr eidij ˜gr sum ˜odou tgr Cemij ˜gr Sum ˜ekeusgr tym Gmyl ˜emym Ehm ˜ym tou 1997, jah ˜yr jai oi eqcas˜ier tou Euqypaˇijo ˜u Oqcamislo ˜u Peqib ˜akkomtor apai- to ˜um tgm em˜iswusg tym pqospahei ˜ym pou jatab ˜akkomtai pqojeil ˜emou ma bektiyhe˜i g poi ˜otgta tym diehm ˜ym dedol ˜e- mym cia ta d ˜asg jai tg wqgsilopo˜igsg tym pk ˜eom jat ˜akkg- kym tewmij ˜ym pkgqovoqij ˜gr jai tgkelatij ˜gr cia tg di ˜adosg aut ˜ym· ˜oti sto x ˜gvisla tou Euqypaˇijo ˜u Joimobouk˜iou tgr 30 ˜gr Iamouaq˜iou 1997 swetij ˜a le tg dasij ˜g stqatgcij ˜g tgr Euqypaˇij ˜gr ˜Emysgr (2) tom˜ifetai ˜oti g Epitqop ˜g pq ˜epei ma pqowyq ˜gsei stgm evaqloc ˜g tou sust ˜glator EFICS· ˜oti stg cmylod ˜otgsg tgr Oijomolij ˜gr jai Joimymij ˜gr Epitqop ˜gr, tgr 24gr Apqik˜iou 1997, cia tgm jat ˜astasg jai ta pqobk ˜g- lata tgr dasojol˜iar stgm Euqypaˇij ˜g ˜Emysg jah ˜yr jai tir dumat ˜otgter am ˜aptungr dasij ˜gr pokitij ˜gr (3) amav ˜eqetai (1) EE L 165 tgr 15. 6. 1989, s. 12· jamomisl ˜or ˜opyr tqopopoi ˜ghgje ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 400/94 (EE L 54 tgr tgr 25. 2. 1994, s. 5). (2) EE C 55 tgr 24. 2. 1997, s. 22. (3) EE C 206 tgr 7. 7. 1997, s. 128. ˜oti pq ˜epei ma bektiyhe˜i g pkgqov ˜oqgsg cia to dasij ˜o tol ˜ea jai ˜oti to EFICS lpoqe˜i ma sulb ˜akei stgm ep˜iteung auto ˜u tou sjopo ˜u, id˜iyr le tgm pqosh ˜gjg dedol ˜emym cia tgm pqostas˜ia tym das ˜ym· ˜oti, sumep ˜yr ha pq ˜epei ma paqatahe˜i o em k ˜ocy jamomisl ˜or jai, paq ˜akkgka, ma pqosaqloste˜i s ˜ulvyma le tir pqoama- veq ˜olemer am ˜acjer, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 O jamomisl ˜or (EOJ) aqih. 1615/89 tqopopoie˜itai yr en ˜gr: 1. To ˜aqhqo 1 amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «˜Aqhqo 1 Pqojeil ˜emou ma sucjemtq ˜ymomtai jai ma diat˜ihemtai amtijeilemij ˜er, ani ˜opister sucjq˜isiler jai dienodij ˜er pkgqovoq˜ier cia tg di ˜aqhqysg jai tg keitouqc˜ia tou dasijo ˜u tol ˜ea tgr Joim ˜otgtar ˜etsi ˜yste: — ma kalb ˜amomtai jak ˜uteqa up ˜oxg ta fgt ˜glata tou dasijo ˜u tol ˜ea jat ˜a tir sufgt ˜gseir pou pqaclatopoi- o ˜umtai se diehm ˜er ep˜ipedo, — ma dieujokumhe˜i g evaqloc ˜g dq ˜aseym up ˜eq tou dasi- jo ˜u tol ˜ea sto pka˜isio tym uvist ˜alemym joimotij ˜ym pokitij ˜ym, — ma dieujokumhe˜i g evaqloc ˜g tym dasij ˜ym pokitij ˜ym ˜g tym pokitij ˜ym pou ˜ewoum tym jqat ˜ym lek ˜ym epipt ˜yseir sto dasij ˜o tol ˜ea, — ma lpoqe˜i to euq ˜uteqo joim ˜o ma ˜ewei pq ˜osbasg stir pkgqovoq˜ier pou avoqo ˜um to dasij ˜o tol ˜ea, dgliouqce˜itai ˜ema Euqypaˇij ˜o S ˜ustgla Dasij ˜ym Pkgqo- voqi ˜ym jai Epijoimym˜iar (EFICS), jako ˜ulemo sto en ˜gr “to s ˜ustgla” amtije˜ilemo tou opo˜iou e˜imai g sukkoc ˜g, o sumtomisl ˜or, g enasv ˜akisg tgr sumow ˜gr, g epeneqcas˜ia jai g di ˜adosg tym pkgqovoqi ˜ym pou avoqo ˜um to dasij ˜o tol ˜ea jai tgm en ˜ekin ˜g tou». 2. To ˜aqhqo 3 amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «˜Aqhqo 3 G Epitqop ˜g enasvak˜ifei, se stem ˜g sumeqcas˜ia le ta jq ˜atg l ˜ekg jai tour diehme˜ir oqcamislo ˜ur tou tol ˜ea tym euqypaˇij ˜ym dasij ˜ym statistij ˜ym, tgm ecjat ˜astasg tou sust ˜glator jat ˜a tg di ˜aqjeia tgr peqi ˜odou pou aqw˜ifei tgm 1g Iamouaq˜iou 1989 jai k ˜gcei stir 31 Dejelbq˜iou 2002. 30. 5. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 157/11 Cia ma bektiyhe˜i g sucjqisil ˜otgta jai pkgq ˜otgta tym dedol ˜emym se euqypaˇij ˜o ep˜ipedo, ha wqeiaste˜i emdewol ˜e- myr cia tgm ecjat ˜astasg tou sust ˜glator ma pqosaql ˜o- soum ˜g ma okojkgq ˜ysoum ta jq ˜atg l ˜ekg, avo ˜u k ˜aboum tg Cm ˜ylg tgr L ˜omilgr Dasij ˜gr Epitqop ˜gr tgr ap ˜ovasgr 89/367/EOJ (1), tir diadijas˜ier sukkoc ˜gr tym dedo- l ˜emym, id˜iyr ˜osom avoq ˜a tgm aniok ˜ocgsg tym dasij ˜ym p ˜oqym jai tgm paqajoko ˜uhgsg tgr acoq ˜ar pqoˇi ˜omtym nuke˜iar jai dasojolij ˜ym pqoˇi ˜omtym, G Epitqop ˜g upostgq˜ifei, jat ˜a peq˜iptysg, tir em ˜eqceier tym jqat ˜ym lek ˜ym jai tym diehm ˜ym oqcamisl ˜ym ˜opyr o FAO ˜g g Oijomolij ˜g Epitqop ˜g cia tgm Euq ˜ypg tym Gmyl ˜emym Ehm ˜ym (OGE/OEE) st ˜owor tym opo˜iym e˜imai ma jak ˜uxoum sucjejqil ˜emer am ˜acjer tgr ecjat ˜astasgr tou sust ˜glator. (1) EE L 165 tgr 15. 6. 1989, s. 14. » 3. Paqelb ˜akketai to aj ˜okouho m ˜eo ˜aqhqo: «˜Aqhqo 3a 1. G Epitqop ˜g upob ˜akkei cia cmylod ˜otgsg stg l ˜omilg dasij ˜g epitqop ˜g ˜ema pq ˜ocqalla eqcas˜iar, sto opo˜io pqosdioq˜ifomtai oi em ˜eqceier pou pq ˜epei ma amakg- vho ˜um ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg jai tgm Epitqop ˜g cia tgm ecjat ˜astasg tou sust ˜glator. 2. G Epitqop ˜g diatup ˜ymei tg cm ˜ylg tgr, cia to em k ˜ocy pq ˜ocqalla eqcas˜iar l ˜esa se pqohesl˜ia pou oq˜ifei o pq ˜oedqor am ˜akoca le tom epe˜icomta waqajt ˜gqa tou h ˜elator. Apovas˜ifei le tgm pkeioxgv˜ia pou pqobk ˜epe- tai sto ˜aqhqo 148 paq ˜acqavor 2 tgr sumh ˜gjgr cia tgm ˜ejdosg tym apov ˜aseym pou jake˜itai ma k ˜abei to Sulbo ˜ukio b ˜asei pqot ˜aseyr tgr Epitqop ˜gr. Jat ˜a tgm xgvovoq˜ia stgm epitqop ˜g, oi x ˜gvoi tym amtipqos ˜ypym tym jqat ˜ym lek ˜ym stahl˜ifomtai s ˜ulvyma le to pqoama- veq ˜olemo ˜aqhqo. O pq ˜oedqor dem kalb ˜amei l ˜eqor stgm xgvovoq˜ia. 3. a) G Epitqop ˜g hesp˜ifei ta pqoteim ˜olema l ˜etqa ev ˜osom e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr. b) ˜Otam ta pqoteim ˜olema l ˜etqa dem e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr, ˜g ekke˜ixei cm ˜ylgr, g Epitqop ˜g upob ˜akkei wyq˜ir jahust ˜eqgsg sto Sulbo ˜ukio pq ˜otasg swetij ˜a le ta l ˜etqa pou pq ˜epei ma kgvho ˜um. To Sulbo ˜ukio apovas˜ifei le eidij ˜g pkeioxgv˜ia. E ˜am to Sulbo ˜ukio dem apovas˜isei emt ˜or tqi ˜ym lgm ˜ym ap ˜o tgm gleqolgm˜ia upobok ˜gr tym l ˜etqym, ta pqoteim ˜olema l ˜etqa hesp˜ifomtai ap ˜o tgm Epitqop ˜g jai evaql ˜ofomtai al ˜esyr. » 4. To ˜aqhqo 4 amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «˜Aqhqo 4 To pos ˜o dglosiomolij ˜gr amavoq ˜ar cia tgm ukopo˜igsg tou sust ˜glator am ˜eqwetai se 3,9 ejatoll ˜uqia Ecu cia tgm peq˜iodo 1989-2002. Oi et ˜gsier pist ˜yseir ecjq˜imomtai ap ˜o tg dglosiomolij ˜g aqw ˜g emt ˜or tym oq˜iym tym dglosiomolij ˜ym pqoo- ptij ˜ym. » 5. To ˜aqhqo 5 amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «˜Aqhqo 5 Pqim ap ˜o tgm 1g Iamouaq˜iou 2003, g Epitqop ˜g upob ˜akkei sto Sulbo ˜ukio ˜ejhesg aniok ˜ocgsgr cia tgm ukopo˜igsg tou sust ˜glator jai cia ta epiteuwh ˜emta apotek ˜eslata. Le b ˜asg tgm ˜ejhesg aut ˜g jai am ˜akoca le tir am ˜acjer, g Epitqop ˜g upob ˜akkei sto Sulbo ˜ukio pqot ˜aseir cia tg lekkomtij ˜g oqc ˜amysg jai keitouqc˜ia tou sust ˜glator. » ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm tq˜itg gl ˜eqa ap ˜o tg dglos˜ieus ˜g tou stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqy- paˇij˜ym Joimot˜gtym. Evaql ˜ofetai ap ˜o tgm 1g Iamouaq˜iou 1998. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 25 Lai¨ou 1998. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor J. CUNNINGHAM


title: QUESTION ECRITE no 1611/98 de Susan WADDINGTON à la Commission. Utilisation du pesticide Lindane

eurovoc_concepts:
chemical compound
marketing standard
organic pollution
pesticide
plant health legislation
plant health treatment


title: Rådets forordning (EF) nr. 1097/98 af 25. maj 1998 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 om en ordning for handel med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
agro-industry
export
import
trading operation

text: 30. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 157/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 1097/98 af 25. maj 1998 om ændring af R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3448/93 om en ordning for handel med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43 og 113, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3448/93 (3) er der fastsat en ordning for handel med visse varer fremstillet af landbrugsproduk- ter; som følge af ikrafttrædelsen af de aftaler, der blev indg(cid:134)et under Uruguay-rundens multilaterale forhandlinger, har Fællesskabet forhandlet sig frem til forskellige aftaler (i det følgende benævnt »GATT-aftaler«); blandt disse aftaler vedrører flere landbrugssektoren, bl. a. landbrugsaftalen (i det følgende benævnt »Aftalen«); i medfør af sidstnævnte variable aftale variable importafgifter elementer; derfor skal forordning (EF) nr. 3448/93 tilpasses den nye situation for at opn(cid:134) større klarhed; andre bestemmelser bliver fra nu af form(cid:134)lsløse; anvender Fællesskabet flere bestemmelser i landbrugsprodukter længere eller ikke for i forbindelse med visse præferenceaftaler gives der indrømmelser inden for kontingenter b(cid:134)de med hensyn til landbrugsbeskyttelsen og den ikke-landbrugsmæssige beskyttelse, eller den ikke-landbrugsmæssige beskyttelse nedsættes som følge af disse aftaler; det er nødvendigt, at forvaltningen af beskyttelsens ikke-landbrugsmæssige del omfattes af de samme forvaltningsregler som beskyt- telsens landbrugsdel; forordning som følge af de ændringer, der blev foretaget i de forskel- for lige forordninger om de fælles markedsordninger landbrugsprodukter (EF) nr. ved R(cid:134)dets 3290/94 (4), ydes der kun restitutioner for visse landbrugs- produkter, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag II, hvis restitutionerne opfylder de forpligtelser, som artikel 228; de Fællesskabet indgik efter nødvendige bestemmelser af disse forpligtelser kan vedtages efter proceduren i artikel 16 i forordning (EF) nr. 3448/93; traktatens for overholdelse forordning (EF) nr. 3448/93 bør derfor ændres — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 3448/93 foretages følgende ændrin- ger: i forbindelse med visse præferenceaftaler nedsættes land- brugselementerne som led i Fællesskabets handelspolitik; disse nedsættelser beregnes i forhold til de landbrugsele- menter, der gælder for ikke-præferencehandelen; det er derfor nødvendigt, at disse nedsatte beløb omregnes til national valuta ved hjælp af den samme valutakurs som ved omregning af ikke-nedsatte beløb; (1) EFT C 105 af 11. 4. 1996, s. 8. (2) EFT C 347 af 25. 10. 1996, s. 464. (3) EFT L 318 af 20. 12. 1993, s. 18. 1) Artikel 1: a) stk. 1 og 2 affattes s(cid:134)ledes: »1. Ved denne forordning fastsættes en ordning for handelen med visse varer, der er omhandlet i bilag B til denne forordning. (4) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1161/97 (EFT L 169 af 27. 6. 1997, s. 1). L 157/2 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 5. 98 2. I denne forordning forst(cid:134)s ved: — landbrugsprodukter: de af traktatens bilag II omfattede produkter — varer: produkter, der ikke er omfattet af trakta- tens bilag II, men som er anført i bilag B. « b) Efter stk. 2 indsættes følgende stykke: omhandlede importbelastning, artikel 10a. jf. dog artikel 10 og 3. De generelle regler for fortolkning af den kombi- nerede nomenklatur og de særlige regler for anven- delsen heraf gælder for tarifering af de produkter, der er omfattet af nærværende forordning. Den toldno- menklatur, der følger af nærværende forordning, er overtaget fra den fælles toldtarif. »2a. Med henblik p(cid:134) anvendelsen af visse præfe- renceaftaler forst(cid:134)s ved: Gennemførelsesbestemmelserne til nærværende 4. artikel fastsættes efter proceduren i artikel 16. — landbrugselement: den del af importbelastnin- gen, der svarer til tolden i Fællesskabets toldtarif for de i bilag A omhandlede landbrugsprodukter eller eventuelt til tolden for landbrugsprodukter med oprindelse i det p(cid:134)gældende land for de i artikel 13 omhandlede mængder af disse land- brugsprodukter, der anses for at være medg(cid:134)et til fremstillingen — ikke-landbrugsmæssigt af importbelastningen, der svarer til tolden i den fælles toldtarif, nedsat med det i første led defi- nerede landbrugselement element: den del — basisprodukt: visse landbrugsprodukter, som er nævnt i bilag A, eller som er ligestillet med disse produkter eller fremstillet deraf, og for hvilke tolden i den fælles toldtarif tjener til at beregne landbrugselementet importbelast- ning. « af varernes 2) Første kapitel, afsnit I, affattes s(cid:134)ledes: »KAPITEL I Indførsel Sektion I Handel med tredjelande Artikel 2 1. Medmindre andet er fastsat i nærværende forord- ning, anvendes toldsatserne i den fælles toldtarif for varerne i bilag B. For varerne i tabel 1 i bilag B best(cid:134)r importbelast- ningen af en værditold, benævnt »fast element«, og af et specifikt beløb i ecu, benævnt »landbrugselement«. For varerne i tabel 2 i bilag B er importbelastningens landbrugselement en del af den importbelastning, der gælder ved indførsel af disse varer. 2. Det er ikke tilladt at opkræve anden told eller andre afgifter med tilsvarende virkning end den i stk. 1 Artikel 3 (Udg(cid:134)r) Artikel 4 1. N(cid:134)r den fælles toldtarif foreskriver en maksi- mumstoldtarif, m(cid:134) den i artikel 2 omhandlede import- belastning ikke overstige denne maksimumssats. Kræver anvendelsen af den i første afsnit omhandlede maksimumstoldsats, at særlige betingelser er opfyldt, betingelser proceduren i fastlægges efter artikel 11, forordning (EØF) nr. i R(cid:134)dets 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomen- klaturen og den fælles toldtarif (*). disse stk. 1, 2. N(cid:134)r maksimumstoldsatsen best(cid:134)r af en værditold forhøjet med en tillægstold for visse former for sukker beregnet som sakkarose (tts) eller for mel (ttm), er tillægstolden lig med tillægstolden i Fællesskabets fælles toldtarif. (*) EFT L 256 af 7. 9. 1987, s. 1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 2308/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 1). Artikel 5 (Udg(cid:134)r) Sektion II Præferencehandel Artikel 6 1. Det landbrugselement, der gælder i forbindelse med præferencehandel, er det specifikke beløb i Fællesskabets fælles toldtarif. N(cid:134)r det eller de p(cid:134)gældende lande overholder EF- lovgivningen for forarbejdede produkter, benytter de samme basisprodukter som Fællesskabet, inddrager de samme varer og benytter de samme koefficienter som Fællesskabet: 30. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 157/3 beregnes a) kan landbrugselementet de fra faktisk er mængder basisprodukter, der medg(cid:134)et fremstillingen, hvis Fællesskabet har indg(cid:134)et en toldsamarbejdsaftale om konstatering af s(cid:134)danne mængder rent ud til b) kan den told, der gælder ved indførsel af et basis- produkt, erstattes af et beløb, der beregnes ud fra forskellen mellem de landbrugspriser, der prakti- seres i Fællesskabet, og de landbrugspriser, der prak- tiseres i det p(cid:134)gældende land eller omr(cid:134)de, eller af en udligning i forhold til en i fællesskab fastsat pris for det p(cid:134)gældende omr(cid:134)de c) kan denne ordning, s(cid:134)fremt anvendelsen af litra b) fører til beløb af ringe betydning for de omfattede varer, ogs(cid:134) erstattes af en ordning med faste beløb eller satser. 2. De eventuelt nedsatte landbrugselementer, der gælder for indførsel i forbindelse med en præferenceaf- tale, omregnes til national valuta ved hjælp af den samme valutakurs som den, der gælder for ikke-præfe- rencehandelen. 3. Den værditold, der svarer til importbelastningens landbrugselement for de i tabel 2 i bilag B nævnte varer, kan erstattes af et andet i forbindelse med en præferenceaftale. landbrugselement er dette element lig med det faste element, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de i tabel 1 i bilag B nævnte varer. 2. Hvis det i en præferenceaftale er fastsat, at der skal anvendes et nedsat landbrugselement inden for et toldkontingent eller ej, vedtages gennemførelsesbe- stemmelserne for beregningen og forvaltningen af dette landbrugselement efter proceduren i artikel 16, for s(cid:134) vidt aftalen fastlægger: — de produkter, for hvilke der skal foretages en s(cid:134)dan nedsættelse — mængden af varer eller værdien af de kontingenter, som nedsættelserne finder anvendelse p(cid:134), eller metoden til beregning af s(cid:134)danne mængder eller værdier — de elementer, der er afgørende for nedsættelsen af landbrugselementet. 3. De gennemførelsesbestemmelser, der er nødven- dige for indledningen og forvaltningen af nedsættel- serne af importbelastningens ikke-landbrugsmæssige elementer, vedtages efter proceduren i artikel 16. 4. Kommissionen offentliggør de importbelastnin- ger, der følger af disse aftaler. « 3) Efter artikel 10 indsættes følgende artikel: Gennemførelsesbestemmelserne til nærværende 4. artikel vedtages efter proceduren i artikel 16. »Artikel 10a Gennemførelsesbestemmelserne nødvendigt: vedrører bl. a. om — udfærdigelsen af og forretningsgangen for de doku- menter, der er nødvendige for anvendelsen af s(cid:134)danne ordninger — foranstaltninger, der er nødvendige for at undg(cid:134) ulovligheder — liste over basisprodukterne. 5. til S(cid:134)fremt det er nødvendigt med metoder analyse af de landbrugsprodukter, der er medg(cid:134)et til fremstillingen, bør de metoder, der er foreskrevet for restitutioner for eksport til tredjelande af de samme landbrugsprodukter, anvendes. 6. Kommissionen offentliggør de importbelastnin- ger, der følger af de i stk. 2 og 3 omhandlede præfe- renceaftaler. Artikel 7 1. Hvis det i en præferenceaftale er fastsat, at der skal foretages en gradvis nedsættelse eller afvikling af importbelastningens ikke-landbrugsmæssige element, 1. For at undg(cid:134) eller ophæve de skadelige virk- ninger p(cid:134) Fællesskabets marked, der kan følge af indførslen af visse varer, der er fremstillet af landbrugs- produkter, og som er opregnet i bilag C til nærværende forordning, er indførslen af en eller flere af disse varer til den toldsats, der er fastsat i den fælles toldtarif, betinget af, at der betales en tillægsimporttold, hvis de betingelser, der følger af Aftalens artikel 5, er opfyldt, undtagen n(cid:134)r indførslen ikke kan forstyrre EF-marke- det, eller n(cid:134)r virkningerne ikke ville st(cid:134) i forhold til den tilstræbte virkning. 2. Fællesskabet meddeler verdenshandelsorganisa- tionen de udløsningspriser, under hvilke der kan p(cid:134)lægges en tillægsimporttold. De udløsningsmængder, der skal overskrides, for at der kan p(cid:134)lægges en tillægsimporttold, fastsættes bl. a. p(cid:134) grundlag af indførslen til Fællesskabet i de tre (cid:134)r forud for det (cid:134)r, hvor de i stk. 1 omhandlede skadelige virk- ninger viser sig eller kan vise sig. 3. De importpriser, der skal tages i betragtning ved p(cid:134)læggelsen af en tillægsimporttold, fastlægges p(cid:134) grundlag af cif-importpriserne for den p(cid:134)gældende forsendelse. Gennemførelsesbestemmelserne 4. proceduren i artikel 16. vedtages efter L 157/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 5. 98 Gennemførelsesbestemmelserne vedrører bl. a. : a) de varer, som tillægsimporttolden opkræves for i henhold til artikel 5 i Aftalen; b) de øvrige udløsningskriterier, der kræves for at sikre stk. 1 i overensstemmelse med anvendelsen af artikel 5 i nævnte aftale. « 4) Artikel 12, stk. 1, udg(cid:134)r. Stk. 3 affattes s(cid:134)ledes: »3. Kommissionen foretager i nærværende forord- ning og de forordninger, der er vedtaget i medfør af nærværende forordning, de ændringer, der er nødven- dige som følge af ændringerne i den kombinerede nomenklatur. « 5) Artikel 13 affattes s(cid:134)ledes: »Artikel 13 1. Nærværende artikel anvendes for al præference- handel, for hvilken importbelastningens landbrugsele- ment, der eventuelt nedsættes p(cid:134) de i artikel 7 omhandlede betingelser, ikke beregnes ud fra det i artikel 6, stk. 1, litra a), omhandlede faktiske indhold af landbrugsprodukter, og/eller for hvilken basisbeløbene ikke er baseret p(cid:134) de i artikel 6, stk. 1, litra b), omhandlede prisforskelle. 2. De kendetegn for basisprodukterne og de mængder basisprodukter, der skal tages i betragtning, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1460/ 96 (*). Eventuelle ændringer af nævnte forordning vedtages efter proceduren i artikel 16. (*) EFT L 187 af 26. 7. 1996, s. 18. « 6) Artikel 14, stk. 1, affattes s(cid:134)ledes: »1. Der kan efter proceduren i artikel 16 fastsættes en tærskel eller tærskler, under hvilke de beløb land- brugselementer fastlagt efter artikel 6 og 7 sættes til nul. Fritagelse fra disse landbrugselementer kan efter samme procedure gøres betinget af, at særlige betingel- sere opfyldes, for at undg(cid:134) kunstige handelsstrømme. « 7) Artikel 18 affattes s(cid:134)ledes: »Artikel 18 De foranstaltninger, der er nødvendige for at tilpasse nærværende forordning til de ændringer, der er fore- taget i forordningerne om de fælles markedsordninger for landbrugsprodukter, med henblik p(cid:134) at opretholde nærværende ordning, vedtages efter proceduren i artikel 16. « 8) I bilag B udg(cid:134)r titlerne under »Tabel 1« og »Tabel 2«. 9) Bilaget til nærværende forordning indsættes som bilag C til forordning (EØF) nr. 3448/93. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne J. CUNNINGHAM Formand 30. 5. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 157/5 BILAG »BILAG C Varebeskrivelse Yoghurt, aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao KN-kode 0403 10 51 til 0403 10 99 0403 10 71 til 0403 90 99 Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde, tilsat frugt, nødder eller kakao 0710 40 Sukkermajs, ogs(cid:134) kogt i vand eller dampkogt, frossen 0711 90 30 1517 10 10 1517 90 10 Sukkermajs, foreløbigt konserveret f. eks. med svovldioxid, i saltlage, svovlsyrlingvand eller andre konserverende opløsninger, men ikke tilberedt til umiddelbar fortæring Margarine, undtagen flydende margarine, med indhold af mælkefedt p(cid:134) over 10 vægt- procent, men ikke over 15 vægtprocent Spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske eller vegetabilske fedtstoffer eller olier eller af fraktioner af forskellige fedtstoffer og olier fra dette kapitel, undtagen spiselige fedtstoffer og olier eller fraktioner deraf henhørende under pos. 1516 med indhold af mælkefedt p(cid:134) over 10 vægtprocent, men ikke over 15 vægtprocent 1702 50 00 Kemisk ren fructose 2005 80 00 Sukkermajs (Zea mays var. saccharata) tilberedt eller konserveret p(cid:134) anden m(cid:134)de end med eddike eller eddikesyre, ikke frossen 2905 43 00 Mannitol D-Glucitol (Sorbitol): – I vandig opløsning: 2905 44 11 – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag af indholdet af D-glucitol 2905 44 19 – – I andre tilfælde – I andre tilfælde: 2905 44 91 – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag af indholdet af D-glucitol 2905 44 99 – – I andre tilfælde 3505 10 10 Dextrin 3505 10 92 Anden modificeret stivelse, undtagen esterificeret eller etherificeret stivelse, amylomer, cadexomer, crilanomer og eldexomer. Lim p(cid:134) basis af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse: 3505 20 10 – Med indhold af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse p(cid:134) under 25 vægt- procent 3505 20 30 – Med indhold af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse p(cid:134) 25 vægtprocent og derover, men under 55 vægtprocent 3505 20 50 – Med indhold af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse p(cid:134) 55 vægtprocent og derover, men under 80 vægtprocent 3505 10 90 – Med indhold af stivelse, dextrin eller anden modificeret stivelse p(cid:134) 80 vægtprocent og derover L 157/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 5. 98 KN-kode Varebeskrivelse Efterbehandlingsmidler, acceleratorer til farvning eller til fiksering af farvestoffer samt andre produkter og præparater (f. eks. tilberedte appretur- og bejdsemidler), af den art, der anvendes i tekstil-, papir- eller læderindustrien eller i nærst(cid:134)ende industrier, ikke andetsteds tariferet, p(cid:134) basis af stivelse eller stivelsesprodukter: 3809 10 10 3809 10 30 – Med indhold af disse produkter p(cid:134) under 55 vægtprocent – Med indhold af disse produkter p(cid:134) 55 vægtprocent og derover, men under 70 vægt- procent 3809 10 50 – Med indhold af disse produkter p(cid:134) 70 vægtprocent og derover, men under 83 vægt- procent 3809 10 90 – Med indhold af disse produkter p(cid:134) 83 vægtprocent og derover Sorbitol, undtagen varer henhørende under pos. 2905 44: – I vandig opløsning: 3824 60 11 – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag af indholdet af D-glucitol 3824 60 19 – – I andre tilfælde – I andre tilfælde: 3824 60 91 – – Med indhold af D-mannitol p(cid:134) 2 vægtprocent og derunder, beregnet p(cid:134) grundlag 3824 60 99 – – I andre tilfælde« af indholdet af D-glucitol


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1595/98 dell'on. Caroline JACKSON alla Commissione. Norme tecniche per le apparecchiature elettriche di sorveglianza

eurovoc_concepts:
European standard
electrical equipment
electromagnetic interference
medical device
product safety
public health
technical standard

text: C 13/50 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 1. 1999 Quando le delegazioni prendono l(cid:146)iniziativa di pubblicare un documento specifico destinato al pubblico locale, tale documento viene redatto nella lingua o nelle lingue che meglio rispondono alle esigenze del pubblico. In questi casi non Ł quindi prevista necessariamente una traduzione in un(cid:146)altra lingua, in piø lingue o in tutte le lingue ufficiali della Comunit(cid:224). Non esistono quindi discriminazioni teoriche, nØ pratiche nei confronti dei gruppi di popolazione di lingua tedesca, che hanno generalmente una buona padronanza della lingua del paese in cui vivono. Questo tipo di traduzioni non viene effettuato neppure per le etnie minoritarie degli altri Stati membri. Tuttavia, se un documento Ł destinato in particolare a un gruppo di lingua tedesca, esso viene redatto in tedesco. (1999/C 13/070) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1594/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (25 maggio 1998) Oggetto: Andamento del programma di lotta contro l(cid:146)esclusione in Grecia, sottoprogramma 3 Stando ai dati del Ministero della giustizia il 40 % dei detenuti nelle carceri greche Ł composto di stranieri, per cui vi sussiste di fatto una divisione etnica, religiosa e linguistica, che, abbinata a un(cid:146)oggettiva mancanza di spazio, determina un continuo aggravvarsi della situazione. Queste condizioni concrete di detenzione favoriscono l(cid:146)emergere di aggressivit(cid:224) e di violenza tra gruppi e tra singoli individui, mentre i diritti piø elementari dei detenuti vanno quotidianamente degradandosi. Stante che il tasso di utilizzazione degli stanziamenti relativi al programma di lotta contro l(cid:146)esclusione in Grecia (segnatamente per quanto concerne la misura 1 del sottoprogramma 3 relativa ai detenuti, agli ex detenuti e ai minori, la quale prevede azioni di lotta contro la loro esclusione sociale) Ł appena del 10 % circa, pu(cid:242) dire la Commissione quali sono le cause principali di tale bassa utilizzazione del programma e quali provvedimenti intende prendere per far s(cid:236) che esso proceda in base allo scadenzario previsto? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (10 luglio 1998) Gli obiettivi della misura 3. 1 «Detenuti, ex detenuti e minori», cui corrisponde un finanziamento totale pari a 38,2 Mecu, di cui 28,6 rappresentano il contributo del Fondo sociale europeo, sono collegati agli obiettivi piø generali del programma operativo «Lotta contro l(cid:146)esclusione dal mercato del lavoro», quadro comunitario di sostegno per la Grecia 1994-1999. Nel caso dei detenuti, l(cid:146)intervento mira, in particolare, a creare le condizioni per favorire la loro integrazione o reintegrazione nel mercato del lavoro ufficiale. I detenuti stranieri potrebbero beneficiare del vantaggi del programma purchØ siano ufficialmente residenti negli Stati membri. Secondo dati recenti provenienti dal Ministero del lavoro greco, il tasso di assorbimento della misura 1994-1997, in rapporto al bilancio corrispondente 1994-1999, Ł di circa il 14 %. Il basso tasso di utilizzazione per lo piø Ł connesso ai problemi relativi all(cid:146)attuazione del programma operativo che sono stati riscontrati nel periodo 1994- 1997 › impostazione innovatrice, mancanza di adeguate strutture amministrative e di sostegno, mancanza di enti incaricati dell(cid:146)attuazione e carenze nell(cid:146)accreditamento. Inoltre, i cambiamenti che si verificano nel gruppo bersaglio in questione, quali trasferimenti ovvero rilascio anticipato, rendono piø difficile l(cid:146)attuazione dei programmi. A seguito della riorganizzazione del sistema di accreditamento e della recente riprogrammazione, destinata a semplificare la struttura del programma operativo e delle procedure, pur mantenendo gli obiettivi e l(cid:146)impo- stazione del programma, si prevede un(cid:146)attuazione piø efficace. (1999/C 13/071) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1595/98 di Caroline Jackson (PPE) alla Commissione (25 maggio 1998) Oggetto: Norme tecniche per le apparecchiature elettriche di sorveglianza Pu(cid:242) la Commissione far sapere se esistono norme tecniche comunitarie volte a tutelare i portatori di regolatori cardiaci nelle vicinanze di apparecchiature elettriche di sorveglianza (dispositivi di sicurezza nei negozi, televisioni a circuito chiuso ecc. ) e, in caso negativo, se ravvisa la necessit(cid:224) di adottare tali norme?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1580/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Skiferindustrien og den generelle toldpræferenceordning

eurovoc_concepts:
customs duties
developing countries
earths and stones
generalised preferences
import
tariff exemption

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1578/98 by Glyn FORD to the Commission. Asteroids

eurovoc_concepts:
European Space Agency
astronomy
environmental risk prevention
public health
report
space policy
use of outer space

text: C 386/150 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-1565/98 fr(cid:229)n Viviane Reding (PPE) till kommissionen (20 maj 1998) ˜mne: Koncentration av de europeiska institutionernas ink(cid:246)p av materiel Tillsammans med de (cid:246)vriga europeiska institutionerna f(cid:246)rs(cid:246)ker kommissionen att till Bryssel centralisera ink(cid:246)pen av materiel, i synnerhet l(cid:246)s(cid:246)re, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt reducera kostnaderna. Det g(cid:228)ller att (cid:229) ena sidan g(cid:246)ra mer omfattande best(cid:228)llningar och (cid:229) andra sidan f(cid:229) l(cid:228)ngre kontraktsperioder, som successivt kan f(cid:246)rnyas och vara upp till tio (cid:229)r. Detta nya tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som vid f(cid:246)rsta anblicken verkar leda till besparingar, har dock sina brister. F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst (cid:228)r medellivsl(cid:228)ngden p(cid:229) l(cid:246)s(cid:246)re ofta kortare (cid:228)n de kontraktsperioder som kommissionen (cid:246)nskar. Vidare favoriserar det nya tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet de stora f(cid:246)retagen som har en kapacitet att svara upp mot allt st(cid:246)rre och st(cid:246)rre best(cid:228)llningar. ˜r kommissionen medveten om att de stora best(cid:228)llningarna, de l(cid:228)ngre kontraktstiderna och centraliseringen till Bryssel missgynnar de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen? ˜r kommissionen vidare medveten om att i utbyte mot marginella kostnadsminskningar, bestraffar den i h(cid:246)g grad en av de sektorer av ekonomin som kommissionen knyter starka f(cid:246)rhoppningar till n(cid:228)r det g(cid:228)ller skapandet av nya arbetstillf(cid:228)llen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidtaga f(cid:246)r att undvika de negativa f(cid:246)ljderna f(cid:246)r de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen av anstr(cid:228)ngningarna att h(cid:229)lla nere kostnaderna? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 juni 1998) M(cid:229)ls(cid:228)ttningen med l(cid:229)ngtidskontrakten och centraliseringen av ink(cid:246)p av inventarier (cid:228)r inte bara att minska ink(cid:246)pskostnaderna, utan ocks(cid:229) att standardisera utrustningen bland annat f(cid:246)r att underl(cid:228)tta f(cid:246)rvaltningen, fr(cid:228)mja utbytet och begr(cid:228)nsa omf(cid:246)rdelningen av inventarierna vid flytt. Kontrakten ing(cid:229)s f(cid:246)r att komplettera och f(cid:246)rnya inventarierna i kommissionens och eventuellt andra institutioners byggnader. Kontraktens varaktighet har inget att g(cid:246)ra med livsl(cid:228)ngden p(cid:229) det material som avses. L(cid:229)ngtidskontrakten binder kommissionen › eller en annan institution › till en leverant(cid:246)r f(cid:246)r en l(cid:228)ngre period utan att p(cid:229)verka den (cid:229)rliga ink(cid:246)psvolymen. Ink(cid:246)pen (cid:228)r i allm(cid:228)nhet betydande och kan variera stort fr(cid:229)n ett (cid:229)r till ett annat. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att leveranserna genomf(cid:246)rs utan problem och f(cid:246)r att undvika att leverant(cid:246)rernas ekonomi rubbas v(cid:228)ljer kommissionen att g(cid:246)ra sina ink(cid:246)p fr(cid:229)n f(cid:246)retag vars produktionskapacitet motsvarar dessa behov, utan att diskriminerande klausuler inf(cid:246)rs gentemot europeiska f(cid:246)retag och s(cid:228)rskilt inte gentemot de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen. Kommissionens allm(cid:228)nna ink(cid:246)psstrategi best(cid:229)r i att uppn(cid:229) b(cid:228)sta f(cid:246)rh(cid:229)llande mellan kvalitet och pris f(cid:246)r att de offentliga medlen skall anv(cid:228)ndas optimalt under nuvarande budget(cid:229)tstramning. Detta (cid:228)r den europeiska politikens m(cid:229)ls(cid:228)ttning f(cid:246)r offentlig upphandling vars syfte bland annat (cid:228)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra europeiska f(cid:246)retags konkurrenskraft. (98/C 386/205) SKRIFTLIG FR¯GA E-1578/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (25 maj 1998) ˜mne: Asteroider Kommissionen k(cid:228)nner f(cid:246)rmodligen till att det nyligen rapporterats i pressen att det finns en viss risk att jorden kommer att kollidera med en liten asteroid n(cid:229)gon g(cid:229)ng i framtiden. Oron f(cid:246)r detta kommer att (cid:246)ka under sommaren i och med att Steven Spielbergs film, som behandlar detta tema, kommer upp p(cid:229) biograferna. Vetenskapsm(cid:228)n f(cid:246)rs(cid:228)krar att riskerna (cid:228)r extremt sm(cid:229) och j(cid:228)mf(cid:246)rbara med risken f(cid:246)r en person att omkomma i en flygolycka


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1567/98 do Deputado Andrea MANZELLA ao Conselho. Assassínio do Bispo Juan Gerardi

eurovoc_concepts:
Guatemala
homicide
human rights
international agreement
peacekeeping
the EU's international role

text: C 13/44 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 Resposta (24 de Setembro de 1998) Nos termos da Declara(cid:231)ªo de Princ(cid:237)pios, Israel e os Palestinianos acordaram em nªo empreender qualquer ac(cid:231)ªo que pudesse condicionar o resultado das negocia(cid:231)ıes sobre o estatuto permanente. A Uniªo Europeia considera que as ac(cid:231)ıes israelitas como a apreensªo de bilhetes de identidade, os colonatos e as demoli(cid:231)ıes de casas constituem viola(cid:231)ıes a este acordo, um ponto de vista que continua a manifestar (cid:224)s autoridades israelitas. A fim de acompanhar mais estreitamente a situa(cid:231)ªo em JerusalØm, a UE criou, no in(cid:237)cio de 1997, o seu pr(cid:243)prio «observat(cid:243)rio de JerusalØm». No quadro deste observat(cid:243)rio, os representantes diplomÆticos dos Estados- -membros em JerusalØm e os Chefes de Missªo em Telavive redigem regularmente relat(cid:243)rios sobre a evolu(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo em JerusalØm que tem ou que possa vir a ter um impacto no carÆcter palestiniano da cidade. Em 29 de Junho, foi publicado um resumo do œltimo relat(cid:243)rio do observat(cid:243)rio de JerusalØm. Esse resumo, bem como os resumos de relat(cid:243)rios recentes do observat(cid:243)rio da UE sobre as questıes dos colonatos e dos direitos humanos, estÆ dispon(cid:237)vel no s(cid:237)tio Internet do Conselho da UE (http://ue. eu. int). Na sua comunica(cid:231)ªo ao Conselho de 14 de Maio de 1998, relativa (cid:224) «aplica(cid:231)ªo do Acordo Provis(cid:243)rio sobre o ComØrcio e MatØrias Conexas entre a Comunidade Europeia e Israel», a Comissªo abordou, nomeadamente, a questªo dos entraves ao acesso das exporta(cid:231)ıes palestinianas (cid:224) UE. As questıes levantadas na comunica(cid:231)ªo sªo actualmente objecto de conversa(cid:231)ıes de peritos entre a UE e Israel. (1999/C 13/062) PERGUNTA ESCRITA E-1567/98 apresentada por Andrea Manzella (PSE) ao Conselho (25 de Maio de 1998) Objecto: Assass(cid:237)nio do Bispo Juan Gerardi Relativamente ao assass(cid:237)nio do Bispo Juan Gerardi, pode o Conselho indicar que medidas urgentes pensa a Uniªo Europeia tomar para solicitar ao Governo da Guatemala que efectue um inquØrito eficaz e id(cid:243)neo para descobrir os executores e os mandantes pol(cid:237)ticos do assass(cid:237)nio do Bispo Juan Gerardi, crime que poderÆ provocar uma nova deflagra(cid:231)ªo da guerra civil na Guatemala? (1999/C 13/063) PERGUNTA ESCRITA P-1973/98 apresentada por Graham Mather (PPE) ao Conselho (15 de Junho de 1998) Objecto: Assassinato na Guatemala de Monsenhor Juan Gerardi Que medidas estªo a ser tomadas por parte do Conselho com vista a assegurar uma investiga(cid:231)ªo total, minuciosa e justa do assassinato, em 26 de Abril de 1998, do Bispo auxiliar da Guatemala, Monsenhor Juan Gerardi? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1567/98 e P-1973/98 (24 de Setembro de 1998) Em 4 de Maio de 1998, a Uniªo Europeia emitiu uma declara(cid:231)ªo relativa ao assassinato de Monsenhor Juan Gerardi, apelando a todos os guatemaltecos para nªo se deixem desviar da aplica(cid:231)ªo integral dos acordos de paz por este assassinato cobarde e odioso


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1172/98 (1998. gada 25. maijs) par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem

eurovoc_concepts:
EU statistics
Eurostat
carrying capacity
data collection
exchange of information
intra-EU transport
nomenclature
road transport
transport statistics
vehicle registration
weight and size

text: 56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 31998R1172 6. 6. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 163/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1172/98 (1998. gada 25. maijs) par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Komisijas iesniegto regulas projektu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (3), tā kā Komisijas rīcībā ir jābūt salīdzināmiem, uztica- miem, sinhronizētiem, regulāriem un pilnīgiem statisti- kas datiem par to autopārvadājumu mērogu un attīstību, kuros izmanto Kopienā reģistrētos transportlīdzekļus, kā arī par šajos pārvadājumos iesaistīto transportlīdzekļu izmantošanas pakāpi, lai Komisija varētu veikt tai uzticē- tos uzdevumus kopējās transporta politikas sakarā; (1) (2) (4) (5) (6) tā kā jāgroza Direktīvas 78/546/EEK noteiktā sistēma, lai nodrošinātu reģionālās kravas izcelsmes un iekšējo Kopienas pārvadājumu galamērķu aprakstu uz tāda paša pamata kā attiecīgās valsts iekšzemes pārvadājumiem un lai nodrošinātu saikni starp kravu pārvadājumiem un transportlīdzekļu braucieniem, nosakot šajos pārvadāju- mos iesaistīto transportlīdzekļu izmantošanas pakāpi; tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu tikai Kopienas līmenī var efektīvi izveidot kopīgus statistikas standartus, kas ļauj iegūt saskaņotu informāciju, bet datu vākšanu katrā dalībvalstī pārzinās iestādes un institūcijas, kas atbild par oficiālās statistikas vākšanu; tā kā Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (5) nodrošina atsauces pamatu šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un jo īpaši attiecas uz pieeju administratīvās informācijas avotiem, pieejamo resursu izmaksu efekti- vitātei un statistikas datu slepenumu; tiem, kas (7) tā kā ir jādara zināmi atsevišķi dati, kad tie ir kļuvuši anonīmi, lai novērtētu rezultātu vispārējo precizitāti; tā kā Padomes Direktīva 78/546/EEK (1978. gada 12. jūnijs) par autopārvadājumu statistikas pārskatiem kā reģionālās statistikas daļu (4) neparedz pārskatus par pārvadājumu veidiem, kuri šīs direktīvas pieņemšanas laikā nebija atļauti; tā kā paredzētie pārskati sniedz dažādu informāciju par attiecīgās valsts un starptautiska- jiem pārvadājumiem un tie nesniedz informāciju par pārvadājumos iesaistīto transportlīdzekļu izmantošanas pakāpi; (8) (9) tā kā informācijas izplatīšanu; ir svarīgi nodrošināt pietiekamu statistikas tā kā sākuma periodā Kopienai vajadzēs dalībvalstīm sniegt finansiālo ieguldījumu, lai tās varētu veikt nepie- ciešamo darbu; (3) tā kā ir jāvāc pilnīga reģionālā statistika gan par kravu pārvadājumiem, gan par transportlīdzekļu braucieniem; (1) OV C 341, 11. 11. 1997. , 9. lpp. (2) OV C 104, 6. 4. 1998. (3) OV C 95, 30. 3. 1998. , 33. lpp. (4) OV L 168, 26. 6. 1978. , 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu. (10) tā kā jāparedz vienkāršota procedūra šīs regulas īste- nošanai un pielāgošanai ekonomikas un tehnikas attīstī- bai; (5) OV L 52, 22. 2. 1997. , 1. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 57 (11) tā kā saskaņā ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom (1) 3. pantu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota, pamatojoties uz šo lēmumu, un tā kā tā ir paziņojusi, ka tā atbalsta šo regulu, — “kravas autotransporta līdzeklis” — viens autotransporta līdzeklis (kravas automobilis) vai transportlīdzekļu sastāvs, proti, autovilciens (kravas automobilis ar piekabi) vai vilcējs ar puspiekabi, kas paredzēts kravu pārvadāšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. — “kravas automobilis” — nedalāms transportlīdzeklis, kas paredzēts galvenokārt vai tikai un vienīgi kravu pārvadāša- nai, 1. pants Priekšmets un darbības joma — “vilcējs” — autotransporta līdzeklis, kas paredzēts galve- nokārt vai tikai un vienīgi citu bezmotora transportlīdzekļu (galvenokārt puspiekabju) transportēšanai, 1. Katra dalībvalsts vāc Kopienas statistikas datus par kravu autopārvadājumiem ar kravas autotransporta līdzekļiem, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, un par šo transportlīdzekļu veiktajiem braucieniem. 2. Šo regulu nepiemēro kravu autopārvadājumiem ar: — “piekabe” — transportlīdzeklis kravas pārvadāšanai, ko paredzēts transportēt ar autotransporta līdzekli, — “puspiekabe” — transportlīdzeklis kravas pārvadāšanai, kam trūkst priekšējās ass un kas konstruēts tā, lai daļa no transportlīdzekļa un ievērojama daļa no tajā iekrautās kra- vas svara gultos uz vilcēju, a) kravas autotransporta līdzekļiem, kuru atļautā masa vai gabarīti pārsniedz attiecīgajā dalībvalstī parasti atļautos lie- lumus; — “vilcējs ar puspiekabi” — vilcējs, kas savienots ar puspie- kabi, b) lauksaimniecības transportlīdzekļiem, militārajiem trans- portlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kas pieder centrālās vai vietējām valsts pārvaldes iestādēm, izņemot publiskus uzņēmumus, jo īpaši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus. Katra dalībvalsts var izslēgt no šīs regulas darbības jomas tos kravas autotransporta līdzekļus, kuru kravnesība vai maksimālā pieļaujamā kravas masa ir zemāka par noteiktu limitu. Vienmo- tora transportlīdzekļiem šī celtspējas robeža nedrīkst pārsniegt 3,5 tonnas vai — attiecībā uz maksimālo pieļaujamo masu – 6 tonnas. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: — “kravu autopārvadājumi”— visi kravu pārvadājumi, ko veic, izmantojot kravas autotransporta līdzekļus, — “autotransporta līdzeklis” — transportlīdzeklis ar motoru kā vienīgo enerģijas avotu, ko parasti izmanto cilvēku vai kravu pārvadāšanai pa autoceļiem vai arī cilvēku un kravu pārvadāšanai izmantoto transportlīdzekļu vilkšanai pa auto- ceļiem, — “transportlīdzeklis kravu pārvadāšanai” — transportlīdzek- lis, kas paredzēts galvenokārt vai tikai un vienīgi kravu pārvadāšanai (kravas automobilis, piekabe, puspiekabe), (1) OV L 181, 28. 6. 1989. , 47. lpp. — “autovilciens” — kravas autotransporta līdzeklis, kas savie- nots ar piekabi. Šajā kategorijā ietilpst arī vilcējs ar puspiekabi, kam pievie- nota vēl viena piekabe. — “Reģistrēts” — iekļauts autotransporta līdzekļu reģistrā, ko pārrauga kādas dalībvalsts oficiāla iestāde, neatkarīgi no tā, vai reģistrējot izsniedz automobiļa numura zīmi. Ja kravu pārvadā, izmantojot sakabinātus transportlīdze- kļus, proti, autovilcienu (kravas automobili ar piekabi) vai vilcēju ar puspiekabi, un kravas autotransporta līdzeklis (kravas automobilis vai vilcējs) un piekabe vai puspiekabe ir reģistrēti dažādās valstīs, uzskata, ka viss transportlīdzek- lis kopumā ir reģistrēts tajā valstī, kurā ir reģistrēts kravas autotransporta līdzeklis, — “kravnesība” — transportlīdzekļa reģistrācijas valsts kompe- tentās iestādes pieļautais maksimālais kravas svars. Ja kravas autotransporta līdzeklis ir autovilciens, kas sastāv no kravas automobiļa ar piekabi, autovilciena kravnesība ir kravas automobiļa un piekabes kravnesības summa, — “maksimālā pieļaujamā masa” — miera stāvoklī esoša, braucienam gatava transportlīdzekļa un transportlīdzekļa reģistrācijas valsts kompetentās iestādes pieļautās kravas masas kopējais svars, — “Eiropas Kopienu Statistikas birojs” — Komisijas struktūr- institūcijai uzlikto uzdevumu vienība, kas atbild par šai izpildi Kopienas statistikas gatavošanas jomā. 58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 3. pants Datu vākšana Dalībvalstis vāc statistikas datus, kas attiecas uz šādām 1. jomām: a) dati par transportlīdzekļiem; b) dati par braucieniem; c) dati par kravām. Nosūtīšana notiek piecu mēnešu laikā pēc katra pārskata 3. ceturkšņa beigām. Pirmais sūtījums attiecas uz 1999. gada pirmo ceturksni. 4. Pārejas laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz dienai, ko nosaka saskaņā ar 5. punktu, dalībvalsts var izmantot A pie- likuma A2. daļas 3. , 4. , 8. un 9. iedaļā un A3 daļas 5. un 6. iedaļā uzskaitīto mainīgo lielumu vienkāršotu kodēšanu. Šāda vienkāršota kodēšana sastāv no: — kodēšanas saskaņā ar G pielikumu –attiecīgās valsts iekšze- mes pārvadājumiem, Statistikas mainīgie lielumi katrā jomā, to definīcijas un 2. klasifikācijā izmantotie līmeņi ir paredzēti pielikumos. — koda katrai valstij — starptautiskajiem pārvadājumiem. Nosakot statistikas datu vākšanas metodi, dalībvalstis attu- 3. ras no jebkādu formalitāšu veikšanas uz robežām starp dalīb- valstīm. Datu vākšanas raksturojumu un pielikumu saturu pieņem 4. saskaņā ar 10. pantā noteikto procedūru. 5. Šā panta 4. punktā paredzētā pārejas laikposma beigu dienu nosaka saskaņā ar 10. pantā paredzēto procedūru, tiklīdz izmantot efektīvu reģionālās ir tehniskie nosacījumi, kas ļauj kodēšanas gan starptautiskajiem pārvadājumiem saskaņā ar G pielikuma 1. un 2. iedaļu. sistēmu gan iekšzemes, 4. pants Rezultātu precizitāte Tiek izstrādātas datu vākšanas un apstrādes metodes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu nosūtītie statistikas rezultāti atbilst minimālajiem precizitātes standartiem, ņemot vērā autopārvadājumu struktūras īpašības dalībvalstīs. Šos standar- tus nosaka saskaņā ar 10. pantā paredzēto procedūru. 6. pants Rezultātu izplatīšana Saskaņā ar 10. pantā konkretizēto procedūru nosaka statistikas rezultātu izplatīšanas noteikumus attiecībā uz kravu pārvadāju- miem pa autoceļiem, ieskaitot izplatāmo rezultātu struktūru un saturu. 7. pants Ziņojumi 5. pants Rezultātu nosūtīšana Eiropas Kopienu Statistikas birojam 1. Pirmā ceturkšņa informācijas nosūtīšanas dienā (vai pirms tās) dalībvalstis nosūta Statistikas birojam ziņojumu par datu vākšanā izmantotajām metodēm. 1. Dalībvalstis katru ceturksni nosūta Statistikas birojam pienācīgi pārbaudītus atsevišķos datus, kas atbilst 3. punktā minētajiem un A pielikumā uzskaitītajiem mainīgajiem lielu- miem, nenorādot nosaukumu, adresi vai reģistrācijas numuru. Dalībvalstis nosūta Statistikas birojam arī sīku informāciju par visām būtiskajām pārmaiņām datu apkopošanā izmantotajās metodēs. Vajadzības gadījumā šāds sūtījums ietver datus, kas attiecas uz iepriekšējiem ceturkšņiem, par kuriem nosūtīti provizoriski dati. 2. Dalībvalstis katru gadu informē Statistikas birojam par paraugu apjomiem, atbilžu nesaņemšanas procentu un galveno rezultātu uzticamību — standarta kļūdu vai ticamības intervālu formā. 2. Sistēmu, kas vajadzīga, lai Statistikas birojam nosūtītu 1. punktā minētos datus, ieskaitot uz šiem datiem balstītas statisti- kas tabulas (ja tādas ir), nosaka saskaņā ar 10. pantā paredzēto procedūru. Pēc tam, kad dati 3. ir vākti trīs gadus, Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par iegūto pieredzi darbā, kas veikts saskaņā ar šo regulu. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 59 8. pants Finansiālais ieguldījums 10. pants Procedūra Pirmo trīs gadu laikā, kamēr tiek ieviesti šajā regulā saņem finansiālu lai segtu ar veicamo darbu saistītos 1. paredzētie statistikas pārskati, dalībvalstis palīdzību no Kopienas, izdevumus. Šim pasākumam piešķirto apropriāciju summu katru 2. gadu nosaka kā daļu no ikgadējās budžeta procedūras. Budžeta lēmējinstitūcija nosaka katram gadam atvēlētās 3. apropriācijas. Komisija 7. panta 3. punktā paredzētajā ziņojumā izklāsta 4. šim pasākumam piešķirto Kopienas resursu izmantošanu. Pamatojoties uz 7. panta 3. punktā paredzēto ziņojumu, ir vēl nepieciešama finansiālais ieguldī- Kopiena novērtē, vai jums nākamajiem trim gadiem. 9. pants Īstenošanas procedūras Šīs regulas īstenošanas procedūras, ieskaitot pasākumus tā pielāgošanai ekonomikas un tehnikas attīstībai, nosaka saskaņā tas neietver ar 10. pantā paredzēto procedūru tiktāl, ciktāl dalībvalstu apgrūtinājumu nesamērīgu pieaugumu. Šādas procedūras jo īpaši attiecas uz: respondentu izmaksu un/vai Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, še turpmāk — “komiteja”. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu termiņā, ko var noteikt priekšsēdētājs saskaņā ar attiecīgā jautājuma stei- dzamību. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, ko Līguma 148. panta 2. punkts nosaka gadījumam, ja Padomei jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju bal- sis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. Komisija paredz pasākumus, kurus piemēro nekavējoties. Ja pasākumi tomēr nesaskan ar komitejas atzinumu, Komisija tos nekavējoties dara zināmus Padomei. Šādā gadījumā: — Komisija atliek ar tās lēmumu pieņemto pasākumu piemē- rošanu uz trim mēnešiem, sākot no dienas, kurā informā- cija tika darīta zināma Padomei, — Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu termiņā, kas minēts pirmajā ievilkumā. 11. pants Direktīva 78/546/EEK — datu vākšanas raksturojuma un pielikumu satura pielā- gošanu, Dalībvalstis sniedz rezultātus par 1997. un 1998. gadu 1. saskaņā ar Direktīvu 78/546/EEK. — prasībām attiecībā uz precizitāti, — sistēmai, lai Statistikas birojam nosūtītu datus, ieskaitot uz šiem datiem balstītas statistikas tabulas (ja tādas ir), — rezultātu izplatīšanu, Ar šo Direktīva 78/546/EEK ir atcelta, sākot no 1999. 2. gada 1. janvāra. 12. pants Stāšanās spēkā — beigu dienu noteikšanu 5. panta 5. punktā paredzētajam pārejas laikposmam 5. panta 4. punktā uzskaitīto mainīgo lielumu nosūtīšanai. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 25. maijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. CUNNINGHAM 60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. PIELIKUMI A pielikums MAINĪGO LIELUMU UZSKAITĪJUMS B pielikums ASU KONFIGURĀCIJU KLASIFIKĀCIJA C pielikums BRAUCIENU VEIDU KLASIFIKĀCIJA D pielikums PREČU KLASIFIKĀCIJA E pielikums BĪSTAMO KRAVU KLASIFIKĀCIJA F pielikums KRAVAS VEIDU KLASIFIKĀCIJA G pielikums KRAUŠANAS UN IZKRAUŠANAS VIETU KODĒŠANA 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 61 A PIELIKUMS MAINĪGO LIELUMU UZSKAITĪJUMS Par katru transportlīdzekli sniedzamā informācija iedalās šādi: A1. dati par transportlīdzekli, A2. dati par braucienu, A3. dati par kravām (pārvadājumu pamatoperācijās). A1. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR TRANSPORTLĪDZEKLI Ievērojot regulas 2. pantā sniegto definīciju, kravas autotransporta līdzeklis ir viens autotransporta līdzeklis (kravas automobilis) vai sakabināti transportlīdzekļi, proti, autovilciens (kravas automobilis ar piekabi), vai vilcējs ar puspie- kabi, kas paredzēts kravu pārvadāšanai. Par transportlīdzekli ir sniedzami šādi dati: 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) iespēja izmantot transportlīdzekļus kombinētajos pārvadājumos (pēc izvēles); asu konfigurācija saskaņā ar B pielikumu (pēc izvēles); autotransporta līdzekļa (kravas automobiļa vai vilcēja) vecums — gados (sākot no pirmās reģistrācijas); maksimālā pieļaujamā masa — 100 kg; kravnesība — 100 kg; transportlīdzekļa operatora darbības kategorija pēc NACE Rev. 1 (četru ciparu līmenis) (pēc izvēles) (1); pārvadājuma veids (komercpārvadājums/pašpārvadājums); pārskata periodā nobraukti kilometri; 8. 1) ar kravu, 8. 2) bez kravas (ieskaitot vilcēja braucienus bez puspiekabes) (pēc izvēles); 9) transportlīdzekļa svars — izmanto, lai iegūtu pilnus rezultātus no atsevišķiem datiem, ja datus vāc uz izlases paraugu pamata. Secīgās konfigurācijas Ja pārskatam izvēlētais autotransporta līdzeklis ir kravas automobilis, ko izmanto vienu pašu, tas ir, bez piekabes visā pārskata periodā, tas pats par sevi ir autotransporta līdzeklis kravu pārvadāšanai. Ja tomēr pārskatam izvēlētais autotransporta līdzeklis ir vilcējs — un tādā gadījumā tas būs savienots ar puspiekabi — vai kravas automobilis ar tam pievienotu piekabi, regulā pieprasītie dati attiecas uz autotransporta līdzekļiem kravu pārvadāšanai kopumā. Šādā gadījumā pārskata periodā ir iespējama konfigurācijas maiņa (šajā periodā kravas automobilim pievieno piekabi vai nomaina piekabes vai arī vilcējam nomaina puspiekabi). Šādā gadījumā ir jāreģistrē secīgās konfigurācijas un jāsniedz dati par transportlīdzekli katrā braucienā. Ja tomēr nav iespējams reģistrēt šīs secīgās konfigurācijas, vienojas, ka attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar transportlīdzekli, reģistrēs tos datus, kas atbilst tai konfigurācijai, ar kādu pārskata periodā veikts pirmais brauciens ar kravu, vai kon- figurācijai, kuru šajā periodā izmanto visvairāk. Pārvadājuma veida maiņa Tieši tāpat, atkarībā no brauciena, pārvadājumu var veikt kā komercpārvadājumu vai pašpārvadājumu, un katram braucienam ir jāreģistrē pārvadājuma veids. Ja tomēr nav iespējams reģistrēt šīs pārmaiņas, vienojas, ka reģistrētais “pārvadājuma veids” būs tas, kas atbilst galvenajam izmantošanas veidam. (1) Saimnieciskās darbības statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā. 62 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. A2. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR BRAUCIENU Pārskata periodā kravas autotransporta līdzeklis veic braucienus vai nu bez kravas (kravas automobilī, piekabē vai puspiekabē nav nedz kravas, nedz tukšas taras, un tādēļ tie ir “pilnīgi tukši”) vai ar kravu (kravas automobilī, pie- kabē vai puspiekabē ir vai nu krava, vai tukšā tara, un tukšā tara ir noteikts preču veids). Kravas autotransporta līdzekļa brauciena ar kravu attālums ir attālums starp pirmo iekraušanas vietu un pēdējo izkraušanas vietu (kur kra- vas autotransporta līdzekli pilnīgi iztukšo). Tādējādi brauciens ar kravu var ietvert vairākas pārvadājumu pamato- perācijas. Par katru braucienu jāsniedz šādi dati: 1) brauciena veids saskaņā ar C pielikuma nomenklatūru; 2) brauciena laikā vai katra brauciena posma laikā pārvadātās kravas svars, bruto svars – 100 kg; 3) iekraušanas vieta (kravas autotransporta līdzeklim, dodoties braucienā ar kravu). — definīcija: iekraušanas vieta ir pirmā vieta, kur kravu iekrauj kravas autotransporta līdzeklī, kas iepriekš ir bijis pilnīgi tukšs (vai kur vilcējam pievieno puspiekabi ar kravu). Tukšbraucienam tā ir izkraušanas vieta iepriekšējam braucienam ar kravu (jēdziens “vieta, kur sākas tukšbrauciens”), — kodēšana: iekraušanas vietu kodē saskaņā ar G pielikuma noteikumiem; 4) Izkraušanas vieta (kravas autotransporta līdzeklim, dodoties braucienā ar kravu): — definīcija: izkraušanas vieta ir pēdējā vieta, kur kravu izkrauj no kravas autotransporta līdzekļa, kas kļūst pilnīgi tukšs (vai kur no vilcēja atvieno puspiekabi). Tukšbrauciena gadījumā tā ir iekraušanas vieta seko- jošajam braucienam ar kravu (jēdziens “vieta, kur beidzas tukšbrauciens”), — kodēšana: izkraušanas vietu kodē saskaņā ar G pielikuma noteikumiem; 5) nobrauktais attālums — faktiskais attālums, neietverot attālumu, ko veic kravas autotransporta līdzeklis, kamēr to ved cits transportlīdzeklis; 6) brauciena laikā veiktie tonnkilometri; 7) tranzītvalstis (ne vairāk par piecām), ko kodē saskaņā ar Ģeonomenklatūru (1); 8) 9) autotransporta līdzekļa iekraušanas vieta (ja tāda ir) citā transportlīdzeklī saskaņā ar G pielikuma noteikumiem (pēc izvēles); autotransporta līdzekļa izkraušanas vieta (ja tāda ir) no cita transportlīdzekļa saskaņā ar G pielikuma noteiku- miem (pēc izvēles); 10) kravas autotransporta līdzekļa stāvoklis “pilnībā piekrauts” (2. procedūra) vai “daļēji piekrauts” (1. procedūra) attiecīgā brauciena laikā — brauciena laikā maksimālā izmantotā kravas telpa (0. procedūra = parasti tukšbrau- cieniem) (pēc izvēles). A3. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR KRAVU (pārvadājumu pamatoperācijas) Brauciena ar kravu laikā var veikt vairākas pārvadājumu pamatoperācijas. Pārvadājumu pamatoperāciju definē kā viena preču veida pārvadājumu (definīcijā izmantota atsauce uz noteiktu nomenklatūras līmeni) no tā iekraušanas vietas uz tā izkraušanas vietu. Jāsniedz šādi dati, kas attiecas uz pārvadājumu pamatoperācijām braucienā ar kravu: 1) preču tips saskaņā ar grupām, kas ietilpst attiecīgajā klasifikācijā (skatīt D pielikumu); 2) kravas svars, bruto svars – 100 kg; 3) vajadzības gadījumā kravu klasificē kā bīstamu saskaņā ar E pielikumā sniegtajām Direktīvas 94/55/EK (2) gal- venajām kategorijām; (1) Valstu nomenklatūra Kopienas ārējās tirdzniecības statistikā. (2) Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīva 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārva- dāšanu pa autoceļiem (OV L 319, 12. 12. 1994. , 7. lpp. ). Direktīva grozīta ar Komisijas Direktīvu 96/86/EK (OV L 335, 24. 12. 1996. , 43. lpp. ). Jaunākos grozījumus pielikumos skatīt OV L 251, 15. 9. 1997. , 1. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 63 4) kravas tips, kā izklāstīts F pielikumā (pēc izvēles); 5) kravas iekraušanas vieta, ko kodē saskaņā ar G pielikuma noteikumiem; 6) kravas izkraušanas vieta, ko kodē saskaņā ar G pielikuma noteikumiem; 7) nobrauktais attālums – faktiskais attālums, neietverot attālumu, ko veic kravas autotransporta līdzeklis, kamēr to ved cits transportlīdzeklis. PĀRVADĀJUMU OPERĀCIJAS, KO VEIC “SAVĀKŠANAS VAI IZVADĀŠANAS APĻA” VEIDA BRAUCIENĀ (brauciena 3. tips) Šajā brauciena tipā, kas ietver vairākus iekraušanas un/vai izkraušanas punktus, ir faktiski neiespējami lūgt, lai pārvadā- jumu veicējs raksturo pārvadājumu pamatoperācijas. Šie braucieni, informāciju par braucienu. ja tos par tādiem atzīst, parasti veido vienu, abstraktu pārvadājumu pamatoperāciju, pamatojoties uz Katra dalībvalsts dara Komisijai zināmu savu šāda brauciena tipa definīciju un izskaidro vienkāršotos pieņēmumus, kādus tā ir spiesta piemērot, vācot datus par attiecīgajām pārvadājumu operācijām. Metodiskais papildinājums Braucieni ar kravu un pārvadājumu pamatoperācijas Atkarībā no attiecīgās dalībvalsts, informāciju par pārvadājumiem vāc, pamatojoties vai nu uz: — katras pārvadājumu pamatoperācijas aprakstu (ar papildu ziņām par tukšbraucieniem), — vai braucienu aprakstu, ko transportlīdzeklis ir veicis, pildot šīs kravu pārvadājumu pamatoperācijas. Lielākajā daļā gadījumu, kad veic braucienu ar kravu, tā ir viena pārvadājumu pamatoperācija tikai ar: — iekrautajām viena veida precēm (atsaucoties uz izmantojamo preču klasifikāciju, šajā gadījumā – 24 grupas, ko atva- sina no NST klasifikācijas) (1), — vienu kravas iekraušanas punktu, — vienu kravas izkraušanas punktu. Šajā gadījumā abas izmantotās metodes ir pilnīgi līdzvērtīgas, un ar katru no metodēm ievāktā informācija raksturo: — gan kravu pārvadāšanu (visas kravu pārvadājumu pamatoperācijas), — gan braucienus, ko transportlīdzekļi veikuši, pildot šīs operācijas, ar informāciju par transportlīdzekļu kravnesību un šīs kravnesības izmantošanu (brauciens ar kravu ar izmantošanas koeficientu, tukšbrauciens). Saskaņā ar šo regulu jāapraksta gan kravu pārvadājumi, gan transportlīdzekļu veiktie braucieni, bet nav vēlams apgrūtināt pārvadājumu veicējus ar pārlieku lielu statistikas apjomu, lūdzot viņiem sīki aprakstīt kravu pārvadājumus un transportlīdzekļu braucienus. Tādēļ, kad dalībvalstu statistikas biroji kodē anketas, tiem ir jāatvasina dati, ko tieši nepieprasa no pārvadājumu veicē- jiem, no tiem datiem, kurus vāc, pamatojoties vai nu “pārvadājumu pamatoperācijām” vai “transportlīdzekļu braucie- niem”. Rodas problēma, ja vairākas pārvadājumu pamatoperācijas veic vienā braucienā ar kravu, kas var notikt tāpēc, ka — ir vairāki kravas iekraušanas un/vai izkraušanas punkti (bet ierobežoti skaita ziņā, citādi tie būtu savākšanas vai izvadāšanas apļi, kuri jāaplūko atšķirīgi). Šajā gadījumā reģistrē dažādos iekraušanas un/vai izkraušanas punktus, lai aprēķinātu brauciena laikā tieši pārvadātās tonnkilometrus, un statistikas birojs var atvasināt pārvadājumu pamato- perācijas, — un/vai braucienā ar kravu pārvadā vairākus preču veidus – šo faktu parasti statistikā nereģistrē, jo ir prasīts tikai preču veids (vienīgais vai galvenais). Šajā gadījumā pieņem, ka informācija tiek zaudēta, un dalībvalsts, kas veic šādu vienkāršošanu, to skaidri dara zināmu Komisijai. (1) NST: vienotā preču nomenklatūra pārvadājumu statistikā. 64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. B PIELIKUMS ASU KONFIGURĀCIJU KLASIFIKĀCIJA Izmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, asu konfigurācija ir kopējais asu skaits, tas ir, kravas automobiļa vai vilcēja asis plus piekabes vai puspiekabes asis. Aplūkojamās asu kategorijas ir šādas: 1. Atsevišķu transportlīdzekļu asu skaits (kravas automobiļi): 2 3 4 Pārējie 2. Sakabinātu transportlīdzekļu asu skaits: kravas automobilis un piekabe 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 Pārējie 3. Sakabinātu transportlīdzekļu asu skaits: vilcējs un puspiekabe 2 + 1 2 + 2 2 + 3 3 + 2 3 + 3 Pārējie 4. Atsevišķs vilcējs Kods 120 130 140 199 221 222 223 232 233 299 321 322 323 332 333 399 499 C PIELIKUMS BRAUCIENU VEIDU KLASIFIKĀCIJA 1. Brauciens ar kravu, ietverot vienu pārvadājumu pamatoperāciju. 2. Brauciens ar kravu, kas ietver vairākas pārvadājumu operācijas, bet kas netiek uzskatīts par savākšanas vai izvadāša- nas apļa braucienu. 3. Brauciens ar kravu kā savākšanas vai izvadāšanas apļa brauciens. 4. Tukšbraucieni. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 D PIELIKUMS PREČU KLASIFIKĀCIJA Preces klasificē saskaņā ar NST, kamēr Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm nav noteikusi tai aizstājēju. PREČU GRUPAS Preču grupas NST (1) nodaļa NST (1) grupas Apraksts 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 0 01 Labība 02, 03 00, 06 05 04, 09 Kartupeļi, pārējie svaigie vai saldētie dārzeņi, svaigi augļi Dzīvi dzīvnieki, cukurbietes Kokmateriāli un korķis Tekstilmateriāli un atkritumi, citas dzīvnieku un augu izcelsmes mate- riāli 1 2 3 4 5 6 7 8 9 11, 12, 13, 14, 16, 17 Pārtikas produkti un dzīvnieku barība 18 Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi, un tauki 21, 22, 23 Cietais minerālvielu kurināmais 31 Jēlnafta 32, 33, 34 Naftas produkti 41, 46 45 Dzelzs rūda, dzelzs un tērauda atkritumi un domnu krāšņu putekļi Krāsaino metālu rūdas un atkritumi 51, 52, 53, 54, 55, 56 Metāla ražojumi 64, 69 Cements, kaļķis, rūpnieciskie celtniecības materiāli 61, 62, 63, 65 Neapstrādātas un apstrādātas minerālvielas 71, 72 83 Dabiskie un ķīmiskie mēslošanas līdzekļi Akmeņogļu ķimikālijas, darva 81, 82, 89 -īmiskas vielas, kas nav akmeņogļu ķimikālijas un darva 84 Papīra masa, makulatūra 91, 92, 93 Samontēti vai nemontēti transporta līdzekļi un transporta iekārtas, mehānismi, aparatūra, motori un to daļas 94 95 96, 97 99 Metāla izstrādājumi Stikls, stikla izstrādājumi, keramikas izstrādājumi Ādas, tekstilizstrādājumi, apģērbi un citi rūpnieciskie izstrādājumi Dažādi izstrādājumi (1) publicējis Eiropas Kopienu Statistikas birojs (1968. Izdevums). 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. E PIELIKUMS BĪSTAMO KRAVU KATEGORIJU KLASIFIKĀCIJA (*) 1 2 3 Sprāgstvielas Gāzes – saspiestas, šķidras vai sašķidrinātas zem spiediena Uzliesmojoši šķidrumi 4. 1 Uzliesmojošas cietvielas 4. 2 Vielas, kam piemīt pašaizdegšanās īpašība 4. 3 Vielas, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes 5. 1 Oksidējošas vielas 5. 2 Organiskie peroksīdi 6. 1 Toksiskās vielas 6. 2 Inficētājvielas 7 8 9 Radioaktīvie materiāli Korozīvās vielas Dažādas bīstamas vielas (*) Katra kategorija ir vai nu bīstamo vielu tipu klasifikācijas kategorija vai apakškategorija, kā definēts Direktīvas 94/ 55/EK A pielikuma I daļas 2002. norādē (1). (1) Direktīvas 94/55/EK A un B pielikums. Jaunākie grozījumi šajos pielikumos ir atrodamiOV L 251, 15. 9. 1997. , 1. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 F PIELIKUMS KRAVU VEIDU KLASIFIKĀCIJA (*) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Lejamas kravas (nav kravas vienību) Beramas kravas (nav kravas vienību) Lielie kravas konteineri Pārējie kravas konteineri Kravas uz paliktņiem Sastīpotas kravas Pārvietojamas pašgājējas vienības Citas pārvietojamas vienības (rezervēts) Citi kravu veidi (*) Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija – kravu, paku kravu un pakojamo materiālu kodi, 21. ieteikums, ko pieņēmusi Starptautisko tirdzniecības procedūru atvieglošanas darba grupa Ženēvā, 1986. gada martā. G PIELIKUMS IEKRAUŠANAS UN IZKRAUŠANAS VIETU KODI 1. Teritoriālo vienību statistikas nomenklatūras (NUTS) 3. līmenis – Eiropas Kopienas dalībvalstīm. 2. Attiecīgo trešo valstu iesniegti administratīvo reģionu saraksti – valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, bet kas ir Eiropas Ekonomiskās zonas (EEZ) līguma līgumslēdzējas puses, proti, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija. 3. Valstu nomenklatūra, ko izmanto Kopienas ārējās tirdzniecības statistikā – citām trešām valstīm


title: 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/98, nustatantis specialias laikinąsias priemones apyniams

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
fallow
grubbing premium
hops

text: 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 117 31998R1098 1998 5 30 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 157/7 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1098/98 1998 m. gegužės 25 d. nustatantis specialias laikinąsias priemones apyniams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, kadangi siekiant užtikrinti efektyvią šių priemonių taikymo kontrolę, turėtų būti apibrėžtos augintojų grupių ir valstybių narių kompetentingų institucijų pareigos, o išsamių taikymo taisyklių priėmimo galia turėtų būti suteikta Komisijai, liepos 26 d. Tarybos reglamentą atsižvelgdama į 1971 m. (EEB) Nr. 1696/71 dėl bendro apynių rinkos organizavimo (1), ypač į jo 16 straipsnio a punktą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi Reglamento (EEB) Nr. 1696/71 16a straipsnyje numa- remdamasi Komisijos tyta, kad pertekliaus atveju, Taryba, pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis atitinkamų veiksmų dėl gamybos potencialo; kadangi apynių rinkoje šiuo metu yra perteklius tiek dėl trumpalaikių, tiek dėl struktūrinių priežasčių; kadangi augintojų grupių tikslas yra pritaikyti gamybą rinkos poreikiams; kadangi jie gali panaudoti iki 20 % pagalbos šiam tikslui tinkamoms priemonėms; kadangi šioje srityje jų veikimo laisvė turėtų būti laikinu apyniais apsodintų plotų palikimu pūdymuoti ir (arba) visišku jų išrovimu; kadangi šios priemonės papildo minėto Regla- mento 7 straipsnio 1 dalies b punkte išvardytas specialiąsias priemones; išplėsta leidžiant jiems pasinaudoti kadangi kiekvienoje valstybėje narėje apynių gamybos ir prekybos sąlygos bei šio sektoriaus ekonominis gyvybingumas yra skirtingas; kadangi dėl šios priežasties sprendimą taikyti ar netaikyti specialiąsias priemones turėtų priimti suinteresuota valstybė narė; kadangi laikinas palikimas pūdymuoti ir (arba) visiškas jų išro- vimas gali būti leidžiamas tik tada, kai įvykdomi tam tikri reika- lavimai, pirmiausia, pagalbos, skirtos laikinai pūdymuoti palik- tiems plotams, nekaupimas ir įsipareigojimas sumažinti šiuos plotus iki 2002 m. ; kadangi tai pareikalaus išlaidų; kadangi šios išlaidos ir pajamų praradimas ribotą laikotarpį turėtų būti dalinai dengiamas suma, lygia pagalbai už hektarą; kadangi turėtų būti numatyta nuostata, kad dėl šios priežasties turėtų būti leidžiama laikinai išmokėti sumą, kuri būtų lygi pagalbai, skiriamai tokiems plotams, kuriuose derlius nenuimtas; kadangi siekiant užtikrinti priežiūros efektyvumą, turėtų būti nurodytas minimalus tokių plotų, kurie gali turėti naudos iš šių prie- monių, dydis; (1) OL L 175, 1971 8 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1554/97 (OL L 208, 1997 8 2, p. 1). 1 straipsnis Be tikslų, aprašytų Reglamento (EEB) Nr. 1696/71 7 straipsnio 1 dalies b punkte, augintojų grupės taip pat gali pasinaudoti laikinu palikimu pūdymuoti ir (arba) visišku išrovimu kaip prie- mone bendrai pritaikyti gamybą rinkos poreikiams ir ją patobu- linti. 2 straipsnis Valstybėse narėse, kurios nusprendžia taikyti 1. laikinąjį palikimą pūdymuoti ir (arba) visišką išrovimą, augintojai, kurie naudojasi tokiomis priemonėmis, nuo 1998 metų derliaus iki 2002 metų derliaus gali gauti sumą, lygią šiam plotui skiriamai pagalbai, jeigu derlius buvo nuimtas, su sąlyga, kad jie įsiparei- goja neplėsti apynių auginimo į kitus jų ūkio plotus. Jie taip pat negali gauti jokios kitos Bendrijos pagalbos, skiriamos laikinai pūdymuoti paliktiems plotams. laikino palikimo Augintojų grupių, kurie prašo pagalbos dėl pūdymuoti (arba) visiško išrovimo, 2003 metų derliui dirbamas apynių plotas turi būti mažesnis negu 1997 metų derliui dirbamas apynių plotas. ir 2. Augintojų grupės nustato minimalų ploto, dėl kurio gali būti pateiktas prašymas pagalbai gauti, dydį. Šis minimalus ploto dydis negali būti mažesnis negu 0,3 hektarai. Augintojų grupės gali nustatyti papildomus specialius laikino palikimo 3. reikalavimus, kuriuos turi pūdymuoti ir (arba) visiško išrovimo atveju. jų nariai įvykdyti Apie laikinai pūdymuoti paliktus ar 4. išrautus plotus kompetentingoms institucijoms turi būti pranešta iki derliaus metų gegužės 31 d. 1998 derliaus metais ši informacija turi būti pateikta ne vėliau kaip iki 1998 m. birželio 30 d. Kompe- tentingos institucijos patikrina, ar įvykdyti šie reikalavimai: 118 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. — laikinam palikimui pūdymuoti – apynių stiebų išlaikymas, 4 straipsnis — ilgalaikiam išrovimui – apynių stiebų pašalinimas, — ilgalaikis apželdinimas pievomis, siekiant pagerinti dirvos derlingumą. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jos paskelbimo Europos bendrijų oficialiajame leidinyje. Komisija priima išsamias šio reglamento įgyvendinimo taisykles Reglamente (EEB) Nr. 1696/71 20 straipsnyje nustatyta tvarka. Jis galioja nuo 1998 metų derliaus iki 2003 metų derliaus. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. gegužės 25 d. Komisijos vardu Pirmininkas J. CUNNINGHAM