title: Komission tiedonanto lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta

eurovoc_concepts:
EU action
child protection
crime against individuals
position of women
social policy
violence

text: r si1 fir. ifeu 5 V Ä" I V S' i EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 05. 1998 KOM( 1998) 335 lopull. 98/0192 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön laajuista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemista koskevasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (DAPHNE-ohjelma) (2000-2004) (komission esittämä) Tällä tiedonannolla on kaksi tavoitetta. YHTEENVETO 1. Siinä tehdään ehdotus neuvoston päätökseksi liittyviä kohdistuvaan toimintaohjelmasta vuosille 2000-2004. väkivaltaan toimenpiteitä lapsiin, nuoriin ja naisiin yhteisön koskevasta Viisivuotinen yhteisön toimintaohjelma perustuu Daphne-aloitteeseen, jolla on lapsiin kohdistuvan väkivallan vuodesta 1997 alkaen ehkäisemiseksi ja vapaaehtoisjärjestöjä kaikkialla Euroopan yhteisössä. tuetin naisiin ja valtiosta riippumattomia järjestöjä toimivia Valtiosta riippumattomilla järjestöillä on toiminnassa merkittävä asema, sillä ne tarjoavat palveluja, joita viranomaiset eivät joko voi suorittaa tai joiden suorittamiseen niiltä puuttuu toimivalta. Järjestöillä sen sijaan on käytössään merkittävä asiantuntemus ja kokemus alalta, ja ne tuovat toimintaan innovatiivisia ja luovia ideoita ja ohjelmia. lisäarvoa yhteisön tasolla, koska sen perusteella Toimintaohjelma tuottaa toteutettavaan toimintaan kuuluu muun muassa Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja vahvistaminen sekä innovatiivisten hankkeiden toteuttaminen siten, että niiden tulokset voidaan siirtää kaikkialle yhteisöön. Ohjelma täydentää oikeus- ja sisäasioiden alalla jo toteutettuja toimenpiteitä. Ohjelman kesto on viisi vuotta, ja sen kautta myönnetään tukea yhteensä 25 miljoonaa eeua toiminnalle, joka tapahtuu seuraavalla kahdella pääalalla: tietojen vaihto ja yhteistyö (verkot) yhteisön tasolla sekä yleisen tietoisuuden parantaminen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen. Ohjelmaan voivat osallistua myös ne 11 jäsenyyttä hakenutta valtiota, joiden kanssa jäseneksi liittymisvalmistelu on aloitettu. 2. Tiedonanto sisältää myös erityisiä ehdotuksia, jotka koskevat lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa ia naisiin kohdistuvaa väkivaltaa väkivaltaa ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Lasten osalta ehdotetaan, että Eurostatille annettaisiin tehtäväksi kerätä ja lasten analysoida Euroopan unionin seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väärinkäytöstä yleisesti saatavilla olevia tilastotietoja, joita voitaisiin käyttää yhteisymmärryksen ja toiminnan perustana. jäsenvaltioissa tapahtuvasta tasolla ottamista, kun Tiedonannossa kannatetaan myös Europolin mukaan jäsenvaltioissa laaditaan, pidetään yllä ja standardisoidaan kadonneita lapsia koskevia virallisia rekisterejä. tiedonannossa ehdotetaan Naisten osalta ja yleistä tietoisuutta parantavia ohjelmia sekä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan tutkimustyön, tietojenkeruun ja tilastojen tukemista Euroopan parlamentin ja komission vuonna 1999 jo toteuttamiin toimiin liittyen. tiedotuskampanjoita SISÄLTÖ I OSA: LAPSIIN, NUORIIN JA NAISIIN KOHDISTUVA VÄKIVALTA - ONGELMAN TAUSTA 1. JOHDANTO 2. TÄMÄN TIEDONANNON TARKOITUS 3. LAPSIIN, NUORIIN JA NAISIIN KOHDISTUVA VÄKIVALTA 4. KANSAINVÄLINEN TAUSTA 5. UNIONIN VASTAUS II OSA: DAPHNE-OHJELMAN PERUSTAMINEN Tiedonvaihto, koordinointi ja yhteistyö Yleisen tietoisuuden lisääminen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen Ohjelman avaaminen jäsenyyttä hakeneille valtioille III OSA: ERITYISET TOIMENPITEET LASTEN VÄKI VALLALTA SUOJELEMISEN TEHOSTAMISEKSI (a) Lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä j a väärinkäytöstä saatavilla olevien tilastojen kerääminen ja analysointi yhteisön tasolla Jäsenvaltioiden viralliset rekisterit kadonneista henkilöistä ja Europolin asema (b) IV OSA: NAISIA KOSKEVAT ERITYISET TOIMENPITEET 4 4 5 6 7 8 9 10 10 11 11 11 13 I OSA: LAPSIIN, NUORIIN JA NAISIIN KOHDISTUVA VÄKIVALTA - ONGELMAN TAUSTA 1. JOHDANTO Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva väkivalta on jo pitkään jatkunut yhteiskunnallinen epäkohta ja rikkoo karkeasti näiden ryhmien ihmisoikeuksia. Ilmiö on valitettavasti havaittavissa kaikissa yhteiskunnissa ja yhteiskunnan kaikilla tasoilla kehitystasosta, poliittisesta vakaudesta, kulttuurista tai uskonnosta riippumatta. Sitä esiintyy sekä julkisen että yksityisen elämän aloilla. Ilmiö on maailmanlaajuinen ja vaikuttaa näin ollen myös Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Ihmiseen kohdistuva väkivalta ilman lainsäädännöllistä perustaa on vakava rikkomus hänen ihmisoikeuksiaan vastaan. Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa lapsen oikeuksista vuodelta 1989 vahvistetaan alle 18-vuotiaiden oikeus tulla suojelluiksi "kaikenlaiselta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta, kaltoin kohtelulta tai hyväksikäytöltä"1. Pekingissä naisten maailmankonferenssin julistetaan naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta vuonna 1993 annetun Wienin julistuksen ihmisoikeuksiin kuuluu oikeus hallita omaa mukaisesti, että naisten ja tyttöjen seksuaalisuuttaan ja päättää itse vapaasti ja vastuullisesti - ilman pakkoa, syrjintää tai väkivaltaa - siihen lukien terve sukupuolielämä ja suvunjatkaminen2. liittyvistä asioista, mukaan toimintaohjelmassa julistuksessa ja syyskuussa järjestetyn 1995 IV ja Kysymys naisiin lapsiin kohdistuvasta väkivallasta vaatii pitkän aikavälin investointeja. Tätä koskevat toimenpiteet on liitettävä ongelman koordinoituun, laajaan ja monialaiseen lähestymistapaan, jossa ovat mukana viranomaiset ja lainsäädännön toimeenpanijat sekä valtiosta riippumattomat järjestöt ja vapaaehtoisjärjestöt. 2. TÄMÄN TIEDONANNON TARKOITUS Tällä tiedonannolla pyritään voimistamaan jäsenvaltioiden, yhteisön toimielinten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen aloitteita, toimenpiteitä, joilla vastustetaan naisiin, nuoriin ja lapsiin'kohdistuvaa väkivaltaa Euroopassa. toimintaa ja a) Tiedonannon II osassa ehdotetaan monivuotista yhteisön toimintaohjelmaa (Daphne-ohjelma), jonka tarkoituksena on perustaa ja vahvistaa yhteisön tasolla valtiosta riippumattomien järjestöjen välisiä verkkoja, joilla helpotetaan asiaa koskevien tietojen ja kokemusten vaihtoa, tukea tiedotuskampanjoita, kannustaa pilottihankkeita ja innovatiivisia toimenpiteitä, edistää väkivaltaa koskevaa tutkimustyötä sekä parhaiden toimintatapojen vaihtamista väkivallan uhkaamien tukemiseksi. Ohjelman perustamisesta annettu lasten, nuorten ja naisten neuvoston perustamissopimuksen 235 artiklaan. Tiedonannon II osassa esitetään päätöksen perustelut. päätös perustuu Euroopan yhteisön Yleissopimuksen 19 artikla. 4. luvun C osan (Naiset ja terveys) 97 kohta. 2 b) tarkoituksena on edistää ja parantaa Tiedonannon III osassa ehdotetaan erityisiä toimenpiteitä lasten suojelemiseksi väkivallalta. Toimenpiteiden lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väärinkäytöstä yleisesti saatavilla olevien tilastotietojen keräämistä ja analysointia, jolta niitä voitaisiin käyttää tällä alalla loteulellavicn loimien perustnna, sekä hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti Europolin mahdollisuuksia kadonneiden lasien etsinnässä. Toimenpiteet liittyvät Euroopan unionisia tehdyn sopimuksen VI osaston määräyksiin. c) Tiedonannon IV osassa ehdotetaan erityisiä toimenpiteitä naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi yhteisön tasolla vuonna 1999 toteutettaviin toimiin liittyen. 3. LAPSIIN, NUORIIN JA NAISIIN KOHDISTUVA VÄKIVALTA Monet tekijät lisäävät naisten ja lasten altistumista väkivallalle: heikot sosiaaliset ja taloudelliset olosuhteet, yhteiskunnallinen asema, perheen ja muiden tukiverkkojen hajoaminen, elintavoista johtuvat kriisit kuten huumeiden ja alkoholin väärinkäyttö sekä naisten ja lasten pitäminen oikeutettuina seksuaalisuuden kohteina. Väkivalta voi ilmetä sekä fyysisenä että psyykkisenä pahoinpitelynä. Käytettävissä olevat kansallisen tason tilastot osoittavat tämän olevan huolestuttavan yleistä. Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö3 ja väärinkäyttö4 ovat väkivallan vastenmielisimpiä ilmenemismuotoja. Niihin sisältyvät pahoinpitely, insesti, raiskaus, lapsikauppa, lasten prostituointi joko välittäjän tai asiakkaan ominaisuudessa, lapsipornon valmistaminen ja hallussapitoja sen levittäminen eri keinoin, muun muassa Internetin kautta. Kaupunkiväkivalta erityisesti nuorten keskuudessa sekä kouluissa tapahtuva väkivalta ovat liiankin yleinen piirre nyky-yhteiskuntamme kaikilla tasoilla. Tällaista väkivaltaa esiintyy erityisesti toimeentulotasoltaan alhaisilla kaupunkialueilla, joissa on tavallista enemmän köyhyyttä, huonot asuinolot ja sosiaaliset olot ja joiden asukkaat edustavat eri etnisiä ryhmiä. Vaikka seksuaalinen väkivalta saa yleensä osakseen eniten julkisuutta ja aiheuttaa suurinta pahennusta, suurin osa naisiin ja lapsiin kohdistuvasta väkivallasta on luonteeltaan muuta kuin seksuaalista. Kumpaakin väkivallan lajia esiintyy useimmiten kotioloissa. Naisiin ja lapsiin kotioloissa kohdistuvan väkivallan yleinen piirre on se, että se jatkuu järjestelmällisesti pitkiäkin aikoja, ja tähän olisi jäsenvaltioiden lainsäädännössä kiinnitettävä erityistä huomiota. Tilastot ja olemassaolevat todisteet osoittavat, että tiettyihin tavallista haavoittuvampiin ryhmiin kuuluvat naiset ja lapset ovat muita suuremmassa vaarassa joutua väkivallan 3 4 'Hyväksikäyttöön' liittyy yleensä kolmas osapuoli, joka käyttää hyväkseen joko taloudellisesti tai luonnossa. 'Väärinkäyttöön' ei liity kolmatta osapuolta ja se tapahtuu usein kotona tai sen tekijänä on lapselle tuttu henkilö. 5 uhreiksi. Tällaisia ryhmiä ovat mm. fyysisesti ja psyykkisesti vammaiset, etniset vähemmistöt, siirtolaiset, pakolaiset, rotusyrjinnän uhrit, vangit sekä henkilöt, jotka työskentelevät seksiteollisuudessa ja muilla sellaisilla aloilla, joihin liittyy suuri seksuaalisen hyväksikäytön tai väärinkäytön vaara. Kaikki väkivaltaiset teot vaikuttavat uhrien lisäksi myös heidän perheisiinsä ja koko yhteiskuntaan. Erityisesti tai tiedotusvälineiden kautta nähdyt väkivaltaiset teot voival vai kultaa haitallisesti lasien terveyteen. Kokemus osoittaa, että ja psyykkiseen fyysiseen, emotionaaliseen hyväksikäytetyt lapset ovat vaarassa tulla myöhemmin itse hyväksikäyttäjiksi. ja muut perheessä lapsiin kohdistuvat tapahtuvat Koska väkivallan uhrit eivät useinkaan ole halukkaita myöntämään vammojensa syytä, yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten kokonaismäärää on mahdoton arvioida. Alankomaiden viranomaisten äskettäin teettämässä tutkimuksessa5 todettiin naisiin kohdistuvasta väkivallasta yksistään Alankomaissa aiheutuviksi "kustannuksiksi" 145 miljoonaa ecua vuodessa. Erityisesti jäsenvaltioiden julkisiin menoihin kohdistuvat kustannukset, kuten tarvittavasta lääkärinhoidosta sekä psykologisesta ja sosiaalisesta tuesta aiheutuvat kustannukset ovat koko Euroopan unionin alueella joka tapauksessa huomattavat. Kaikki näitä kustannuksia vähentävät toimet ovat siis* erittäin tervetulleita. 4. KANSAINVÄLINEN TAUSTA Maailmanlaajuisen yhteistoiminnan tarve ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja väkivallan torjumiseksi on tunnustettu jo pitkään eri tasoilla ja eri tavoin. Kansainvälisellä tasolla Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus vuodelta 1948, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus vuodelta 1979, yleissopimus lapsen oikeuksista vuodelta 1989, vuonna 1990 järjestetty Lasten kansainvälinen huippukokous, Wienin julistus vuodelta 1993 naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta, vuonna 1994 Kairossa järjestetty kansainvälinen väestö- ja kehityskonferenssi naisten 1995 maailmankonferenssin toimintaohjelma. järjestetyn Pekingissä vuonna ja Pekingin toimintaohjelmassa vuodelta 1995 kehotetaan hallituksia ja kansainvälisiä järjestöjä erityisesti toimimaan "integroidusti naisiin kohdistuvan väkivallan estämiseksi ja eliminoimiseksi"6 sekä poistamaan "naisilla käytävä kauppa" ja auttamaan "prostituutiosta ja ihmiskaupasta johtuvan väkivallan uhreja"7. Vuonna 1996 Tukholmassa järjestetyn, ensimmäisen kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsitelleen maailmankonferenssin julistus ja ja perusta alalla nykyään toimintasuunnitelma ovat merkkipaalu toteutettavalle kansalliselle ja kansainväliselle toiminnalle. 5 Economic costs of domestic violence against women Utrecht, Stichting Vrouwenopvang Nederland, 1997. 6 Tavoite Dl. 7 Tavoite D3. 6 Euroopan tasolla Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskeva Euroopan yleissopimus, jossa tunnustetaan kaikkien yksilöiden ja erityisesti naisten ja lasten oikeudet välttyä tulemasta kohdelluksi epäinhimillisesti ja alentavasti ja Strasbourgissa 11 päivänä lokakuuta 1997 toisen huippukokouksen päätösjulistus ja toimintasuunnitelma. järjestetyn Euroopan neuvoston Riiassa 22-23 päivänä tammikuuta 1998 järjestetty Itämeren maiden huippukokous tuki ja kehotti jäsenvaltioitaan toteuttamaan Euroopan unionin tasolla yhteisiä toimia ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemiseksi. 5. UNIONIN VASTAUS Unionilla, sen jäsenvaltioilla ja toimielimillä on erittäin tärkeä asema väkivallan vastaisessa toiminnassa. Toissijaisuusperiaatetta väheksymättä on todettava, että yhteisön toimintaa tällä alueella on tarpeen vahvistaa ja kehittää. Euroopan parlamentti on monessa yhteydessä8 lapsiin kohdistuvan väkivallan vastaisen toiminnan tarvetta ja kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tämän väkivallan ehkäisemiseksi tarkoitettuja koordinoituja toiminta ohjelmia. korostanut naisiin ja Neuvosto ja komissio ovat toteuttaneet asiaan liittyviä toimia oikeus- ja sisäasioiden, sosiaalipolitiikan, kansanterveyden, opetuksen, audiovisuaalisten palvelujen, Internetin, tiedotuspolitiikan, matkailun ja unionin ulkosuhteiden alalla. Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja väärinkäytön vastaisen yhteisön toiminnan perusteet on asetettu 25 päivänä syyskuuta 1996 annetussa muistiossa, joka perustuu Tukholmassa järjestetyn kansainvälisen kongressin toimintasuunnitelmaan. Naisten osalta komissio tukee aktiivista ja näkyvää mainstreaming-lähestymistapaa, jonka mukaisesti sukupuolikysymykset otetaan huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa ja ohjelmissa ja liitetään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat kysymykset entistä tiiviimmin yhteisön politiikkojen kehykseen. Komissio katsoo, että suunnitteilla olevien yhteisön toimenpiteiden lisäksi tarvitaan toimia, joita käsitellään tiedonannon II, III ja IV osassa. Ks. erityisesti seuraavat Euroopan parlamentin päätöslauselmat: Alaikäisistä väkivallan uhreista 19. 9. 1996 annettu päätöslauselma (EYVL C 320, 28. 10. 1996, s. 190) Toimenpiteistä alaikäisten suojelemiseksi Euroopan unionissa 12. 12. 1996 annettu päätöslauselma (EYVL C 20, 20. 1. 1997, s. 170) Tarpeesta järjestää Euroopan unionin laajuinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan täydellistä torjumista varten 16. 9. 1997 annettu päätöslauselma (EYVL C 304, 6. 10. 1997, s. 55). 7 Il OSA: DAPHNE-OHJELMAN PERUSTAMINEN DAPHNE-aloite käynnistettiin siten, että Euroopan parlamentti otti vuoden 1997 talousarvioon (budjettikohta B3-4109) kolme miljoonaa ecua lapsiin, nuoriin ja naisiin luomassa kohdistuvan väkivallan DAPHNE-ohjelman oikeusperustaa esittämällä ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta vuosille 2000-2004 lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi yhteisön tasolla. torjuntatoimenpiteitä varten. Komissio on nyt Koske ohjelma on luonteeltaan monialainen ja koska siihen liittyy useita sellaisia yhteisön tavoitteita, joiden toteuttamisesta perustamissopimuksissa ei määrätä, komissio ehdottaa päätöksen oikeusperustaksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artiklaa. jotka toimivat Ohjelman tarkoituksena on tukea ja kannustaa valtiosta riippumattomia järjestöjä ja vapaaehtoisjärjestöjä, tämän väkivallan ehkäisemiseksi. Valtiosta riippumattomilla järjestöillä ja vapaaehtoisjärjestöillä on keskeinen asema lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisessa. Usein ne tarjoavat palveluja, joita viranomaiset eivät voi toteuttaa tai joiden toteuttamiseen niiltä puuttuu toimivalta. Yhteiskunta hyötyy, jos valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntemusta ja kokemusta ja niiden ideoita ja ohjelmia kehitetään ja levitetään kaikkialle yhteisöön, niin että niitä voivat toteuttaa vastaavat järjestöt myös muissa jäsenvaltioissa. Komissio katsoo, että DAPHNE-ohjelman tarkoituksena on edistää tätä työtä. sellaisenaan merkitsee toimintakykyyn. Aloite suuri menestys vuonna 1997 perustuu ohjelman myötä DAPHNE-aloitteen eurooppalaisen vapautuneeseen yhteistoiminnan alkua valtiosta riippumattomien järjestöjen tasolla naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi. Se, miten suurta kiinnostusta valtiosta riippumattomat järjestöt kaikkialla yhteisössä ovat osoittaneet toimintaa kohtaan, kertoo selkeästi sen vastaavan tällä alalla toteutettavan vapaaehtoistyön tarpeita. Tämä näkyy myös siinä, että yhteisön rahoitusta on pyydetty 428 hankkeeseen yhteensä 35 miljoonan ecun arvosta. Käytettävissä olevien varojen rajallisuuden vuoksi komissio pystyi myöntämään tukea ainoastaan 47 hankkeelle. DAPHNE-ohjelma täydentää yhteisön toimintaa oikeus- ja sisäasioiden alalla. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä marraskuuta 1996 yhteisen toiminnan ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemistä koskevaksi monivuotiseksi ohjelmaksi (STOP- ohjelma)9. Kyseinen aloite ja vaihto-ohjelma on tarkoitettu ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemisestä vastaaville julkisen sektorin virkamiehille kuten tuomareille, poliiseille, virkamiehille, maahanmuutto- ja veroviranomaisille sekä sosiaalityöntekijöille. Koska DAPHNE-ohjelma kattaa vapaaehtoissektorin, nämä ohjelmat kattavat yhdessä kaikki tärkeimmät väkivallan torjumiseksi työskentelevät tahot. 9 EYVL L 322, 12. 12. 1996, s. 7. Lisäksi DAPIINE-ohjelman kautta avustetaan poliisi- ja oikeusviranomaisia mm. lukemalla sellaisia valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeita, jotka käsittelevät kadonneiden lasien tapauksia, tiedottamalla poliisiviranomaisille väkivallalle alttiina olevien lasten, nuorten ja naisten erityistarpeista. Valtiosta riippumattomien järjestöjen DAPHNE-ohjelman yhteydessä ehdottamiin toimiin liittyy Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja voimistaminen sekä innovatiivisten pilottihankkeiden toteuttaminen. Hankkeiden tuloksia voidaan toteuttaa myös muissa jäsenvaltioissa ja muilla alueilla ja tuottaa siten lisäarvoa Euroopan tasolla. Monivuotisen ohjelman ansiosta toiminnalle saadaan ennalta tunnettu ja vakaa budjetti, jonka perusteella on mahdollista suunnitella monivuotisia hankkeita, sekä jäsennelty kehys, jonka avulla voidaan taala johdonmukaisuus ja jatkuvuus toiminnan eri aloilla ja saavuttaa laaja kattavuus. Kuten ennenkin, komissio lukee lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseen tähtääviä toimia yhtä suurella avustuksella kuin naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseen tähtääviä toimia. Aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella komissio voi suunnata ohjelman toimintaa aloille, joilla tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, niin että tarpeeton päällekkäisyys voidaan välttää. Käytännön tasolla ohjelman tavoitteita edistetään auttamalla ja kannustamalla valtiosta riippumattomia järjestöjä ja vapaaehtoisjärjestöjä kaikkialla EU:ssa: • • • toimimaan yhteistyössä sekä keskenään että alan viranomaisten kanssa, mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset (verkostuminen) parantamaan toimintansa laatua pilottihankkeiden avulla, vaihtamaan parhaita toimintatapoja ja levittämään tietoa mm. seminaarien, konferenssien, julkaisujen ja Internetin välityksellä parantamaan yleistä tietoisuutta sekä kehittämään ja vaihtamaan parhaita toimintatapoja väkivallalle alttiina olevien lasten, nuorten ja naisten tukemiseksi. Valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintaa toteutetaan kahdella pääalalla, jotka usein tosin väistämättä liittyvät tiiviisti toisiinsa. Alat ovat seuraavat: • • tiedonvaihto, koordinointi ja yhteistyö yleisen tietoisuuden parantaminen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen. Tiedonvaihto, koordinointi ja yhteistyö (a) valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen kesken eri jäsen valtioissa Väkivaltaan liittyvien ongelmien parissa toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen kokemus vaihtelee jäsenvaltioittain ja niiden toiminnan tasosta riippuen. Komissio pyrkii helpottamaan tiedonvaihtoa, koordinointia ja yhteistyötä valtiosta riippumattomien ja kehittämistä eri järjestöjen välillä kannustamalla verkkojen perustamista erityisesti jäsenvaltioissa. Valtiosta tietokeskuksesta, joka voisi toimia esimerkiksi Internetin WWW-sivuilla; keskukseen koottaisiin ja siellä analysoitaisiin ja toimitettaisiin käyttöön kaikenlaista alaan liittyvää aineistoa, mm. kadonneisiin henkilöihin liittyviä tietoja. järjestöille olisi hyötyä riippumattomille (b) valtiosta riippumattomien järjestöjen ja viranomaisten kesken, mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset ja sosiaalityöntekijät Komissio on tietoinen tarpeesta parantaa valtiosta riippumattomien järjestöjen ja viranomaisten välisiä yhteyksiä. Kumpikin osapuoli kaipaa entistä tiiviimpää yhteistyötä, jonka avulla voitaisiin parantaa palvelujen laatuja uhrien etujen mukaisesti. DAPHNE- ohjelmalla kannustetaan tällaista yhteistyötä erityisesti seuraavissa toimissa: • • osallistuminen erityisesti niiden poliisien koulutukseen, jotka joutuvat työssään tekemisiin väkivallalle alttiina olevien lasten, nuorten ja naisten kanssa keskinäisen ymmärtämyksen parantaminen siltä osin, millä tavoin valtiosta riippumattomat järjestöt voivat avustaa julkisia viranomaisia. Yleisen tietoisuuden parantaminen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen toiminnan alalla komissio haluaa pääasiallisesti edistää Tällä innovatiivisia pilottihankkeita, joissa on useita osallistujia ja joilla tuetaan muihinkin jäsenvaltioihin ulotettavaa toimintaa. Erittäin tärkeää on parantaa väkivaltaongelman luonteen ja laajuuden ymmärtämystä suuren yleisön sekä erityisesti riskiryhminä olevien lasten, nuorten ja naisten keskuudessa. Komissio katsoo, että olisi hyödyllistä toimia seuraavilla aloilla: • • • tietoisuuden parantamiseen tähtäävät toimet sekä tiedotuskampanjat, jotka on tarkoitettu suurelle yleisölle ja erityisesti väkivallalle alttiina oleville naisille ja lapsille väkivaltaa koskevat tutkimusohjelmat parhaiden toimintatapojen edistäminen ja vaihtaminen väkivallalle alttiina olevien lasten, nuorten ja naisten tukemiseksi. Ohjelman avaaminen jäsenyyttä hakeneille valtioille Naisiin ja lapsiin kohdistuva väkivalta on vakava huolenaihe useissa yhteisön jäsenyyttä hakeneissa maissa. Eurooppa-neuvosto päätti Luxembourgissa 12-13 päivänä joulukuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että näillä mailla tulisi olla mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin; tämän tulisi olla liittymistä edeltävän tehostetun strategian keskeinen osa-alue. DAPHNE-ohjelman avaaminen kyseisille maille on siis näiden pyrkimysten mukainen ja muodostaa konkreettisen askeleen kohti ihmisoikeuksien vahvistumista. Ohjelman oikeusperustaa koskevaan komission ehdotukseen lisätään artikla ohjelman avaamisesta jäsenyyttä hakeneille valtioille. 10 Komissio tekee ehdotuksen päätökseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisia toimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta vuosille 2000-2004. III OSA: ERITYISET TOIMENPITEET LASTEN VÄKIVALLALTA SUOJELEMISEN TEHOSTAMISEKSI (a) Lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väärinkäytöstä saatavilla olevien tilastojen kerääminen ja analysointi yhteisön tasolla On erittäin vaikeaa saada tarkkoja tilastotietoja lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väärinkäytöstä. Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa on rekisterit rikostuomioista ja saatavilla on joitakin lukuja paikallisille sosiaalipalveluille ilmoitetuista tapauksista, monista tai luultavasti useimmista hyväksikäyttö- ja väärinkäyttötapauksista ei koskaan tehdä ilmoitusta viranomaisille. Komissio katsoo, että lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja väärinkäytön torjunnan EU:ssa on perustuttava mahdollisimman luotettavaan tietoon ongelman laajuudesta ja luonteesta. On tunnustettu, että kaikilla jäsenvaltioilla ei ole yhteistä määritelmää seksuaaliselle rikoksille tai edes johdonmukaista määritelmää käsitteelle 'lapsi'. työstä kokemus Eurostat ci nykyään itse kerää tätä ongelmaa koskevia tilastoja. Sillä on kuitenkin tilastojen merkittävä yhdenmukaistamiseksi erityisesti sosiaalipolitiikan alalla. Olisi erittäin arvokasta suorittaa vastaavaa yhdenmukaistamista myös lasten seksuaalista hyväksikäyttöä tilastojen osalta, koska siten voitaisiin muodostaa koskevien asianmukainen arvio tilanteesta ja ehdottaa vastatoimenpiteitä. jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa Neuvosto antoi 19 päivänä maaliskuuta 1998 Eurostatille tehtävän kerätä ja analysoida turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskevia tilastotietoja. Komissio ehdottaa, että neuvosto antaisi Eurostatille tehtävän kerätä ja analysoida kaikki yleisesti saatavilla olevat tilastot lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väärinkäytöstä jäsenvaltioissa. (b) Jäsenvaltioiden viralliset rekisterit kadonneista henkilöistä ja Europolin asema Kadonneita henkilöitä koskevia virallisia joissakin jäsenvaltioissa, ei kuitenkaan kaikissa. Eräissä jäsenvaltioissa niitä pidetään lisäksi alueellisella eikä kansallisella tasolla. Toimintamenetelmiä ei ole standardisoitu; tämä koskee erityisesti rekisteriin liittämistä koskevia määritelmiä ja perusteita sekä jäsenvaltioiden tietokantojen yhteensopivuutta ja niihin pääsyä. Tällaisten rekisterien perustaminen ja ylläpitäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. rekistereitä on olemassa Oikeus-ja sisäasioita käsittelevä neuvosto hyväksyi 19 päivänä maaliskuuta 1998 osana 24 päivänä helmikuuta 1997 annetun yhteisen toiminnan10 täytäntöönpanoa ehdotuksia, jolka koskevat kadonneita henkilöitä ja tunnistamattomia ruumiita. Ehdotusten mukaan olisi perustettava kansallisia koordinointikeskuksia, joihin koottaisiin kadonneita henkilöitä ja tunnistamattomia ruumiita koskevat tiedot, ja paranneltava nykyisiä työskentelytapoja. Keskusten tehtävänä olisi kerätä, analysoida ja säilyttää tietoja sekä vaihtaa niitä muiden maiden keskusten kanssa Interpolin ja Schengenin tietojärjestelmän [Schengen Information System (SIS)] välityksellä; lisäksi keskukset voisivat koordinoida tiedotus-ja koulutustoimintaa. Tämän lisäksi neuvosto ehdotti, että kadonneita henkilöitä koskevien raporttien käsittelyä kansallisella tasolla olisi parannettava asettamalla etusijalle tiettyihin riskiryhmiin kuuluvat kadonneet henkilöt, erityisesti alle 13-vuotiaat lapset ja alle 18-vuotiaat nuoret, jos heidän epäillään olevan sellaisen henkilön seurassa, joka voi olla heille vaaraksi. tietojen vaihdossa sekä toimenpiteiden analysoinnissa ja Europolin huumeyksikkö EDU ja myöhemmin myös Europol avustavat jäsenvaltioita tukemisessa. erityisesti Komissio katsoo, että kadonneita lapsia koskevien tiedustelujen ja heitä koskevat tietojen toimittaminen Europol-yhteyshenkilöllc on tehokkain ja nopein tapa saada tarvittavia tietoja muista täsmällisiä, asianmukaisia ja ehdottoman luottamuksellisia tietoja. Europol-yhteyshenkilön kautta päästään osallisiksi myös muiden virastojen tiedoista eivätkä kieliongelmat hidasta tiedonkulkua. Jos tapauksen kuitenkin katsotaan edellyttävän yhteydenottoa myös Interpoliin, näin olisi myös tehtävä, ja tällöin olisi käytettävä Interpolin tietokantaa päällekkäisyyden välttämiseksi. jäsenvaltioista. Näin saavat käyttöönsä jäsenvaltiot Komissio ehdottaa seuraavia toimia: • Jäsenvaltioiden olisi käytettävä Europolin välineitä ja erityisesti omia Europol- yhteyshenkilöitään lasten varmistaakseen jäljittämiseksi ja löytämiseksi sekä voidakseen tarvittaessa ryhtyä toimiin asiaan sekaantuneita rikollisia ja rikollisverkkoja vastaan ja kadonneitten keskinäisen avunannon nopean kehittääkseen ja yltdenmukaistaakseen jäsenvaltioiden nykyisiä kansainvälisiä ja kansallisia kadonneiden henkilöiden rekistereitä, erityisesti niihin liittämistä koskevien määritelmien tietokantojen perusteiden yhteensopivuuden ja niihin pääsyn parantamiseksi jäsenvaltioissa ja niiden välillä. osalta sekä ja • Olisi hyödynnettävä Europolin kykyä tehdä yksityiskohtaisia analyyseja, joiden avulla voidaan päättää, millaisia poliittisia, lainsäädännöllisiä ja strategisia päätöksiä on tarpeen tehdä, sekä käynnistettävä ja tuettava kadonneisiin lapsiin liittyviä lainvalvontaa koskevia kansainvälisiä tutkimuksia ja operaatioita. 10 EYVLL 63, 4. 3. 1997, s. 2. 12 IV OSA: NAISIA KOSKEVAT ERITYISET TOIMENPITEET järjestää Vastauksena Euroopan parlamentin alun perin esittämään pyyntöön" vuonna 1999 Euroopan unionin laajuinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan täydellistä torjumista varten komissio suostui järjestämään yhteistyössä parlamentin ja neuvoston puheenjohtajamaan kanssa sarjan tapahtumia (konferensseja ja näyttelyitä). Tapahtumia on alettu valmistella jo Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella, ja varsinaisesti ne käynnistyvät Itävallan puheenjohtajakaudella. Osa tapahtumista voidaan toivottavasti järjestää jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tapahtumien sisältönä on erityisesti väkivallan estämiseen ja siltä suojaamiseen liittyvien tietojen ja kokemusten vaihto sekä väkivallan uhrien sosiaalinen ja ammatillinen kuntoutus. Erityisiksi toimenpiteiksi on ehdotettu naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevien tilastotietojen toiminnan yhdistämistä rahoittamiseksi lisää varoja DAPHNE-aloitteelle varatun budjettikohdan (B3-4109) lisäksi. Jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan aktiivisesti laatimalla omat aloitteensa tämän vuoden kuluessa. ja analysointia yhteisössä. On harkittava, tarvitaanko pidetään konferenssi naisten päivänä Tärkein 8 päivänä kansainvälisenä maaliskuuta 1999, ja sitä varten laaditaan kertomus, jossa esitellään kattavasti naisiin kohdistuvasta väkivallasta yleisesti saatavilla olevat ja analysoidaan niitä. Kertomus tehdään yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa ja siitä saadaan tukeva perusta ymmärtämykselle ja toiminnalle tällä väkivallan alalla, johon kuuluu myös perheväkivalta. Siinä yhdistetään tutkimus- ja tilastotietoja asiaan liittyviltä lukuisilta eri aloilta, joihin kuuluvat mm. väkivallan eri lajit (erityisesti perheväkivalta, johon Euroopan parlamentti ja eräät jäsenvaltiot ovat kiinnittäneet erityistä huomiota), itse aiheutettujen vammojen laajuus ja luonne sekä väkivallasta aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset. jäsenvaltioiden tilastot Tämän tilastollisen kertomuksen lisäksi olisi tehtävä kartoitus (Eurobarometer), jotta voitaisiin verrata keskenään jäsenvaltioissa käytettävissä olevia naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevia tietoja ja siitä tehtyjä yleisiä huomioita. Liittämällä tutkimukseen edustavia yhteiskunnallisia esimerkkejä kaikista jäsenvaltioista siitä saadaan tarkempi analyyttinen perusta tulevalle toiminnalle. tärkein järjestetään konferenssi Suomen Toiseksi puheenjohtajakaudella. Sitä varten kootaan täydellinen kertomus kaikista toimista, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai joissa ne ovat olleet aloitteen tekijöinä kyseisenä vuonna (esimerkiksi konferenssit, kouluille suunnattu tiedotus, kampanjat, pilottihankkeet, eri ja menettelyjä lainvalvontatoimenpiteet, joilla suojellaan naisten oikeuksia ja lisätään tietämystä niistä). lainsäädäntö- selvitykset, koskevat mukaan vuoden lopulla lukien 1999 Tarpeesta järjestää Euroopan unionin laajuinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan täydellistä torjumista varten 16. 9. 1997 annettu päätöslauselma (EYVL C 304, 6. 10. 1997, s. 55). 13 Komissio suosittelee seuraavaa : • Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tutkimusta, kerättävä tietoja ja laadittava tilastoja kaikista naisiin kohdistuvan väkivallan muodoista, erityisesti perheväkivallasta, ja edistettävä tutkimusta siitä, miten tehokkaita naisiin kohdistuvan väkivallan estämiseksi ja torjumiseksi tehdyt toimenpiteet ovat. • Jäsenvaltioiden olisi kannustettava erityisesti valtiosta riippumattomia järjestöjä laatimaan ja toteuttamaan sellaisia rakenteita, ohjelmia ja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa naisiin kohdistuvan väkivallan syiden, seurausten ja menetelmien tuntemusta ja ymmärtämystä. • Jäsenvaltioiden olisi järjestettävä ja rahoitettava Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteydessä 1999 tiedotuskampanjoita sekä kasvatus- ja koulutusohjelmia, joiden avulla voidaan parantaa miesten, naisten ja lasten tietoisuutta niistä henkilökohtaisista ja sosiaalisista haitoista, joita väkivalta uhreilleen aiheuttaa perheissä, yhteisöissä ja yhteiskunnassa. toteuttamien toimien vuonna 14 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön laajuista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemista koskevasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (DAPHNE-ohjelma) (2000-2004) 15 TIIVISTELMÄ ARTIKLOISTA 1 artikla Artiklassa perustetaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyviä toimenpiteitä koskeva viisivuotinen yhteisön toimintaohjelma vuosille 2000-2004. Ohjelman tavoitteena on edistää tällaisen väkivallan torjuntaa ja erityisesti avustaa ja kannustaa väkivaltaa aktiivisesti ja vapaaehtoi sj ärj estöj ä. torjuvia valtiosta riippumattomia järjestöjä Ehdotetut toimenpiteet voidaan jakaa kahteen ryhmään: 1. Verkot, tietojen vaihto, toiminnan yhteensovittaminen ja yhteistyö EU:n tasolla 2. Yleisen tietoisuuden lisääminen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen. 2 artikla Artiklassa edellytetään, että komissio toteuttaa toimenpiteet yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kyseisellä alalla toimivien järjestöjen kanssa. 3 artikla Artiklassa edellytetään johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä muihin yhteisön ohjelmiin ja toimenpiteisiin nähden. 4 ja 5 artikla Artikloissa perustetaan neuvoa-antava komitea, joka muodostuu edustajista menettelytavoista. jonka puheenjohtajana toimii komissio, ja jäsenvaltioiden ja säädetään komitean 6 artikla Artiklassa kannustetaan yhteistyöhön kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Siinä säädetään myös jäsenyyttä hakeneiden maiden mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan. 7 artikla Artiklassa säädetään ohjelman seurannasta ja jatkuvasta arvioinnista sekä komission velvollisuudesta laatia kertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman kolmannen toimintavuoden aikana ja ohjelman päätyttyä. Kertomukset on lähetettävä myös talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Liite Liitteessä esitetään ohjelman erityistavoitteet ja toimenpiteet jaettuina kahteen ryhmään 1 artiklan mukaisesti. 16 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön laajuista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemisia koskevasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (DAPI INE-ohjelma) (2000-2004) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,12 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,13 ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon,14 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,15 sekä katsoo, että 1. lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva väkivalta loukkaa vakavasti heidän ihmisoikeuksiaan ja aiheuttaa vakavaa vahinkoa kyseisen väkivallan uhrien fyysiselle ja henkiselle terveydelle ja heidän perheilleen, ja siitä aiheutuu huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia koko yhteiskunnalle, 2. Euroopan parlamentti on alaikäisistä väkivallan uhreista16 19 päivänä syyskuuta 1996, toimenpiteistä alaikäisten suojelemiseksi Euroopan unionissa17 12 päivänä joulukuuta 1996 ja tarpeesta järjestää Euroopan unionin laajuinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan täydellistä torjumista varten18 16 päivänä syyskuuta 1997 antamissaan päätöslauselmissa vedonnut komissioon, jotta tämä laatisi ja panisi täytäntöön toimintaohjelmia kyseisen väkivallan torjumiseksi, 3. naisiin, nuoriin ja lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvät välittömät toimenpiteet kuuluvat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti pääasiassa jäsenvaltioiden toimivallan piiriin joko kansallisella tai paikallisella tasolla, 12 EYVL 13 EYVL 14 EYVL 15 EYVL 16 EYVL C 320,28. 10. 1996, s. 190. 17 EYVL C 20, 20. 1. 1997, s. 170. 18 EYVL C 304, 6. 10. 1997, s. 55. 17 4. yhteisö voi tuoda naisiin, nuoriin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan estämiseen liittyvään jäsenvaltioiden toimintaan lisäarvoa välittämällä tietoa ja kokemuksia, vahvistamalla ensisijaiset tarpeen mukaan, valitsemalla yhteisön laajuisia hankkeita sekä motivoimalla ja aktivoimalla kaikkia asianosaisia, toiminta-alat yhdessä, kehittämällä verkkoja 5. tämä ohjelma voi luoda lisäarvoa määrittämällä ja edistämällä hyviä toimintatapoja ja politiikkoja, tukemalla innovaatioita ja vaihtamalla asian kannalta merkityksellisiä kokemuksia, 6. perustamissopimuksen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti suunnitellun toiminnan tavoitteet voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tämä päätös rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen. toissijaisuusperiaatteen artiklassa esitetyn b 3 7. on tarpeen edistää komission, jäsenvaltioiden, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja erityisesti naisten ja lapsien hyväksi toimivien järjestöjen aktiivista kumppanuutta tällä alalla, ja tukea kaikkien asian kannalta merkityksellisten politiikkojen ja toimenpiteiden välistä synergiaa, 8. yhteistyötä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja kolmansien maiden kanssa olisi edistettävä, 9. olisi säädettävä edellytyksistä, joiden mukaan jäsenyyttä hakeneet maat voisivat jäsenyyttä edeltävässä vaiheessa osallistua tähän ohjelmaan asiaa koskevissa sopimuksissa, erityisesti assosiaatiosopimuksissa ja niihin liittyvissä lisäpöytäkirjoissa määrättyjen edellytysten mukaisesti, 10. ohjelman arvon ja vaikutusten lisäämiseksi toimenpiteitä olisi arvioitava jatkuvasti erityisesti niiden tehokkuutta ja asetettujen tavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen ja varauduttava tekemään tarvittavat muutokset, 11. Neuvoa-antavan komitean olisi avustettava komissiota tämän päätöksen soveltamiseksi, 12. ohjelman olisi oltava viisivuotinen, jotta olisi riittävästi aikaa toteuttaa toimenpiteitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, 13. perustamissopimuksen 2 artiklassa määrätään, että yhteisön sosiaalisen suojelun korkean tason sekä elintason ja elämän edistäminen koko yhteisön alueella, tehtäviin kuuluu laadun nousun 14. perustamissopimuksen 3 artiklan j ja o alakohdassa määrätään, että yhteisön toimintaan sisältyy taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ja myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen, 15. DAPHNE-ohj elma myötävaikuttaa mainittuj en tavoitteiden saavuttamiseen, j a 16. perustamissopimuksessa ei ole muita valtuuksia tämän päätöksen tekemiseksi kuin 235 artiklassa määrätyt, ON PÄÄTTÄN YT SEURAAVAA: 1. 2. 3. 1. 2. 1 artikla Ohjelman perustaminen Tällä päätöksellä perustetaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyviä toimenpiteitä koskeva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (DAPHNE-ohjelma), joka on voimassa 1 päivästä 'ohjelma', tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta 2004. jäljempänä tavoitteena on edistää Ohjelman lapsien, nuorten ja naisten suojelemista väkivaltaisilta teoilta ja erityisesti avustaa ja kannustaa väkivaltaa aktiivisesti torjuvia valtiosta riippumattomia järjestöjä ja vapaaehtoisjärjestöjä. Tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimenpiteet ja niiden erityistavoitteet esitetään liitteessä ja sisältävät: a) b) e) verkkojen perustamisen, tietojen vaihdon, toiminnan yhteensovittamisen ja yhteistyön yhteisön tasolla, yleisen tietoisuuden lisäämisen sekä parhaiden toimintatapojen vaihdon, ja muut menot. 2 artikla Täytäntöönpano Komissio varmistaa 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen täytäntöönpanon kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. toimenpiteiden Komissio toimii yhteistyössä lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa torjuvien laitosten ja järjestöjen kanssa. 3 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys Komissio varmistaa, että ohjelman mukaisesti toteutettavat yhteisön toimenpiteet ja muut asian kannalta merkitykselliset yhteisön ohjelmat ja toimenpiteet ovat keskenään yhdenmukaisia ja täydentävät toisiaan. 19 4 artikla Komitea 1. Tämän päätöksen soveltamiseksi komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa tarvittaessa äänestetty ään lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 2. Komitea vahvistaa työj ärj estyksensä. 5 artikla Komiteamenettely 1. Komitea avustaa komissiota 4 artiklassa menettelytapaa noudattaen erityisesti asioissa, jotka koskevat: a) b) ohjelmaan kuuluvien hankkeiden valintaa ja rahoitusta koskevia perusteita ja menettelyjä, ja seuranta-ja arviointimenettelyä. 2. Komission edustaja ilmoittaa komitealle säännöllisin väliajoin ohjelman yleisestä edistymisestä. 6 artikla Kansainvälinen yhteistyö 1. 2. Ohjelman täytäntöönpanon aikana edistetään yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Ohjelmaan voivat osallistua myös Keski-Euroopan assosioituneet maat assosiaatiosopimuksissa tai niihin liittyvissä lisäpöytäkirjoissa määrättyjen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten mukaisesti. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella EFTA-maihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti noudattaen mainitun maan kanssa sovittavia menettelyjä. 20 7 artikla Seuranta ja arviointi 1. 2. 3. 4. Pannessaan tämän päätöksen täytäntöön komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin varmistamiseksi ottaen huomioon I artiklassa ja liitteessä tarkoitetut yleis- ja erityistavoitteet. Ohjelman kolmantena toimintavuonna komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen kertomuksen ohjelman päätyttyä. Komissio sisällyttää näihin 2 ja 3 kohdassa mainittuihin kertomuksiin tiedot yhteisön rahoituksesta toiminnan eri aloilla ja 3 artiklassa tarkoitetusta tulokset. täydentävyydestä toimenpiteiden keskinäisestä Komissio lähettää ne myös talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. sekä arviointien Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 21 LIITE ERITYISTAVOITTEET JA TOIMENPITEET I TOIMENPITEET, JOILLA PERUSTETAAN VERKKOJA JA VARMISTE TAAN I ILTOJEN VAIHTO, TOIMINNAN YHTEENSOVITTAMINEN JA YHTEISTYÖ EUROOPAN YHTEISÖN TASOLLA Tavoite: ja kannustetaan valtiosta avustetaan ja vapaaehtoisjärjestöjä toimimaan yhteistyössä keskenään ja julkisten elinten viranomaisten kanssa mukaan lukien rikollisuuden vastustamiseksi toimivat viranomaiset ja sosiaalityöntekijät. riippumattomia järjestöjä 1. 2. Tuetaan eri jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen välisten verkkojen perustamista asian kannalta merkityksellisten tietojen ja kokemusten vaihdon helpottamiseksi, mukaan lukien kadonneita henkilöitä koskevat kysymykset. Edistetään valtiosta riippumattomien järjestöjen ja julkisten elinten viranomaisten välistä yhteistyötä osapuolten keskinäisen työnjaon tuntemuksen parantamiseksi ja asian kannalta merkityksellisten tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi. II TOIMENPITEET, TIETOISUUTTA JA PARHAIDEN TOIMINTATAPOJEN VAIHTOA JOILLA PYRITÄÄN LISÄÄMÄÄN YLEISTÄ Tavoite: lisätään yleistä tietoisuutta lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta mukaan lukien seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksiin käytävä kauppa, kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö ja muu seksuaalinen väärinkäyttö ja edistetään parhaiden toimintatapojen vaihtoa. 3. 4. 5. 6. suuren yleisön Edistetään ja nuorten keskuudessa tiedotuskampanjoita, pilottihankkeita ja tietoisuutta lisääviä toimia, jotka koskevat mahdollisia väkivallan riskejä ja keinoja välttää niitä. ja erityisesti lasten Kehitetään yhteisön laajuinen tietolähde avustamaan valtiosta riippumattomia järjestöjä ja toimittaa niiden käyttöön hallitusten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja korkeakoulujen kokoamia väkivallan torjuntaa koskevia julkisia tietoja. Perustetaan väkivaltaa koskevia tutkimusohj elmia. Edistetään ja vaihdetaan yhteisön tasolla parhaita toimintatapoja väkivallan uhkaamien lasten, nuorten ja naisten tukemiseksi. 22 III MUUT MENOT Lisäksi ohjelman avulla rahoitetaan tutkimuksia, asiantuntijatapaamisia, konferensseja ja seminaareja sekä tiedotteita ja julkaisuja, jotka liittyvät välittömästi ja olennaisena osana toimenpiteiden toteuttamiseen. 23 ISSN 1024-4492 KOM(98) 335 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 05 Luettelonumero : CB-CO-98-356-FI-C ISBN 92-78-36877-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1563/98 del Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ a la Comisión. Proyectos de los programas URB-AL

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
confidentiality
democracy
eligibility criteria
local government
project evaluation
shareholding
technical committee (EU)
town

formats: html pdf print

text: C 402/144 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 (98/C 402/191) PREGUNTA ESCRITA E-1555/98 de Susan Waddington (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 1998) Asunto: Armonizaci(cid:243)n de las normas de seguridad para las bicicletas La aplicaci(cid:243)n de las normas de seguridad para las bicicletas difiere ampliamente de un Estado miembro a otro. En algunos Estados miembros deben instalarse faros como parte del equipamiento de serie, mientras que en otros no es obligatorio el freno delantero. En muchos Estados miembros las bicicletas se comercializan mÆs como juguetes que como medio de transporte. Dado que se estÆ fomentando el uso de la bicicleta como medio de transporte respetuoso con el medio ambiente y que, por lo tanto, aumentarÆ el numero de bicicletas en la UE, ¿quØ medidas estÆ considerando la Comisi(cid:243)n para armonizar las normas de seguridad del producto en el, cada vez mayor, mercado interior de la bicicleta a fin de asegurar que a los consumidores se les garantizan las mismas normas m(cid:237)nimas de seguridad en todos los Estados miembros? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de junio de 1998) A diferencia de lo que ocurre en el sector de los veh(cid:237)culos de motor de dos o tres ruedas, en el sector de las bicicletas no existe una normativa comunitaria para eliminar los obstÆculos tØcnicos a los intercambios. Los medios profesionales directamente afectados examinan actualmente la oportunidad de presentar a la Comisi(cid:243)n un expediente en el que se ponga claramente de manifiesto la existencia real de dichos obstÆculos, que impiden la libre circulaci(cid:243)n de bicicletas en la Comunidad. La Comisi(cid:243)n estudiarÆ el expediente con especial atenci(cid:243)n y no dejarÆ de proponer, si procede, las medidas que considere mÆs adecuadas. No obstante, conviene remitir a Su Seæor(cid:237)a a la Directiva 92/59/CEE del Consejo, de 29 junio 1992, relativa a la seguridad general de los productos (1), que se aplica a los productos para los que no existe una normativa comunitaria espec(cid:237)fica que determine los requisitos de seguridad. Dicha Directiva establece principalmente los criterios de seguridad que han de cumplir los productores en lo que se refiere a los productos que comercialicen y permite a los Estados miembros adoptar medidas espec(cid:237)ficas cuando un producto presente un riesgo para la salud o la seguridad de los consumidores. (1) DO L 228 de 11. 8. 1992. (98/C 402/192) PREGUNTA ESCRITA E-1563/98 de Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (20 de mayo de 1998) Asunto: Proyectos de los programas URB-AL Dentro del programa URB-AL, cofinanciado por la Comisi(cid:243)n Europea, se presentaron, segœn mi informaci(cid:243)n, cuatro propuestas de candidatura de colectividades locales para ser la ciudad-cabeza de la Red TemÆtica no 3 «La democracia en la ciudad». Estas cuatro candidaturas eran: Issy-les-Moulineaux (Francia), Porto Alegre (Brasil), Salt (Espaæa ) y Villa Mar(cid:237)a (Argentina). De estas cuatro ciudades s(cid:243)lo las dos primeras respetaban los criterios de elegibilidad y fueron seleccionadas para hacer una propuesta tØcnica. La ciudad de Porto Alegre ha sido reconocida a nivel mundial como un ejemplo modelo de participaci(cid:243)n ciudadana, a travØs de la experiencia de «Presupuesto participativo», experiencia que ha merecido la atenci(cid:243)n de los principales organismos de cooperaci(cid:243)n internacionales (Banco Mundial, BID, PNUD, etc. ). AdemÆs, dentro de las colectividades locales de la red presentada por Porto Alegre figuraban algunas de las experiencias mÆs destacadas de participaci(cid:243)n ciudadana en AmØrica Latina, como, por ejemplo, Villa Salvador de Perœ


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1562/98 van Carlos ROBLES PIQUER aan de Commissie. Technologie als onderdeel van de Europese cultuur

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
EU programme
cultural event
cultural heritage
technology

text: 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 50/47 (1999/C 50/065) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1538/98 van Phillip Whitehead (PSE) aan de Commissie (18 mei 1998) Betreft: Voeding Wanneer presenteert de Commissie de wijziging van de richtlijn inzake voedingswaarde-etikettering? Welk onderzoek heeft de Commissie gedaan om vast te stellen op welke zinvolle wijze de consument een uitgebreide voedingswaarde-etikettering kan worden geboden? Is de Commissie van plan om voedingswaarde-etikettering verplicht te stellen? Komen er bepalingen voor het toezicht op beweringen betreffende de voedingswaarde? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (23 juni 1998) De Commissie onderzoekt momenteel welke maatregelen er in de komende jaren ten aanzien van de levens- middelenwetgeving moeten worden genomen. Na dit onderzoek zal de Commissie bepalen in welke volgorde de verschillende maatregelen moeten worden genomen. De Commissie gaat samen met de belanghebbende partijen na wat de beste manier is om de consumenten te informeren over de voedingseigenschappen van levensmiddelen en voert hierover op internationaal niveau besprekingen in het kader van de Codex Alimentarius. Na afloop van het bovengenoemde voorbereidende werk zal de Commissie besluiten of zij al dan niet zal voorstellen voedingswaarde-etikettering als zodanig verplicht te stellen. De Commissie denkt erover bij een herziening van Richtlijn 79/112/EEG van de Raad van 18 december 1978 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake etikettering en presentatie van levensmiddelen bestemd voor de eindverbruiker alsmede inzake de daarvoor gemaakte reclame (1) eventueel een wettelijk kader te creºren voor beweringen inzake de gezondheid en de voedingswaarde. (1) PB L 33 van 8. 2. 1979. (1999/C 50/066) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1562/98 van Carlos Robles Piquer (PPE) aan de Commissie Betreft: Technologie als onderdeel van de Europese cultuur (20 mei 1998) In het tijdschrift The Economist werd onlangs bericht over een in Japan door het London(cid:146)s Science Museum geopende originele expositie met meesterwerken van pioniers van de Britse technologie, zoals de Bessemer- convertor, de televisie van John Logie Baird en de stoomlocomotief (cid:132)Rocket(cid:148). Ongetwijfeld hebben andere Europese musea tentoonstellingen georganiseerd of gaan zij die organiseren om aan te tonen dat ook hun landen technologie als een uiterst belangrijk onderdeel van de cultuur beschouwen. Is de Commissie, gelet op het bestaan van een Europese organisatie voor wetenschap en technologie en een groot aantal andere Europese instanties die op dat gebied zouden kunnen samenwerken, niet van mening dat zou moeten worden overwogen eenzelfde soort tentoonstelling, maar dan met een Europese dimensie, te organiseren die Europa en andere gebieden in de wereld zou moeten afreizen? Is de Commissie van mening dat dit initiatief in het kader van de komende wereldtentoonstellingen van Lissabon en Hannover zou kunnen worden overwogen, besproken en ontwikkeld?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1740/98 do Deputado Olivier DUPUIS à Comissão. Financiamento de uma emissão da RAI consagrada a Altiero Spinelli

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
access to information
co-financing
programmes industry
public service
television

formats: html print


title: Udkast til Rådets afgørelse om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)

eurovoc_concepts:
EAEC
United States
cooperation agreement (EU)
nuclear reactor
research and development

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 05. 1998 KOM(1998) 328 endelig udg. Udkast til RÅDETS AFGØRELSE OM FORLÆNGELSE AF AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB, JAPANS REGERING, DEN RUSSISKE FØDERATIONS REGERING OG AMERIKAS FORENEDE STATERS REGERING OM SAMARBEJDE OM AKTIVITETERNE I FORBINDELSE MED DEN TEKNISKE PROJEKTERING (TP) AF DEN INTERNATIONALE TERMONUKLEARE FORSØGSREAKTOR (ITER) (forelagt af Kommissionen) Begrundelse VEDRØRENDE: FORLÆNGELSE AF ITER-TP-AFTALEN (1) Aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab (EAEF), Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering (parterne) om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) ("ITER-TP-aftalen"), som blev indgået den 21. juli 19921 med gyldighed i seks år, udløber den 21. juli 1998. (2) Da der er sket fremskridt med hensyn til at opfylde ITER-TP-aftalens formål, har parterne, for at skabe grundlag for yderligere samarbejdsaktiviteter, taget de nødvendige skridt til at ITER-TP-aftalen kan forlænges med tre år. I ITER-TP-aftalens artikel 25, stk. 2, gives der mulighed for en sådan forlængelse. For EAEF-partens vedkommende hører en sådan forlængelse under artikel 101, stk. 2, i traktaten om oprettelse af EAEF. Det skal yderligere bemærkes, at den planlagte forlængelse på tre år er i overensstemmelse med den politiske enighed, Rådet kom til den 12. februar 1998 om femte rammeprogram/Euratom for så vidt angår nøgleaktionen kontrolleret termonuklear fusion I sin afgørelse af 8. april 1998 vedtog Rådet direktiver til Kommissionen for forhandling af den treårige forlængelse af ITER-TP-aftalen med henvisning til betingelserne i "Udkast til overenskomst om forlængelse af ITER-TP-aftalen", som angiver de ITER-lokalitetsspecifikke aktiviteter og øvrige tekniske og forberedende aktiviteter, der skal iværksættes i fællesskab for at forberede eventuelle fremtidige beslutninger om opførelse af ITER. 1 EFT nr. L 244 af 26. 8. 1992, s. 14. (3) Resultaterne af firepartsforhandlingerne findes i et dokument med titlen "Overenskomst om forlængelse af ITER-TP-aftalen", der er knyttet som bilag til dette forslag til Rådets afgørelse. Indholdet i denne overenskomst er det samme som i det udkast til overenskomst, der nævnes i forhandlingsdirektiverne, bortset fra følgende ændringer (efter anmodning fra EAEF-forhandlere om at overholde Rådets direktiver): - i slutningen af punkt II. 1. er sætningsdelen "samt oplysninger om bredere idéers mulige virkninger på, hvilken vej der skal følges mod udviklingen af fusionsenergi" indføjet - punkt II og III har byttet plads (4) For EAEF's vedkommende: - mener Det Rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet (CCFP), at overenskomsten på baggrund af ovenstående er det mest hensigtsmæssige grundlag for de ITER-lokalitetsspecifikke aktiviteter og øvrige tekniske og forberedende aktiviteter, der skal udføres i fællesskab i den planlagte treårige forlængelsesperiode for at forberede eventuelle fremtidige beslutninger om opførelse af ITER - har Kommissionen med henblik på at forberede den under punkt II. 3. i overenskomsten nævnte fælles evaluering til brug for den enkelte part til hensigt at organisere en europæisk evaluering, der skal forestås af ekspertgruppe af begrænset størrelse i foråret 1999 - overholder ITER's projektering i henhold til udkastet til endelig projekteringsrapport, omkostningsoversigt og sikkerhedsanalyse, som blev stillet til rådighed for parternes vurdering i december, miljø- og sikkerhedsbestemmelserne for opførelse og drift af forsøgsreaktoren. Kommissionen vil være særlig opmærksom på netop disse forhold - udgør EAEF's andel som følge af de i overenskomsten anførte aktiviteter for den treårige forlængelse ca. 66 mio. ECU (fællesskabsbidrag), hvoraf halvdelen går til støtte af projekteringsarbejdet i den Centrale Fælles Gruppe - i San Diego, Naka og Garching - og i Unionen, og resten til den teknologiske FU (og andre forberedende aktiviteter), der skal foregå i Unionen. Endvidere er det meningen, at Fællesskabet stadig skal afholde omkostningerne ved den fælles arbejdslokalitet i Garching, der beløber sig til ca. 2 mio. ECU om året. (5) På EAEF's anmodning har man under firepartsforhandlingerne desuden kunnet undersøge muligheden for at holde parternes parlamenter underrettet om ITER's udvikling gennem et særligt parlamentsudvalg bestående af medlemmer af de fire parlamenter. Parternes repræsentanter i ITER-rådet har derfor givet udtryk villighed at undersøge, om det er muligt inden for ITER-TP-aftalen at etablere det rette forum til at huse en sådan bredere vifte af interesser i forbindelse med ITER. (6) I betragtning heraf foreslår Kommissionen, at Rådet i medfør af artikel 101, stk. 2, i traktaten om oprettelse af EAEF vedtager vedlagte udkast til Rådets afgørelse, som giver Kommissionen bemyndigelse til at forlænge ITER-TP-aftalen ved at undertegne "ændringsforslaget om forlængelse af ITER-TP-aftalen", der er knyttet som bilag til udkastet til Rådets afgørelse. UDKAST RÅDETS AFGØRELSE af. om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) RÅDET FOR DE EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2, og under henvisning til Kommissionens udkast til afgørelse, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen har i overensstemmelse med Rådets direktiver af 8. april 1998 ført forhandlinger om forlængelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER) ("ITER-TP-aftalen"); Forlængelsen af ITER-TP-aftalen bør godkendes - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Herved godkendes Kommissionens forlængelse på Fællesskabets vegne af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER). Den ændrede tekst, hvorved ITER-TP-aftalen forlænges, er sammen med overenskomsten om forlængelse af ITER-TP-aftalen knyttet til denne afgørelse som bilag. Udfærdiget i På Rådets vegne Formand BILAG I FORLÆNGELSE AF ITER-TP AFTALEN FORLÆNGELSE AF AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB, JAPANS REGERING, DEN RUSSISKE FØDERATIONS REGERING OG AMERIKAS FORENEDE STATERS REGERING OM SAMARBEJDE OM AKTIVITETERNE I FORBINDELSE MED DEN TEKNISKE PROJEKTERING AF DEN INTERNATIONALE TERMONUKLEARE FORSØGSREAKTOR Det Europæiske Atomenergifællesskab, Japans regering, Den Russiske Føderations regering og Amerikas Forenede Staters regering ("parterne"), som henviser til aftalen mellem parterne om samarbejde om aktiviteterne i forbindelse med den tekniske projektering (TP) af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER), som blev indgået den 2 1. juli 1992 ("aftalen"), og Protokol 2 til denne aftale, der blev indgået den 21. marts 1994, som er opmærksomme på de fremskridt, der er sket, og de forslag, som er blevet fremsat med hensyn til fortsat samarbejde inden for aftalens rammer, som ønsker af fortsætte samarbejdet inden for aftalens rammer for at muliggøre fremtidige beslutninger om ITER'S opførelse og drift i overensstemmelse med aftalens artikel 1, og som handler i overensstemmelse med aftalens artikel 22 og 25, stk. 2, er blevet enige om at ændre aftalen således: i artikel 25, stk. 1, ændres udtrykket "seks år" til "ni år". Denne ændring træder i kraft ved parternes underskrivelse. for Det Europæiske Dato for Japans regering Dato Atomenergifællesskab for Den Russiske Dato for Amerikas Forenede Dato Føderations regering Staters regering OVERENSKOMST OM FORLÆNGELSE AF ITER-TP-AFTALEN BILAG II De fælles tekniske aktiviteters omfang 1. Lokalitetsspecifikke aktiviteter: • Tilpasning af projekteringen til placering på bestemte lokaliteter og overslag over omkostningerne herved • Sikkerhedsanalyse og teknisk støtte til forberedelse af autorisationsansøgninger Projektering, herunder mere omfattende muligheder og overslag over omkostninger herved, prototypeafprøvning og FU, herunder fysiske undersøgelser Udarbejdelse af dokumentation med henblik på fremtidige indkøb under inddragelse af resultaterne fra punkt 1 og 2 2. 3. Andre forberedende aktiviteter Parterne vil også: 1. 2. 3. til den forslag og al nødvendig dokumentation udarbejde fuldstændige virkeliggørelse af ITER, herunder udkast til aftale om bygning og drift til gennemførelsesordninger samt oplysninger om bredere idéers mulige virkninger på, hvilken vej der skal følges mod udviklingen af fusionsenergi; samt dermed forbundne udkast tilpasse CFG/LG's struktur og arbejdsmåde med henblik på en effektiv start på den fremtidige byggefase, når og hvis det besluttes at gå i gang; hen imod udgangen af år 2 sammen tage de fælles tekniske aktiviteter under punkt I, f. eks. forberedelse af autorisation, omkostningsoverslag, udvikling, byggeforberedelser og den indenlandske situation op til revision for derefter at udarbejde en fælles evaluering til brug for den enkelte part. organisatoriske den III. Parternes bidrag til de fælles aktiviteter 1. Lokalitetsspecifikke aktiviteter Alle parter har interesse og er engageret i det arbejde, der skal foregå på grundlag af lokalitetsbeskrivelseme. Arbejdet udføres derfor i fællesskab under ITER-direktørens ledelse inden for rammerne af TP, det gælder dog ikke udarbejdelse af dokumenter, som skal foreligge på værtspartens/værtslandets sprog og i dens/dets udformning. De berørte parter • fremlægger samtidig med ITER-rådets 14. møde (IR-14. juli overensstemmelse med for lokal itetsbeskri ve Iser 1998) dokumentet om lokalitetsbestemt projektering lokalitetskrav og forudsætningerne i • sørger i tide for, at der kan indledes uformelle drøftelser med myndighederne med henblik på at forberede ansøgningerne om autorisation til at bygge og drive ITER. Direktøren og lederne af de pågældende (LG) indleder et uformelt samråd, så opgaverne i punkt 1. 1. ovenfor på grundlag af de berørte parters lokalitetsbeskrivelser kan indgå i det arbejdsprogram, der skal forelægges for IR-14 efter møde herom i det rådgivende forvaltningsudvalg (RFU). lokalgrupper ProjekteringstiIpasningerne foretages under skyldig hensyntagen til kontrol med projektets anslåede omkostninger. Almindelig støtte Parterne • bevarer den Centrale Fælles Gruppe (CFG) og udfører tildelte opgaver • frivillige bidrag på leverer forskellige områder, herunder styrkelse af det videnskabelig grundlag for aktiviteterne i punkt I. 2. , f. eks. ved at udnytte de nuværende frivillige ordninger • sørger fortsat for fælles arbejdssteder (FAS) og støtter øget samvirke. 10 Anslåede ressourcer dem, De anslåede ressourcer til de planlagte arbejdsopgaver i punkt I (foruden gennem opgaveaftalerne) er efter direktørens forslag, som støttes af ITER- rådet (Protokol over IR-12's beslutninger punkt 6. 1. 1, tillæg 9) følgende: øremærket allerede der er CFG personale ca. 396 p. å LG projekteringsarbejde ca. 370 p. å CAD-støtte 1 for hver 4 projekterende Fælles Fond ca. 2,5 mio. $/å Teknologisk FU ca. 175 IRE (ITER regningsenheder) De enkelte parter gør deres bedste levere deres ressourcebidrag (aftalens artikel 12 og 14) og således opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalens artikel 17, stk. 1. for at IV. Gældende ordninger 1 ) Disse overenskomster skal sammen med tidligere overenskomster, der blev indgået samtidig med underskrivelsen af aftalen og Protokol 2, gælde for forlængelsesperioden, medmindre parterne skriftligt fastsætter andet. * [2. De nuværende ordninger, hvor andre lande deltager i henhold til aftalens artikel 19, vil fortsat være gældende. ] 3. IAEA vil fortsat bestræbe sig for at lette samarbejdet og stille sin assistance til rådighed i overensstemmelse med aftalens artikel 20. V. Indgåelse af overenskomst Parterne udfører de fælles aktiviteter med det generelle formål at muliggøre effektiv påbegyndelse af en eventuel fremtidig opførelse af ITER og erkender i tilknytning hertil betydningen af forberedende arbejde på alle relevante områder. afventning af de berørte parters bekræftelse. H ISSN 0254-1459 KOM(98) 328 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 15 11 06 Katalognummer : CB-CO-98-338-DA-C ISBN 92-78-36459-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg •t<L


title: WRITTEN QUESTION No. 1563/98 by Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ to the Commission. Projects under the URB-AL programme

text: C 402/144 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/191) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Polkupy(cid:246)rien turvallisuusstandardien yhdenmukaistaminen Saamieni tietojen mukaan polkupy(cid:246)rien turvallisuusnormien soveltaminen eroaa hyvin paljon j(cid:228)senvaltiosta toiseen. Tietyiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa py(cid:246)r(cid:228)n valot on oltava vakiovarusteena, kun taas toisissa etujarru ei ole pakollinen. Monissa j(cid:228)senvaltioissa polkupy(cid:246)ri(cid:228) markkinoidaan pikemmin leluina kuin liikennev(cid:228)linein(cid:228). Koska polkupy(cid:246)r(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) edistet(cid:228)(cid:228)n (cid:148)ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisen(cid:228) liikennemuotona(cid:148) ja sen vuoksi k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien py(cid:246)rien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) EU:ssa tulee kasvamaan, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhty(cid:228) yhdenmukaistaakseen tuoteturvallisuusnormit kasvavilla sis(cid:228)isill(cid:228) polkupy(cid:246)r(cid:228)markkinoilla, jotta voidaan varmistaa se, ett(cid:228) kuluttajille taataan samanlaiset v(cid:228)himm(cid:228)isturvallisuusstandardit kaikissa j(cid:228)senvaltioissa? Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (26. kes(cid:228)kuuta 1998) Toisin kuin kaksi- ja kolmipy(cid:246)r(cid:228)isille moottoriajoneuvoille, polkupy(cid:246)rille ei ole olemassa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228), joilla poistettaisiin kaupank(cid:228)ynnin tekniset esteet. Alan ammattipiirit tutkivat parhaillaan mahdollisuutta toimittaa komissiolle muistio, jossa tuodaan selv(cid:228)sti esille, ett(cid:228) t(cid:228)llaisia esteit(cid:228) todella esiintyy ja ne est(cid:228)v(cid:228)t polkupy(cid:246)rien vapaan kaupan toteutumisen yhteis(cid:246)n alueella. Komissio aikoo tutkia t(cid:228)m(cid:228)n muistion erityisen tarkkaan, eik(cid:228) se ep(cid:228)r(cid:246)i tarvittaessa ehdottaa tarkoituksenmu- kaisimpina pit(cid:228)mi(cid:228)(cid:228)n toimenpiteit(cid:228). arvoisan kuitenkin 29 j(cid:228)senen Kiinnit(cid:228)mme p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/59/ETY (1). Sit(cid:228) sovelletaan tuotteisiin, joiden turvallisuusvaatimuksista ei ole annettu erityisi(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228). Direktiivi s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) turvallisuusnormit, joita valmistajien on noudatettava saattaessaan tuotteitaan markkinoille, ja antaa j(cid:228)senvaltioille mahdollisuuden ryhty(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)llisiin toimiin tuotteen vaarantaessa kuluttajien terveyden tai turvallisuuden. tuoteturvallisuudesta parlamentin huomion yleisest(cid:228) (1) EYVL L 228, 11. 8. 1992. (98/C 402/192) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1563/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: URB-AL -ohjelman hankkeet Urban-AL -ohjelmassa, jota Euroopan komissio osaltaan rahoittaa, esitettiin saamieni tietojeni mukaan nelj(cid:228)(cid:228) paikallisyhteis(cid:246)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)vastuulliseksi teemasta numero 3 (cid:148)kaupunkidemokratia(cid:148). N(cid:228)m(cid:228) nelj(cid:228) ehdokasta olivat: Issy- les-Moulineaux (Ranska), Porto Alegre (Brasilia), Salt (Espanja) ja Villa Mar(cid:237)a (Argentiina). N(cid:228)ist(cid:228) nelj(cid:228)st(cid:228) kaupungista vain kaksi ensimm(cid:228)ist(cid:228) t(cid:228)ytti kelpoisuusehdot muodollinen ehdotuksensa. ja niit(cid:228) pyydettiin j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Porto Alegren kaupunki tunnetaan maailmalla siit(cid:228), ett(cid:228) kansalaiset osallistuvat asioiden hoitamiseen (cid:148)osallistu- van talousarvion(cid:148) kokeilussa. Hanke on saanut huomiota t(cid:228)rkeimmiss(cid:228) kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) kehitysj(cid:228)rjest(cid:246)iss(cid:228) (Maailmanpankki, Latinalaisen Amerikan kehityspankki, PNUD jne. ). Lis(cid:228)ksi Porto Alegren esittelem(cid:228)n verkoston paikallisyhteis(cid:246)jen joukossa oli er(cid:228)it(cid:228) muita huomionarvoisia kokeiluja, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n kansalaisten osallistumista, kuten Villa Salvadorin kaupunki Perusta