title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/98, 29. juuni 1998, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, et hõlmata nende määrustega avalike teenistujate eriskeeme

eurovoc_concepts:
civil servant
self-employment
social security
wage earner

text: 308 ET Euroopa Liidu Teataja 31998R1606 25. 7. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 05/3. kd L 209/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1606/98, 29. juuni 1998, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ning määrust (EMÜ) nr 574/72, millega on kehtestatud määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord, et hõlmata nende määrustega avalike teenistujate eriskeeme EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) mis on esitatud pärast konsulteerimist võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjo- niga, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) (3) avalike teenistujate eriskeemiga kindlustatud isikud võivad samal ajal olla füüsilisest isikust ettevõtjad; asutamislepin- gus ei ole sätestatud vajalikke volitusi, et võtta füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse valdkonnas asjakoha- seid meetmeid, ning seepärast on õigustatud artikli 235 kasutamine; (4) kohanduste tegemiseks määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 jõustamistingimustes tuleks osaliselt kohandada nende määruste lisasid; võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) (5) lisas tuleks täpsustada kooskõlastamise kohaldamistingi- mused teatavate eriskeemide osas; ning arvestades, et: (1) (2) pidades silmas Euroopa Ühenduste Kohtu 1995. aasta novembri kohtuotsust kohtuasjas C-443/93 (Ioannis Vou- gioukas v. Idryma Koinonikon Asfalisseon — IKA, ECR 1995, tuleks laiendada määruste (EMÜ) nr 1408/71 (4) ja (EMÜ) nr 574/72 (5) reguleerimisala, et hõlmata avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isi- kute eriskeeme; lk I-4033), kõnesolevat kohtuotsust silmas pidades ja nimetatud mää- ruste kohaldamiseks on asjakohane pidada avalike teenis- tujate ja nendega võrdsustatud isikute eriskeemide liikmeid töötajateks käesolevas määruses sätestatud erikorra koha- selt; (1) EÜT C 46, 20. 2. 1992, lk 1. (2) EÜT C 94, 13. 4. 1992, lk 4. (3) EÜT C 98, 21. 4. 1992, lk 4. (4) EÜT L 149, 5. 7. 1971, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1223/98 (EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 1). (5) EÜT L 74, 27. 3. 1972, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1223/98 (EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 1). (6) (7) (8) tuleks arvesse võtta mõnes liikmesriigis kehtivate avalike teenistujate teatavate pensioni eriskeemide eripära ning eel- kõige eriskeemide ja üldskeemi kooskõlastussüsteemide puudumist mõnes liikmesriigis, teistes liikmesriikides keh- tivaid spetsiaalseid eriskeemide ja üldskeemi kooskõlastus- süsteeme, selliste skeemide piiratud reguleerimisala ning nende erilist eelarve- ja rahastamisstruktuuri, näiteks õigusi, mis on otseselt seotud pika teenistusajaga; puudub ühine avaliku teenistuja mõiste ning esineb olulisi erinevusi nii avalikke teenistujaid hõlmavates sotsiaalkait- sesüsteemides kui ka nende süsteemide kohaldamise mate- riaalsel ja personaalsel tasandil; nende pensioni eriskeemide eripära arvessevõtmiseks ja samal ajal kooskõlastussüsteemi üldise tasakaalu säilitami- seks võib üldisest liitmispõhimõttest piiratud määral kõr- vale kalduda, nii et nende skeemide kohaselt ei pea arvesse 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 võtma teises liikmesriigis eriskeemi käigus täitunud perioo- de, kuid nende perioodide kaotsiminek on välistatud selle- ga, et neid tuleb arvesse võtta esimese liikmesriigi üldskee- mis isegi juhul, kui periood ei ole selle skeemi osas asjaomase isiku puhul täitunud; (11) (9) nende eriskeemide eripära arvessevõtmiseks võib kohalda- tavate õigusaktide kindlaksmääramise tavapärasest korrast piiratud määral kõrvale kalduda, nii et teataval juhul saaks avalike teenistujate eriskeemidega hõlmatud isikute suhtes kohaldada mitme liikmesriigi õigusakte; nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivis 98/49/EÜ (1) (ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate lisapensioniõiguste kaitse kohta) sätestatud lisa- pensioniskeemide eripära ja -jooned ning selliste skeemide erinevused liikmesriikide vahel ja liikmesriikides näitavad, et need ei kuulu käesoleva määrusega ettenähtud kooskõ- lastussüsteemi ning seda süsteemi ei tohiks nende suhtes kohaldada, välja arvatud need skeemid, mis on hõlmatud mõistega “õigusaktid” vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punkti j esimesele lõigule ja need, mille kohta liik- mesriik on kõnesoleva artikli alusel esitanud avalduse, (10) avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute eriskee- mide liikmete huvides tuleks selliste skeemidega ettenäh- tud orvupensionid arvutada mitte 8. peatüki, vaid III jao- tise 3. peatüki alusel; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse määrust (EMÜ) nr 1408/71 järgmiselt: 1) artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega: “i) isik, kes on kohustuslikult või vabatahtlikult jätkuvalt kindlustatud ühe või mitme riski suhtes, mida hõlmavad töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustusskeemide liigid või avalike teenistujate eriskeem;” b) punkti j järele lisatakse järgmine punkt: “ja) “avalike teenistujate eriskeem” – sotsiaalkindlustusskeem, mis erineb asjaomastes liikmesriikides töötajate suhtes kohaldatavast üldisest sotsiaalkindlustusskeemist ning mida kohaldatakse kõigi avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute või ava- like teenistujate teatavate kategooriate suhtes;” c) punktile r lisatakse järgmine tekst: “kindlustusperioodideks peetakse ka avalike teenistujate eriskeemi käigus täitunud perioode;” d) punktile s lisatakse järgmine tekst: “töötamisperioodideks peetakse ka avalike teenistujate eriskeemi käigus täitunud perioode;” 2) artikli 2 lõige 3 jäetakse välja; 3) artikli 4 lõikest 4 jäetakse välja sõnad “ega avalike teenistujate või nendega võrdsustatud isikute eriskeemide suhtes”; 4) artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Vastavalt artiklitele 14c ja 14f alluvad isikud, kelle suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, ainult ühe liikmesriigi õigusaktidele. Kõnealused õigusaktid määratakse kindlaks vastavalt käesoleva jaotise sätetele;” (1) EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 46. 310 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 5) artikli 14d lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Artikli 14 lõigetes 2 ja 3, artikli 14a lõigetes 2, 3 ja 4, artikli 14c punktis a ja artiklis 14e osutatud isikuid käsitletakse nimetatud sätete alusel kindlaksmääratud õigusaktide kohaldamisel nii, nagu toimuks kogu nende töötamine vastava liikmesriigi territooriu- mil. ” 6) II jaotisse lisatakse järgmised artiklid: “Artikkel 14e Erieeskirjad, mida kohaldatakse avalike teenistujate eriskeemiga kindlustatud isikute suhtes, kes on ühe või mitme liikmesriigi territooriumil samaaegselt töötajad ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad Isiku suhtes, kes töötab samaaegselt avaliku teenistujana või sellega võrdsustatud isikuna ja on kindlustatud avalike teenistujate eriskeemiga ühes liikmesriigis ning on töötaja ja/või füüsilisest isikust ettevõtja ühe või mitme liikmesriigi territooriumil, kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, kus ta on avalike teenistujate eriskeemiga kindlustatud. Artikkel 14f Erieeskirjad, mida kohaldatakse avalike teenistujate suhtes, kes töötavad samaaegselt rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil ja on ühes neist riikidest eriskeemiga kindlustatud Isiku suhtes, kes töötab avaliku teenistujana või sellega võrdsustatud isikuna samaaegselt kahes või enamas liikmesriigis ja on kindlustatud vähemalt ühe sellise liikmesriigi avalike teenistujate eriskeemiga, kohaldatakse kõigi asjaomaste liikmesriikide õigusakte. ” 7) III jaotise 2. peatükki lisatakse järgmine jagu: “5. jagu Avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikud Artikkel 43a 1. Artikli 37, artikli 38 lõike 1, artikli 39 ning 2. , 3. ja 4. jao sätteid kohaldatakse analoogia põhjal avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikute suhtes. 2. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad avalike teenistujate eriskeemi alusel hüvitiste saamisõiguse tekkimise, lõppemise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse kõnesoleva liikmesriigi avalike teenistujate ühe või mitme eriskeemi kõigi kindlustusperioodide täitmisest või sellest, et neid peetakse kõnesoleva liikmesriigi õigusaktide kohaselt selliste perioodidega samaväärseks, võetakse arvesse ainult neid perioode, mida saab kõnesoleva liikmesriigi õigusaktide alusel tunnustada. Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimetatud perioode hüvitiste andmisel arvesse üldskeemi alusel või kui see ei õnnestu, siis tööliste või bürootöötajate suhtes kohaldatava kind- lustusskeemi alusel. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt arvutatakse hüvitised vaatlusperioodil saadud viimase palga või viimaste palkade alusel, läh- tub selle riigi pädev asutus arvutamisel ainult nendest nõuetekohaselt ümber hinnatud palkadest, mis on saadud sellisel perioodil või sellistel perioodidel, mil asjaomase isiku suhtes kehtisid kõnesolevad õigusaktid. ” 8) III jaotise 3. peatükki muudetakse järgmiselt: a) artikli 44 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Kui artiklis 79a ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat peatükki laste eest makstavate pensionide suurendamise või pensionilisandite suhtes ega vastavalt 8. peatüki sätetele antavate orvupensionide suhtes. ” b) lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 51a Avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikud 1. Artikli 44, artikli 45 lõigete 1, 5 ja 6 ning artiklite 46—51 sätteid kohaldatakse analoogia põhjal avalike teenistujate eriskee- miga hõlmatud isikute suhtes. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 2. Kui liikmesriigi õigusaktid seavad avalike teenistujate eriskeemi alusel hüvitiste saamisõiguse tekkimise, lõppemise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse kõnesoleva liikmesriigi avalike teenistujate ühe või mitme eriskeemi kõigi kindlustusperioodide täitu- misest või sellest, et neid peetakse kõnesoleva liikmesriigi õigusaktide kohaselt selliste perioodidega samaväärseks, võetakse arvesse ainult neid perioode, mida saab kõnesoleva liikmesriigi õigusaktide alusel tunnustada. Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise tingimustele, võetakse nimeta- tud perioode hüvitiste andmisel arvesse üldskeemi alusel või kui see ei õnnestu, siis tööliste või bürootöötajate suhtes kohaldatava kindlustusskeemi alusel. 3. Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt arvutatakse hüvitised vaatlusperioodil saadud viimase palga või viimaste palkade alusel, lähtub selle riigi pädev asutus arvutamisel ainult nendest nõuetekohaselt ümber hinnatud palkadest, mis on saadud sellisel perioo- dil või sellistel perioodidel, mil asjaomase isiku suhtes kehtisid kõnesolevad õigusaktid. ” 9) III jaotise 6. peatükile lisatakse järgmine jagu: “4. jagu Avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikud Artikkel 71a 1. 1. ja 2. jao sätteid kohaldatakse analoogia põhjal avalike teenistujate töötaoleku eriskeemiga hõlmatud isikute suhtes. 2. Avalike teenistujate töötaoleku eriskeemiga hõlmatud isikute suhtes ei kohaldata 3. jao sätteid. Avalike teenistujate töötaoleku eri- skeemiga hõlmatud tööta isik, kes on osaliselt või täielikult ilma tööta ja kes viimase tööloleku ajal ei elanud pädeva riigi, vaid mõne muu liikmesriigi territooriumil, saab abiraha pädeva riigi õigusaktide alusel nagu siis, kui ta elaks selle riigi territooriumil; nimetatud abiraha maksab pädev asutus oma kulul. ” 10) lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 79a Sätted, mis käsitlevad hüvitisi orbudele, kellel on õigus saada hüvitist avalike teenistujate eriskeemi alusel 1. Olenemata artikli 78 sätetest arvutatakse avalike teenistujate eriskeemi alusel makstavad orvupensionid vastavalt 3. peatüki säte- tele. 2. Kui lõikes 1 sätestatud juhul on kindlustus-, töötamis-, füüsilise ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodid ka üldskeemi alusel täitunud, makstakse selle üldskeemi alusel maksmisele kuuluvad hüvitised vastavalt 8. peatüki sätetele. Avalike teenistujate eriskeemi sätete kohaselt täitunud kindlustus-, töötamis- või füüsilise ettevõtjana tegutsemise perioode või kõnesoleva liikmesriigi õigusaktide kohaselt selliste perioodidega samaväärseks peetavaid perioode võetakse vajaduse korral arvesse hüvitiste saamisõiguse tekkimisel, säilitamisel või ennistamisel vastavalt selle üldskeemi sätetele. ” 11) lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 95c Üleminekusätted määruse (EÜ) nr 1606/98 kohaldamiseks 1. Määruse (EÜ) nr 1606/98 (*) alusel ei teki mingeid õigusi perioodide suhtes enne 25. oktoobrit 1998. 2. Kõiki enne 25. oktoobrit 1998 liikmesriigi õigusaktide kohaselt täitunud kindlustusperioode ning vajaduse korral ka töötamis-, elamis- ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode võetakse arvesse hüvitise saamisõiguse kindlaksmääramiseks määruse (EÜ) nr 1606/98 sätete alusel. 3. Vastavalt lõike 1 sätetele omandatakse õigus määruse (EÜ) nr 1606/98 alusel ka juhul, kui see on seotud kindlustusjuhtumiga, mis toimus enne 25. oktoobrit 1998. 312 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Kõik hüvitised, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates 25. oktoobrist 1998 tingimusel, et õiguste põhjal, mille alusel on varem hüvitisi määratud, ei ole tehtud ühekordset summeeritud väljamakset. 5. Selle isiku õigused, kellele pension määrati enne 25. oktoobrit 1998, võib asjaomase isiku taotluse põhjal läbi vaadata, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1606/98 sätteid. Seda sätet kohaldatakse ka teiste artiklites 78 ja 79 osutatud hüvitiste suhtes niivõrd, kui see on kohaldatav artiklite 78 ja 79a puhul. 6. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates 25. oktoobrist 1998, jõustuvad määrusest (EÜ) nr 1606/98 tulenevad õigused alates sellest kuupäevast ning asjaomase isiku suhtes ei või kohaldada ühegi liikmesriigi õigusaktide sätteid, mis on seotud õiguste lõppemise või aegumisega. 7. Kui lõikes 4 või 5 osutatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist alates 25. oktoobrist 1998, jõustuvad lõppemata või aegumata õigused alates taotluse esitamise kuupäevast, kui mõne liikmesriigi õigusaktides ei ole soodsamaid sätteid. (*) EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 1. ” 12) IV lisa A osa punkti D tekst asendatakse järgmisega: “D. HISPAANIA Õigusaktid invaliidsuskindlustuse kohta üldskeemi ja eriskeemide alusel, välja arvatud avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtu- struktuuri eriskeemid. ” 13) VI lisa muudetakse järgmiselt: a) A osasse BELGIA lisatakse järgmine punkt: “12. Kahjustav sündmus, millele on osutatud 9. märtsi 1953. aasta seaduse (millega tehakse teatavaid kohandusi sõjaväelaste pen- sionides ning antakse tasuta arstiabi ja retseptiravimeid rahuajal invaliidistunud sõjaväelastele) artiklis 1, on tööõnnetus või kutsehaigus käesoleva määruse III jaotise 4. peatüki tähenduses. ” b) B osasse TAANI lisatakse järgmine punkt: “10. Isikult, kes on hõlmatud avalike teenistujate eriskeemiga ja on Taani resident ning a) kelle suhtes ei kohaldata III jaotise 1. peatüki 2. –7. jao sätteid; ning b) kellel ei ole õigust saada Taanis pensioni, võivad pädevad asutused nõuda Taanis antud mitterahaliste hüvitiste maksumuse tasumist, kui mitterahalised hüvitised on hõlmatud asjaomase eriskeemi ja/või seda täiendava isikukindlustusskeemiga. See nõue kehtib ka sellise isiku abikaasa ja alla 18aastaste laste kohta. ” c) C osasse SAKSAMAA lisatakse järgmine punkt: “21. a) Mitterahaliste hüvitiste korral ei kohaldata III jaotise 1. peatüki 2. –7. jagu isikute suhtes, kellel on õigus saada mittera- halisi hüvitisi avalike teenistujate või nendega võrdsustatud isikute skeemi alusel ning kes ei ole kohustusliku ravikind- lustussüsteemi kohaselt kindlustatud. b) Kui avalike teenistujate skeemiga hõlmatud isik elab liikmesriigis, mille õigusaktide kohaselt: — ei sõltu mitterahaliste hüvitiste saamisõigus isiku kindlustatusest või töötamisest, ja — ei ole pensioni maksmist ette nähtud, soovitab isiku ravikindlustusasutus tal oma elukohaliikmesriigi asjaomastele asutustele teatada, et ta ei soovi kasutada elukohaliikmesriigi siseriiklike õigusaktidega ettenähtud õigusi mitterahaliste hüvitiste saamiseks. Sel juhul võib vaja- duse korral osutada määruse artiklile 17a. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 22. Olenemata punktist 21, mitterahaliste hüvitiste korral kohaldatakse määruse artikli 27 sätteid isikute suhtes, kellel on õigus saada pensioni nii Beamtenversorgungsrecht’i kui ka mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel. 23. 4. peatükki ei kohaldata isikute suhtes, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi avalikele teenistujatele või nendega võrdsustatud isikutele ettenähtud õnnetusjuhtumikindlustuse alusel. ” d) D osa HISPAANIA muudetakse järgmiselt: i) punkt 3 asendatakse järgmisega: “3. a) Kõigis Hispaania sotsiaalkindlustussüsteemides, välja arvatud avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruk- tuuri skeemid, peetakse töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kes ei ole Hispaania õigusaktide kohaselt enam kindlustatud, riski materialiseerumise ajal määruse III jaotise 3. peatüki sätete rakendamisel endiselt kindlusta- tuks, kui ta on riski materialiseerumise ajal kindlustatud mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel või, kindlus- tuse puudumisel, kui selle sama riski eest tuleb maksta hüvitist vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele. Viimati nimetatud tingimust peetakse täidetuks artikli 48 lõikes 1 osutatud juhul. b) määruse III jaotise 3. peatüki sätete rakendamisel võetakse töötajal riikliku pensioni saajaid käsitleva seaduse konsolideeritud teksti artikli 31 punktis 4 sätestatud kohustuslikust pensionieast või kohustuslikust tagandami- seast puudujäävaid aastaid arvesse teenistusajana ainult juhul, kui selle riski materialiseerumise ajal, mille alusel tuleb maksta invaliidsuspensioni või toitjakaotuspensioni, oli hüvitise saaja hõlmatud Hispaania avalike teenis- tujate eriskeemiga või tegevusega, mille suhtes seda skeemi kohaldatakse. ” ii) lisatakse järgmised punktid: “5. Teistes liikmesriikides täitunud perioode, mis tuleb arvutada avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide kohaselt, käsitletakse määruse artikli 47 kohaldamisel samal viisil nagu Hispaania avaliku teenistuja ajaliselt lähimaid täitunud perioode. 6. Avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemides kasutatav väljend acto de servicio (teenistusjuh- tum) osutab tööõnnetustele ja kutsehaigustele määruse III jaotise 4. peatüki sätete tähenduses ja rakendamisel. 7. a) Mitterahaliste hüvitiste korral ei kohaldata III jaotise 1. peatüki 2. –7. jagu isikute suhtes, kes saavad hüvitisi ava- like teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide alusel ja on hõlmatud Hispaania skeemiga “Mu- tualismo administrativo”. b) Kui ühe kõnesoleva skeemiga hõlmatud isik elab liikmesriigis, mille õigusaktide kohaselt: — ei sõltu mitterahaliste hüvitiste saamisõigus isiku kindlustatusest või töötamisest, ja — ei ole pensioni maksmist ette nähtud, soovitab isiku ravikindlustusasutus tal oma elukohaliikmesriigi asjaomastele asutustele teatada, et ta ei soovi kasutada elukohaliikmesriigi siseriiklike õigusaktidega ettenähtud õigusi mitterahaliste hüvitiste saamiseks. Sel juhul võib vajaduse korral osutada määruse artiklile 17a. 8. Olenemata punktist 7, mitterahaliste hüvitiste korral kohaldatakse määruse artikli 27 sätteid isikute suhtes, kellel on õigus saada pensioni nii avalike teenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemide kui ka mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel. ” c) F osasse KREEKA lisatakse järgmised punktid: “7. Avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute suhtes, kes on tööle võetud 31. detsembriks 1982, kohaldatakse analoogia alusel määruse III jaotise 2. ja 3. peatükki, kui asjaomaste isikute kindlustusperioodid on täitunud teises liik- mesriigis avalike teenistujate ja nendega võrdsustatud isikute pensioni eriskeemide raames või üldskeemi raames ja asjaomased isikud on avalike teenistujatena või nendega võrdsustatud isikutena tööle võetud kooskõlas Kreeka õigus- aktidega. 314 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 8. Kui avalike teenistujate või nendega võrdsustatud isikute eriskeemi alusel ei ole saadud pensioniõigust, ei piira artikli 43a lõike 2 ja artikli 51a lõike 2 sätete kohaldamine Kreeka õigusaktide (tsiviil- ja sõjaväepensionide koodeks) kohal- damist seoses kindlustusperioodide ülekandmisega avalike teenistujate eriskeemist töötajate üldisesse kindlustusskee- mi, tehes nõutava makse. ” f) I osasse LUKSEMBURG lisatakse järgmised punktid: “5. Avaliku teenistuja puhul, kes teenistusest lahkumise ajal ei kuulu Luksemburgi õigusaktide reguleerimisalasse, võe- takse pensioni arvutamisel aluseks asjaomase isiku viimane palk enne Luksemburgi riigi teenistusest lahkumist, mis on määratud kooskõlas pensioni määramise ajal kehtivate õigusaktidega. 6. Kui teises liikmesriigis minnakse Luksemburgi kohustuslikult skeemilt üle avalike teenistujate või nendega võrdsusta- tud isikute eriskeemile, peatatakse tagasiulatuva mõjuga kindlustust käsitlevate Luksemburgi õigusaktide kohaldami- ne. 7. Luksemburgi kohustusliku skeemi perioodide kinnitamisel võetakse aluseks ainult Luksemburgis täitunud perioodid. ” g) K osa AUSTRIA muudetakse järgmiselt: i) punkt 1 asendatakse järgmisega: “1. Määruse kohaldamisel jäävad üldskeemilt avalike teenistujate eriskeemile üleminekul kehtima Austria õigusaktid, mis käsitlevad kindlustusperioodide ülekandmist ülekandesumma maksmise kaudu. ” ii) lisatakse järgmine punkt: “6. Määruse kohaldamisel käsitletakse relvajõudude kaitse kohta vastuvõetud seaduse (Heeresversorgungsgesetz — HVG) alusel makstavaid hüvitisi tööõnnetuste ja kutsehaiguste eest makstavate hüvitistena. ” h) L osa PORTUGAL tekst asendatakse järgmisega: “L. PORTUGAL Avalike teenistujate või nendega võrdsustatud isikute eriskeemiga hõlmatud isikute puhul, kes ei tööta pensionile jäädes või pensioniõiguste kindlaksmääramisel enam Portugali valitsusasutuses, võetakse pensioni arvutamisel aluseks viimane selles asutuses saadud palk. ” i) M osasse SOOME lisatakse järgmine punkt: “5. Kui avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isik on Soome resident ning: a) b) kui III jaotise I peatüki 2. –7. jagu ei kohaldata ja kui kõnesoleval isikul ei ole õigust saada Soomes pensioni, vastutab see isik temale või ta pereliikmetele Soomes määratud mitterahaliste hüvitiste maksumuse eest, kui need on hõlmatud avalike teenistujate eriskeemiga ja seda täiendava isikukindlustusskeemiga. ” j) N osasse ROOTSI lisatakse järgmine punkt: “5. Isik, kes on hõlmatud avalike teenistujate eriskeemiga ja on Rootsi resident ning a) b) kelle suhtes ei kohaldata III jaotise 1. peatüki 2. –7 jao sätteid ja kellel ei ole õigust saada Rootsis pensioni, peab tasuma talle Rootsis antud arstiabi eest Rootsi õigusaktides mitteresidentidele kehtestatud ulatuses, kui antud ars- tiabi on hõlmatud asjaomase eriskeemiga ja/või seda täiendava isikukindlustusskeemiga. See nõue kehtib ka sellise isiku abikaasa ja alla 18aastaste laste kohta. ” 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 Määrust (EMÜ) nr 574/72 muudetakse järgmiselt: 1) artikli 8 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: Artikkel 2 “3. Määruse artikli 14c punktis b ja artiklis 14f osutatud juhul, kui kõnesoleval isikul või tema pereliikmel on õigus taotleda haiguse või raseduse ja sünnituse korral mitterahalist hüvitist kahe kõnesoleva riigi õigusaktide alusel, kohaldatakse järgmisi reegleid:” 2) artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Erandina lõigetest 1 ja 2 säilitatakse määruse artikli 14c punktis b ja artiklis 14f osutatud juhul kõik asjaomaste liikmesriikide õigus- aktide alusel omandatud õigused matusetoetuse saamiseks. ” 3) lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 12b Eeskirjad, mida kohaldatakse määruse artiklites 14e ja 14f osutatud isikute suhtes Käesoleva määruse artiklitega 14e või 14f hõlmatud isikute suhtes kohaldatakse analoogia põhjal artikli 12a lõigete 1, 2, 3 ja 4 sätteid. Määruse artikliga 14f hõlmatud juhul peavad nende liikmesriikide, kelle õigusakte on otsustatud kohaldada, pädevate asutuste poolt nimetatud institutsioonid üksteist informeerima. ” 4) artikli 15 lõike 1 punkti a viimane lause asendatakse järgmisega: “Määruse artikli 14c punktis b või artiklis 14f osutatud juhul võtavad eespool nimetatud institutsioonid hüvitiste määramisel arvesse ka kattuvaid kindlustus- või elamisperioode, mis on täitunud kohustusliku kindlustusskeemi alusel vastavalt kõnesolevate liikmesrii- kide õigusaktidele. ” 5) lisa 1 muudetakse järgmiselt: a) A osasse BELGIA lisatakse järgmine tekst: “3. Ministre des Pensions, Bruxelles — Minister van Pensioenen, Brussel (pensioniminister, Brüssel). 4. Ministre de la Fonction publique — Minister van Ambtenarenzaken, Brussel (avaliku teenistuse minister, Brüssel). ” b) B osasse TAANI lisatakse järgmine tekst: “5. Finansministeren (rahandusminister), København” c) F osasse KREEKA lisatakse järgmine tekst: “6. Υπουργός Οικονομικών, Αθήνα,(majandusminister), Ateena” d) H osasse ITAALIA lisatakse järgmine tekst: “5. Ministero del tesoro, del bilancio e della programmazione economica Roma (riigikassa, eelarve ja majanduse planeerimise minister), Roma” e) I osasse LUKSEMBURG lisatakse järgmine tekst: “3. Ministère de la Fonction publique et de la réforme administrative (avaliku teenistuse ja haldusreformi minister), Luxembourg” f) K osasse AUSTRIA lisatakse järgmine tekst: “3. Avalike teenistujate eriskeemide puhul: Bundesminister für Finanzen (riigi rahandusminister), Wien, või asjaomane liidumaa valitsus (Landesregierung)” g) L osasse PORTUGAL lisatakse järgmine tekst: “5. Ministro das Finanças (rahandusminister), Lisboa 6. Ministro Adjunto e da Administração Interna (siseasjade riigisekretär), Lisboa” 316 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 6) 2. lisa muudetakse järgmiselt: a) A osa BELGIA muudetakse järgmiselt: i) punktile 2 lisatakse järgmine tekst: “f) avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikute invaliidsus: Administration des pensions du Ministère des Finances ou le service qui gère le régime spécial de pension – Administratie van pensioenen van het Ministerie van Financiën of de dienst die het bijzonder stelsel beheert (rahandusministeeriumi pensio- niosakond või pensionide eriskeemi juhtiv talitus)” ii) punktile 3 lisatakse järgmine tekst: “e) avalike teenistujate eriskeem: iii) punktile 4 lisatakse järgmine tekst: Administration des pensions du Ministère des Finances ou le service qui gère le régime spécial de pension – Administratie van pensioenen van het Ministerie van Financiën of de dienst die het bĳzonder stelsel beheert (rahandusministeeriumi pen- sioniosakond või pensionide eriskeemi juhtiv talitus)” “f) kogu Belgia avalik sektor: Selle haldusala personaliosakond, kus avalik teenistuja töötab g) sõjaväelaste ja sandarmite skeem: Administration des pensions du Ministère des Finances – Admi- nistratie van Pensioenen van het Ministerie van Financiën (ra- handusministeeriumi pensioniosakond)” iv) punktile 5 lisatakse järgmine tekst: “c) kogu Belgia avalik sektor: Selle haldusala personaliosakond, kus avalik teenistuja töötab d) sõjaväelaste ja sandarmite skeem: Administration des pensions du Ministère des Finances – Admi- nistratie van Pensioenen van het Ministerie van Financiën (ra- handusministeeriumi pensioniosakond)” v) punkti 6 alapunktile b lisatakse järgmine tekst: “iv) kogu Belgia avalik sektor: v) sõjaväelased ja sandarmid: vi) punkti 6 alapunktile c lisatakse järgmine tekst: “iii) kogu Belgia avalik sektor: iv) sõjaväelased ja sandarmid: vii) punktile 6 lisatakse järgmine tekst: “d) isikud, kellel on õigus saada pensioni avalike teenis- tujate eriskeemi alusel: Selle haldusala personaliosakond, kus avalik teenistuja töötab Administration des pensions du Ministère des Finances – Admi- nistratie van Pensioenen van het Ministerie van Financiën (ra- handusministeeriumi pensioniosakond)” Selle haldusala personaliosakond, kus avalik teenistuja töötab Administration des pensions du Ministère des Finances – Admi- nistratie van Pensioenen van het Ministerie van Financiën (ra- handusministeeriumi pensioniosakond)” Administration des pensions du Ministère des Finances ou le service qui gère le régime spécial de pension – Administratie van Pensioenen van het Ministerie van Financiën of de dienst die het bĳzonder stelsel beheert (rahandusministeeriumi pen- sioniosakond või pensionide eriskeemi juhtiv talitus)” 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 b) B osa TAANI muudetakse järgmiselt: i) punktile 2. Invaliidsus lisatakse järgmine tekst: “c) avalike teenistujate pensione käsitlevate õigusaktide alusel makstavad pensionid Finansministeriet, Økonomistyrelsen (rahandusministeerium, finantskorralduse ja haldusküsimuste amet), Københaven” ii) punktile 3. Vanadus ja toitjakaotus (pensionid) lisatakse järgmine tekst: “c) avalike teenistujate pensione käsitlevate õigusaktide alusel makstavad pensionid Finansministeriet, Økonomistyrelsen (rahandusministeerium, finantskorralduse ja haldusküsimuste amet), Københaven” c) D osa HISPAANIA muudetakse järgmiselt: i) punkti 1 esimene rida asendatakse järgmisega: “1. Kõik skeemid, välja arvatud meremeeste skeem ning avalike teenistujate, sõjaväelaste ja kohtuteenistujate skeem. ” ii) lisatakse järgmised punktid: “4. Avalike teenistujate eriskeem a) Vanadus, toitjakaotus (sealhulgas orvupensionid) ja invaliidsuspensionid Dirección General de Costes de Personel y Pensiones Públicas — Ministerio de Economía y Hacienda (personalikulutuste ja ava- liku sektori pensionide peadirektoraat, majandus- ja rahandus- ministeerium) b) Raske puude puhul ja ülalpeetavale puudega lap- sele makstavate lisatoetuste määramine: Mutualidad General de Funcionarios Civiles del Estado (Avalike teenistujate üldine vastastikuse abi kindlustusskeem), Madrid 5. Sõjaväelaste eriskeem a) Vanadus, toitjakaotus (sealhulgas orvupensionid) ja invaliidsuspensionid: Dirección General de Personal, Ministerio de Defensa (personali peadirektoraat, kaitseministeerium), Madrid b) töövõimetuspensionide, raske puude puhul makstavate toetuste ja ülalpeetava puudega lapse eest makstavate peretoetuste määramine c) Peretoetused: Instituto Social de las Fuerzas Armadas (relvajõudude sotsiaal- amet), Madrid Las Delegaciones Provinciales del Ministerio de Defensa (kaitse- ministeeriumi maakondlikud talitused) 6. Kohtuteenistujate eriskeem Raske puude puhul makstavate toetuste ja ülalpee- tava puudega lapse eest makstavate toetuste määra- mine La Mutualidad General (kohtuorganite üldine vastastikuse abi kindlustusfond), Madrid” d) E osa PRANTSUSMAA muudetakse järgmiselt: i) punktile 3. I. A lisatakse järgmine tekst: “e) avalike teenistujate eriskeem (invaliidsus, vanadus, tööõnnetused ja kutsehaigused) i) liikmesriigi teenistujad Service des pensions du ministère chargé du budget (pensioni- osakond, eelarve eest vastutav ministeerium) ii) teenistujad piirkondlikes või kohalikes asutustes või haiglates Caisse des dépôts et consignations (deposiitkassa), Bordeaux centre” 318 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd ii) punktile 3. II. A lisatakse järgmine tekst: “iii) avalike teenistujate eriskeem (invaliidsus, vanadus, tööõnnetused ja kutsehaigused) aa) liikmesriigi teenistujad Service des pensions du ministère chargé du budget (pensioni- osakond, eelarve eest vastutav ministeerium) bb) teenistujad piirkondlikes või kohalikes asutustes või haiglates Caisse des dépôts et consignations (deposiitkassa), Bordeaux centre” e) F osa KREEKA muudetakse järgmiselt: i) punktile 2 lisatakse järgmine tekst: “iv) riikliku pensioni saajad ii) punktile 3 lisatakse järgmine tekst: “iv) riikliku pensioni saajad iii) punktile 5 lisatakse järgmine tekst: Γευικό Λογιστήριο του Κρaτους (üldine raamatupidamisamet), Ateena” Γευικό Λογιστήριο του Κρaτους (üldine raamatupidamisamet), Ateena” “iv) avalikud teenistujad ja nendega võrdsustatud isikud Γευικό Λογιστήριο του Κρaτους (üldine raamatupidamisamet), Ateena, või kindlustusasutus, kus töötaja oli või on kindlustatud” f) H osasse ITAALIA lisatakse järgmine tekst: “7. Avalike teenistujate pensionid INPDAP ( Istituto nazionale di previdenza per i dipendenti delle amministrazioni pubbliche) siseriikliku heaolu asutus riigihal- dusest sõltujatele, Rooma” g) I osa LUKSEMBURG punktile 2 lisatakse järgmine tekst: “e) avaliku sektori eriskeemid: pädev pensioniasutus” h) L osa PORTUGAL muudetakse järgmiselt: i) Sõnade “I. Mandri-Portugal” ette lisatakse järgmine alapealkiri: “A. ÜLDJUHUL:” ii) lisatakse järgmine tekst: “B. AVALIKE TEENISTUJATE ERISKEEM: 1. Haigus ning rasedus ja sünnitus — rahalised hüvitised — mitterahalised hüvitised Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento que, em cada organismo, exerça as funções de gestão e administração dos recursos humanos (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhti- mise eest) Direccáo-Geral de Protecção Social dos Funcionários e Agentes da Administracáo Publica (ADSE) (avalike teenistujate ja teiste avalikus teenistuses töötajate sotsiaalse kaitse peadirektoraat, Lisboa) 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 2. Peretoetused: Secretaris-Geral ou equivalente ou o departamento que, em cada organismo, exerca as funcões de gestão e administracáo dos recursos humanos (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhtimise eest) või Caixa Geral de Aposentacóes (para titulares de pensão) (üldine pensionifond) (pensionäridele), Lisboa 3. Invaliidsus ja vanadus: Caixa Geral de Aposentacóes (üldine pensionifond), Lisboa 4. Surm: — toitjakaotuspension — matusetoetus 5. Tööõnnetused ja kutsehaigused: 7) 3. lisa muudetakse järgmiselt: a) A osa BELGIA muudetakse järgmiselt: i) punktile I. 2 lisatakse järgmine tekst: “f) avalike teenistujate eriskeemiga hõlmatud isikute invaliidsus: ii) punktile I. 3 lisatakse järgmine tekst: “e) avalike teenistujate eriskeem: Caixa Geral de Aposentacões (üldine pensionifond), Lisboa Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento que, em cada organismo, exerça as funções de gestão e administração dos recursos humanos (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhti- mise eest) või Caixa Geral de Aposentaçóes (em caso de falecimnto de titula- res de pensão) (üldine pensionifond), (pensionäri surma korral), Lisboa Secretaris-Geral ou equivalente ou o departamento que, em cada organismo, exerca as funcóes de gestáo e administracáo dos recursos humanos (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhtimise eest), Lisboa või Caixa Geral de Aposentacóes (üldine pensionifond)” Administration des pensions du Ministère des Finances ou le service qui gère le régime spécial de pension – Administratie van pensioenen van het Ministerie van Financiën of de dienst die het bĳzonder stelsel beheert (rahandusministeeriumi pen- sioniosakond või pensionide eriskeemi juhtiv talitus)” Administration des pensions du Ministère des Finances ou le service qui gère le régime spécial de pension – Administratie van pensioenen van het Ministerie van Financiën of de dienst die het bĳzonder stelsel beheert (rahandusministeeriumi pen- sioniosakond või pensionide eriskeemi juhtiv talitus)” b) I osa LUKSEMBURG punktile 2 lisatakse järgmine tekst: “e) avaliku sektori eriskeemid: pädev pensioniasutus”; 320 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 8) 4. lisa muudetakse järgmiselt: a) B osassa TAANI lisatakse järgmine punkt: “2a. Avalike teenistujate pensione käsitlevate õigusaktide alu- sel makstavad pensionid Finansministeriet, Økonomistyrelsen (rahandusministeerium, finantskorralduse ja haldusküsimuste amet), Københaven” b) D osa HISPAANIA muudetakse järgmiselt: i) punkti 1 vasakpoolne veerg asendatakse järgmisega: “1. Kõik sotsiaalkindlustusskeemi kuuluvad skeemid, välja arvatud meremeeste skeem ning avalike teenistujate, sõjaväelaste ja kohtuteenistujate skeem, ning kõik juhtumid, välja arvatud töötus. ” ii) lisatakse järgmised punktid: “5. Avalike teenistujate eriskeem a) Vanadus, toitjakaotus (sealhulgas orvupensionid) ja invaliidsuspensionid: Dirección General de Costes de Personal y Pensiones Públicas — Ministerio de Economía y Hacienda (personalikulutuste ja ava- liku sektori pensionide peadirektoraat — majandus- ja rahan- dusministeerium) b) Raske puude puhul ja ülalpeetavale puudega lap- sele makstavate lisatoetuste määramine: Mutualidad General de Funcionarios Civiles del Estado (Avalike teenistujate üldine vastastikuse abi kindlustusskeem, Madrid) 6. Sõjaväelaste eriskeem a) Vanadus, toitjakaotus (sealhulgas orvupensionid) ja invaliidsuspensionid: Dirección General de Personal, Ministerio de Defensa (personali peadirektoraat, kaitseministeerium), Madrid b) töövõimetuspensionide, raske puude puhul makstavate toetuste ja ülalpeetava puudega lapse eest makstavate peretoetuste määramine: c) Peretoetused: Instituto Social de las Fuerzas Armadas (relvajõudude sotsiaal- amet), Madrid Dirección General de Personal, Ministerio de Defensa (personali peadirektoraat, kaitseministeerium), Madrid 7. Kohtuteenistujate eriskeem Raske puude puhul makstavate toetuste ja ülalpee- tava puudega lapse eest makstavate toetuste määra- mine: c) F osasse KREEKA lisatakse järgmine punkt: “’4. Riikliku pensioni saajad: La Mutualidad General Judicial (kohtuorganite üldine vastasti- kuse abi kindlustusfond), Madrid” Γευικό Λογιστήριο του Κρaτους (üldine raamatupidamisamet), Ateena” d) I osa LUKSEMBURG I jao punktile 2 lisatakse järgmine alapunkt: “e) avaliku sektori eriskeemid: pädev pensioniasutus” 9) 10. lisa muudetakse järgmiselt: a) A osasse BELGIA lisatakse järgmised punktid: “3. b. Määruse artiklite 14e ja 14f ning rakendusmääruse artikli 12b rakendamine Ministère des Affaires Sociales — Ministerie van Sociale Zaken (sotsiaalministeerium) 4. a. määruse artikli 17 rakendamine avalike teenistujate eriskeemi suhtes: Ministère des Affaires Sociales — Ministerie van Sociale Zaken (sotsiaalministeerium) koos asjaomase avalike teenistujate eri- skeemi osas pädeva asutusega” 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 321 b) D osa HISPAANIA muudetakse järgmiselt: i) punkti 3 vasakpoolne veerg asendatakse järgmisega: “3. Rakendusmääruse artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1, artikli 85 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamisel, välja arvatud meremeeste suhtes, ning kahe viimase artikli puhul, välja arvatud sõjaväelaste eriskeemiga hõlmatud isikud:” ii) lisatakse järgmine punkt: “7. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamine peretoetuste suhtes, mida makstakse sõjaväelaste eriskeemiga hõlmatud isiku- tele: La Dirección General de Personal del Ministerio de Defensa (personali peadirektoraat, kaitseministeerium)” c) I osa LUKSEMBURG punkti 7 alapunktile a lisatakse järgmine tekst: “v) avaliku sektori eriskeemid: pädev pensioniasutus” d) K osa AUSTRIA punkt 1 asendatakse järgmisega: “1. Määruse artikli 14 lõike 1 punkti b, artikli 14a lõike 1 punkti b ja artikli 17 kohaldamine: Bundesminister fur Arbeit, Gesundheit und Soziales (riigi töö-, tervishoiu- ja sotsiaalminister) Bundesminister fur Umwelt, Jugend und Familie (riigi keskkonna-, noorsoo- ja perekonna- minister); avalike teenistujate eriskeemide puhul peab olema kokkulepe avaliku sektori asjaomase tööandjaga. ” e) L osa PORTUGAL muudetakse järgmiselt: i) Sõnade “I. Mandri-Portugal” ette lisatakse järgmine alapealkiri: “A. ÜLDJUHUL:” ii) lisatakse järgmine tekst: “B. AVALIKE TEENISTUJATE ERISKEEM: 1. Määruse artikli 17 kohaldamine: 2. Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 ja artikli 11a kohaldamine: 3. Rakendusmääruse artikli 12a kohaldamine: Departamento de Relações Internacionais de Segurança Social (sotsiaalkindlustust käsitlevate rahvusvaheliste suhete osakond), Lisboa Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento que exerça as funções de gestão dos recursos humanos no organismo a que está vinculado o funcionário destacado (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inim- ressursside juhtimise eest ja kuhu lähetatud avaliku teenistuja kuulub) Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento que exerça as funções de gestão e administração dos recursos humanos no organismo a que o funcionário está vinculado (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhtimise eest ja kuhu lähetatud avalik teenis- tuja kuulub) 322 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 4. Rakendusmääruse artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohal- damine: Departamento de Relações Internacionais de Segurança Social (sotsiaalkindlustust käsitlevate rahvusvaheliste suhete osakond), Lisboa 5. Rakendusmääruse artikli 14 lõike 3 kohaldami- ne: Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento que exerça as funções de gestão e administração dos recursos humanos no organismo a que o funcionário está vinculado (peasekretariaat või samaväärne asutus või osakond, mis igas üksuses vastutab inimressursside juhtimise eest ja kuhu lähetatud avalik teenis- tuja kuulub) 6. Rakendusmääruse artikli 28 lõike 1, artikli 29 lõigete 2 ja 5, artikli 30 lõigete 1 ja 3 ning arti- kli 31 lõike 1 (teise lause) kohaldamine (tõendite esitamisel): Direccão-Geral de Protecção Social dos Funcionários e Agentes da Administração Pública (ADSE) (avalike teenistujate ja teiste avalikus teenistuses töötajate sotsiaalse kaitse peadirektoraat), Lisboa 7. Rakendusmääruse artikli 25 lõike 2, artikli 38 lõike 1, artikli 70 lõike 1 ja artikli 86 lõike 2 kohaldamine: 8. Rakendusmääruse artikli 17 lõigete 6 ja 7, artik- li 18 lõigete 3 ja 6, artikli 20, artikli 21 lõike 1, artikli 22, artikli 31 lõike 1 (esimese lause) ja artikli 34 lõigete 1 ja 2 (esimese lõigu) kohalda- mine (vastavalt kas isiku elu- või viibimiskoha- järgse institutsiooni suhtes): 9. Rakendusmääruse artikli 85 lõike 2 kohaldami- ne: Autoridade administrativa do lugar de residência dos familiares (pereliikmete elukohajärgne haldusasutus) Administração Regional de Saúde do lugar de residência ou de estada do interessado (asjaomase isiku elu- või viibimiskoha- järgne piirkondlik tervishoiuasutus) Secretaria-Geral ou equivalente ou o departamento do último organismo a que o interessado esteve vinculado, que exerça as funções de gestão e administração dos recursos humanos (pea- sekretariaat või samaväärne asutus või sellise üksuse inimres- sursside juhtimise eest vastutav osakond, kuhu isik viimati kuu- lus) 10. Rakendusmääruse artikli 102 lõike 2 kohalda- mine: Departamento de Relações Internacionais de Segurança Social (sotsiaalkindlustust käsitlevate rahvusvaheliste suhete osakond), Lisboa”. Käesolev määrus jõustub 25. oktoobril 1998. Artikkel 3 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 29. juuni 1998 Nõukogu nimel eesistuja R. COOK


title: 98/504/CE: Décision du Conseil du 29 juin 1998 relative à la conclusion de l'accord intérimaire sur le commerce et les mesures d'accompagnement entre la Communauté européenne, d'une part, et les États-Unis mexicains, d'autre part

eurovoc_concepts:
European Community
Mexico
interim agreement (EU)
trade agreement

formats: html pdf print

text: L 226/24 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 8. 98 (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) II CONSEIL D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 29 juin 1998 relative (cid:133) la conclusion de l’accord int(cid:130)rimaire sur le commerce et les mesures les d’accompagnement entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, d’une part, et (cid:144)tats-Unis mexicains, d’autre part (98/504/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, Les textes sont annex(cid:130)s (cid:133) la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment ses articles 57, paragraphe 2, derni(cid:138)re phrase, 66 et 113, en liaison avec l’article 228, paragraphe 2, premi(cid:138)re phrase, et paragraphe 3, deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a, Article 2 Le pr(cid:130)sident du Conseil proc(cid:138)de, au nom de la Commu- naut(cid:130) europ(cid:130)enne, (cid:133) la notification pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 19 de l’accord. vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis conforme du Parlement europ(cid:130)en (2), l’entr(cid:130)e en consid(cid:130)rant qu’il convient, en attendant vigueur de l’accord de partenariat (cid:130)conomique, de coordi- nation politique et de coop(cid:130)ration sign(cid:130) (cid:133) Bruxelles le 8 d(cid:130)cembre 1997, d’approuver l’accord int(cid:130)rimaire sur le les mesures d’accompagnement entre la commerce et Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, d’une part, et les (cid:144)tats-Unis mexicains, d’autre part, sign(cid:130) (cid:133) Bruxelles le 8 d(cid:130)cembre 1997, D(cid:144)CIDE: Article premier L’accord int(cid:130)rimaire sur le commerce et les mesures d’ac- compagnement entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, d’une part, et les (cid:144)tats-Unis mexicains, d’autre part, ainsi que les d(cid:130)clarations faites par la Communaut(cid:130) unilat(cid:130)ralement ou en commun avec d’autres parties sont approuv(cid:130)s au nom de la Communaut(cid:130). Article 3 La position d(cid:130)fendue par la Communaut(cid:130) aux 1. conseil et comit(cid:130) conjoints institu(cid:130)s par l’accord est arr(cid:136)t(cid:130)e par le Conseil sur proposition de la Commission, conform(cid:130)ment aux dispositions correspondantes du trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne. 2. Le pr(cid:130)sident du Conseil pr(cid:130)side le conseil conjoint et y pr(cid:130)sente la position de la Communaut(cid:130) conform(cid:130)- ment aux dispositions de l’article 8 de l’accord. Un repr(cid:130)- sentant de la Commission, assist(cid:130) par des repr(cid:130)sentants des (cid:144)tats membres, pr(cid:130)side le comit(cid:130) conjoint et y pr(cid:130)sente la position de la Communaut(cid:130) conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 10 de l’accord. Article 4 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est publi(cid:130)e au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Fait (cid:133) Luxembourg, le 29 juin 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident R. COOK (1) JO C 356 du 22. 11. 1997, p. 28. (2) JO C 167 du 1. 6. 1998


title: Meddelande från kommissionen - Ungern: Partnerskap för anslutning

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Hungary
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/33 UNGERN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/04) 1. INLEDNING I det yttrande som kommissionen, i enlighet med arti- kel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhand- lingar med Ungern inleds. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att i Ungern finns stabila insti- tutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Ungern kan betraktas som en fungerande marknadseko- nomi som har förmåga att på medellång sikt hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att Ungern, förutsatt att landet fortsät- ter sina ansträngningar för införlivande och lägger sär- skild vikt vid den konkreta tillämpningen, har förmåga att på medellång sikt tillämpa gemenskapens regelverk. Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Un- gern. Strategin inför anslutningen kommer dock att för- stärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen föl- jande: ”Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslut- ning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatlän- derna inom denna ram på grundval av ett tydligt definie- rat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatlän- derna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapspro- gram. ” Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandi- datländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter sam- råd med Ungern och på grundval av de principer, priori- teringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet. siella medlen för att hjälpa Ungern att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta part- nerskap för anslutning utgör en ram för ett antal poli- tiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Ungern, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslig- het och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de priorite- ringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 3. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som ga- ranterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättighe- ter samt respekt för och skydd av minoriteter. — Kandidatlandet skall ha en fungerande marknads- ekonomi liksom förmågan att hantera det konkur- renstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyl- digheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvän- digt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 2. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finan- 4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidat- land för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskrite- rierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt C 202/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 att fastställa olika etapper med prioriteringar med angi- vande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnå- endet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Ungern realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Ungern i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administra- tiva kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Ungern kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemen- skapens regelverk som innehåller en tidsplan för genom- förandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. I partnerskapet för anslutning anges att Ungern måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttran- det. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenska- pens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovär- digt och effektivt sätt. Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etapp- mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Ungern. 4. 1 Prioriteringar på kort sikt (1998) — Ekonomiska reformer: Översyn och uppdatering av prioriteringarna för landets ekonomiska politik på medellång sikt inom ramen för Europaavtalet. Fort- satta strukturella reformer (särskilt rörande hälso- vårdssystemet). — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt på områdena fytosanitära och veterinärmedicinska kontroller (särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna), miljö, tullpolitik, intern finansiell kontroll och regionalutveckling. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat certifiering och standardisering (ytterligara anpassning av lagstiftningen och ingående av ett europeiskt avtal om bedömning av överensstämmelse), statligt stöd (antagande av ramlagstiftning, fastställande av roll och befogenheter för en tillsynsmyndighet, tillämp- ning) och ökade insynsmöjligheter genom bättre för- teckningar över statligt stöd. Praktiskt hävdande av intellektuell äganderätt och ytterligare anpassning av bolagsrätten. Fullständig anpassning av och ökade möjligheter till insyn i lagstiftningen om offentlig upphandling så att den helt täcker den offentliga servicesektorn. — Rättsliga och inrikes frågor: Genomförande av flyk- tinglagstiftning som är förenlig med 1951 års Genève- konvention, utveckling av effektiv gränskontroll. — Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upp- rättande och påbörjande av genomförandet av detalje- rade tillnärmningsprogram och genomförandestrate- gier rörande enskilda rättsakter. Planering och inle- dande av genomförandet av dessa program och strate- gier. 4. 2 Prioriteringar på medellång sikt — Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att integre- ringen romerna. — Ekonomiska reformer: Fortsatt konsolidering av för- utsättningarna för en stark ökning av investeringarna genom en fortsatt tillämpning av sund makroekonom- isk politik och främjandet av strukturella reformer. — Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europa- avtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politi- ken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskrite- rierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläg- gande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Ungern förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Utveckling av en instans för bedrägeribe- kämpning och av en statlig revisionsmyndighet. För- bättring av rättssystemet och utbildning i gemenskaps- rätt och dess tillämpning för tjänstemän i rättsväsen- det Förstärkning av de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och för- 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/35 stärkning av myndigheterna med ansvar för livsme- delskontroll liksom av kärnsäkerhetsmyndigheten. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat ytterligare utveckling av organ för standardisering och bedömning av överensstämmelse samt upprättande och genomdrivande av ett system för marknadsöver- vakning, anpassning av den tekniska lagstiftningen rörande industriprodukter, ytterligare anpassning av konkurrenslagstiftningen, särskilt beträffande statligt stöd, förstärkning av de myndigheter som utövar tillsyn över konkurrensen och över det statliga stödet, anpassning vad gäller avregleringen av kapitalmarkna- den, finansiella tjänster, politik på det audiovisuella området och konsumentskydd, främjande av företags- utvecklingen, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande tele- kommunikation, konsumentskydd och den inre mark- naden för energi. — Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar bland annat genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandena, bekämpning av organi- serad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotika- handel och människosmuggling) och korruption, samt anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unio- nens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket. — Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning i förhållande till gemenskapens regelverk på jordbruks- området (inbegripet fytosanitära och veterinärmedi- cinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden, utveckling av kapacite- ten att införa och genomdriva den gemensamma jord- brukspolitiken, särskilt de grundläggande förvalt- ningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbrukspro- dukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytos- anitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för prov- tagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri. — Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande järnvägs- och vägtransport (tekniska kontroller) och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportin- frastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuro- peiska näten. — Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämp- liga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för delta- gande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstift- ningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Europeiska unionens normer. — Miljö: Detta omfattar bland annat utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genom- förandekontroll, fortgående planering och genomfö- rande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rätts- akter. Särskild vikt bör läggas vid hantering av avloppsvatten, avfallshantering, luftföroreningar, inte- grerad föroreningskontroll och riskhantering inom industrin. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områ- den. integreras i — Regionalpolitik och sammanhållning: Ytterligare för- stärkning av budgetförfarandena, de finansiella instru- menten, tillsynen och kontrollmekanismerna i syfte att delta i EU:s strukturprogram efter anslutningen. 5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKA- PENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD 5. 1 Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 282 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budge- ten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets för- ordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatlän- derna kommer systematiskt att krävas för samtliga inves- teringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Ungern, Europeiska investeringsbanken och de internatio- nella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finan- siella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för strukturpoliti- ken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genom- förs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Un- gern kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk. Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumen- tet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslut- ningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagan- det av gemenskapens regelverk och särskilt på de priorite- ringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemen- skapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Ungern i vilket Ungern C 202/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kom- missionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de bulgariska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t. ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenska- pens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programpla- nering över en period på fem till sex år. Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag. — Förstärkning av institutionell och administrativ kapa- citet, ”Institution building” (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutio- nerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvalt- ningar i Ungern och motsvarande organ i medlemssta- terna. Inledningsvis kommer detta organiserade sam- arbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor. — Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Ungerns infra- struktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveck- ling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare- bidraget för deltagande i ramprogrammet för forsk- ning och ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jord- bruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbets- miljö, transport och telekommunikation, iii) samfinan- siering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveck- ling av små och medelstora företag (2). teknisk utveckling, (1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Ungern att landet, i enlighet med komplementari- tetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansie- rade projekt. (2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag. 5. 2 De internationella finansiella institutens roll Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Ungern och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna pro- cess kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfi- nansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen. Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997–1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeu- ropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som god- kändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsban- ken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken. 6. VILLKORLIGHET Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Ungern fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpen- hamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av arti- kel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stö- det. 7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN Det finansiella stödet till Ungern kommer att vara bero- ende av om de projekt som den bulgariska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastruk- turprojekt. Om dessa principer leder till att Ungern inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kom- mer att överföras till det horisontella stödet för små och 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/37 medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturpro- jekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgö- relse för detta belopp. Ungern uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finan- siellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningspro- cessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd. Ungerns regering kommer under 1998 (helst inom finans- ministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentralise- rat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbe- gripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavta- let, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen. I samarbete med Ungerns regering kommer kommissio- nen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetför- ordning, särskilt artikel 105. 3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finan- siella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Ungern som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller struktur- fonderna. Kommissionen kan, om Ungern så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaran- den vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investe- ringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Ungerns nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbe- gripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen. Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare- program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finan- sieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen. 8. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Ungerns framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning. Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associe- ringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att upp- fylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer speci- fika frågor som hänskjuts till kommittén från underkom- mittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning. Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning. Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål. C 202/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 BILAGA Ungern kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning. 1. Politiska kriterier Insatser måste göras för att bygga vidare på de åtgärder som regeringen vidtagit för att garantera och skydda romernas rättigheter. Särskilda åtgärder måste vidtas för att effektivera rättsväsendet, höja domarnas utbildningsnivå och säkerställa stabilitet i författningsdomstolen. Bekämpningen av korruption måste vidare göras mera effektiv. 2. Ekonomiska kriterier Ungern bör befästa förutsättningarna för en hållbar tillväxt genom att upprätthålla en sund budgetsituation och fortsätta att genomföra en sund makroekonomisk politik. Reformen av systemet för social trygghet behöver slutföras för att understödja den makroekonomiska stabiliteten. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka de regleringsmekanismer som gör att marknads- ekonomin kan fungera effektivt. Ungern måste genomföra ett vittomfattande politiskt program för att säkerställa att brister i arbetsmarknadens sätt att fungera inte verkar hämmande på landets förmåga att stå emot konkurrensen på den inre marknaden. 3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna D e n a l l m ä n n a r a m e n — Ungern bör bemöda sig om att tillnärma och genomdriva lagstiftningen inom områdena intellektuell äganderätt, bolagsrätt, redovisning, uppgiftsskydd samt offentlig upphandling, särskilt upphandling av allmännyttiga tjänster (energi, telekommunikation, vatten och transport). F r i r ö r l i g h e t f ö r v a r o r — Den ramlagstiftning som gör att Ungern kan genomföra de grundläggande principerna i Europeiska unionens system har antagits. Infrastrukturen för bedömning av överensstämmelse behöver stärkas och en mekanism för marknadsövervakning inrättas. Tillnärmningen vad gäller direktiven om den ”nya metoden” bör påskyndas. Vad beträffar lagstiftningen på övriga områden bör anpassningen av läkemedelslagstiftningen fullbordas och tillnärmningen av direktiven om kemikalier och motorfordon slutföras. Ungern behöver upprätthålla sin snabba takt när det gäller tillnärmningen av lagstiftningen om industriprodukter så att Europeiska unionens system till fullo antas. F r i r ö r l i g h e t f ö r k a p i t a l — På det här området behöver ytterligare insatser göras, särskilt för att liberalisera kapitalrörelser till utlandet och avskaffa restriktioner för investeringar som görs av institutionella investerare. F r i r ö r l i g h e t f ö r t j ä n s t e r — Framstegen när det gäller införlivandet av lagstiftningen måste åtföljas av konkreta genomförandeåtgärder och en förstärkning av förvaltningen. Den nyligen införda lagstiftningen rörande banker och försäkringsbolag enligt vilken utländska företag får etablera filialer måste genomföras fullständigt. F r i r ö r l i g h e t f ö r p e r s o n e r — Vad gäller ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer måste insatser göras för att säkerställa att de lagstiftnings- och genomförandeåtgärder som är nödvändiga vidtas. Ytterligare ansträngningar måste göras för att säkerställa att nödvändiga lagstiftnings- och genomförande- åtgärder vidtas när det gäller samordningen av de sociala trygghetssystemen. Konkurrens Vad gäller statligt stöd måste ytterligare insatser göras för att säkerställa fullständig öppenhet, särskilt genom upprättande, i överensstämmelse med gemenskapens praxis, av en heltäckande förteckning över statliga stöd vilken sedan fortlöpande uppdateras. Den rättsliga ramen för beviljande av statligt stöd måste vidare anpassas till Europeiska gemenskapens lagstiftning om statligt stöd. Alla gällande stödåtgärder måste 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/39 ses över, och de åtgärder som inte är förenliga med Europaavtalet måste ändras eller avskaffas. Ungern måste fastställa de befogenheter och förfaranden som är nödvändiga för att övervakningsmyndigheten för statligt stöd skall kunna genomföra en systematisk övervakning av nya stöd. Vad gäller sektorer som av hävd är underkastade monopol bör politiken för avreglering och för öppnande av dessa sektorer för konkurrens fortsättas. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Forskning och teknisk utveckling Innovationsnivån i ekonomin behöver höjas och förbindelserna mellan forskningsinstitut, industrin och små och medelstora företag stärkas. Telekommunikation Ungern behöver vidta ytterligare regleringsåtgärder för att uppnå överensstämmelse med Europeiska unionens direktiv, särskilt vad beträffar samtrafik. Enligt gemenskapens regelverk krävs även att staten ser till att modern telefonservice finns att tillgå överallt till ett överkomligt pris. Det kommer att krävas betydande investeringar i systemet för att denna skyldighet skall kunna iakttas. Den audiovisuella sektorn Ändringarna av lagstiftningen på det audiovisuella området måste slutföras så att en fullständig anpassning till EG-kraven uppnås. Strukturanpassningen inom denna sektor bör fortsätta. 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Centralbankslagstiftningen måste bringas i full överensstämmelse med Europeiska gemenskapens bestämmel- ser och den inriktning på stabilitet som präglar dagens penning- och valutapolitik bör bibehållas. Beskattning Ytterligare anpassningar måste göras för att mervärdesskattelagstiftningen skall ligga helt i linje med kraven enligt gemenskapens regelverk. Särskilda ansträngningar behöver göras beträffande räckvidden för de olika skattesatser som gäller för mervärdesbeskattningen samt beträffande den särskilda mervärdesskatte- ordningen för jordbrukare. Det finns betydande skillnader mellan det ungerska punktskattesystemet och Europeiska gemenskapens krav och dessa måste åtgärdas. Vad gäller punktskatter bör Ungern ägna särskild uppmärksamhet åt upprättan- det av en ordning som innebär att varor som omfattas av tillfälligt upphävande av tull kan flyttas mellan olika skatteupplag. Skattestrukturerna och punktskattenivåerna behöver anpassas till gemenskapens modell. Kontrollförfarandena måste förstärkas för att underlätta bekämpning av bedrägerier. Statistik Frågorna om opartiskhet och insynsskydd måste klargöras för att Ungern inom de närmaste åren skall kunna uppfylla Europeiska unionens krav beträffande offentlig statistik. För Ungerns del måste förbätt- ringar ske bland annat när det gäller utrikeshandelsstatistiken och näringslivsstatistiken. Det måste också upprättas en systematisk koppling mellan näringslivsundersökningar och nationalräkenskaper. 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri I syfte att öka konkurrenskraften bör ytterligare insatser göras för att driva en politik för främjande av öppna och konkurrenskraftiga marknader vilken bygger på de styrmedel som ligger till grund för Europeiska gemenskapens industripolitik och gäller både marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv. ). Jordbruk Betydande ansträngningar måste göras för att säkerställa att den ungerska lagstiftningen anpassas till Europeiska unionens krav. När det gäller veterinära och fytosanitära krav måste Ungern särskilt försöka förbättra anläggningarna liksom inspektions- och kontrollåtgärderna för att skydda Europeiska unionens C 202/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 yttre gränser. De administrativa strukturerna måste förbättras så att det går att genomföra och genomdriva instrumenten inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet importordningarna. Jordbru- kets livsmedelssektor måste ytterligare omstruktureras så att dess konkurrenskraft förbättras. Energi De ansträngningar som nu görs för att anpassa lagstiftningen måste upprätthållas, särskilt vad gäller anpassningen av monopol (inbegripet import och export), tillträde till nät, energiprissättning, statliga ingrepp inom sektorerna för fasta bränslen och uran samt utvecklingen av normer för effektiv energianvänd- ning och bränslekvalitet. Genomförandet inom fastställda tidsfrister av kärnsäkerhetsprogrammen måste särskilt uppmärksammas så att alla kärnkraftsreaktorer anpassas till de säkerhetsnormer som generellt gäller i Europeiska unionen. Långsiktiga lösningar på avfallsproblemet måste vidare sökas och kärnsäkerhetsmyn- digheten förstärkas. Transport Ungern bör vidta åtgärder för att säkerställa ett fullständigt antagande av den nödvändiga Europeiska gemenskapslagstiftningen och ett effektivt genomförande av denna vad gäller den inhemska marknaden för godstransport på väg (marknadstillträde, sociala bestämmelser och säkerhetsbestämmelser) och tekniska kontroller av personbilar. Öppenhet i ekonomiskt hänseende och rätt till tillträde måste säkerställas inom järnvägssektorn. Åtgärder måste vidtas för att tillhandahålla de inhemska resurser som krävs för att säkerställa den framtida utvidgningen av det transeuropeiska transportnätet. Kontrollorganen, särskilt de kontrollorgan som ansvarar för transportsäkerhetsfrågor, bör förstärkas. På nationell nivå behöver särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen utvecklas. Små och medelstora företag Strävandena att skapa ett rättsligt och administrativt klimat som är gynnsamt för de små och medelstora företagen bör fortsätta i syfte att stödja utvecklingen av dessa företag. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Lagstiftningen måste anpassas till Europeiska unionens krav vad beträffar bl. a. hälsa och säkerhet i arbetsrätt. De sociala reformerna måste utvecklas vidare, och hälso- och sjukvårdssystemet bör förbättras. En aktiv, oberoende social dialog måste utvecklas liksom det sociala skyddet. De administrativa strukturerna måste förstärkas så att lagstiftningen blir effektivt genomförd. Regionalpolitik och sammanhållning Återstående reformer, särskilt införandet av nödvändiga ekonomiska styrmedel, måste genomföras så att Ungern efter sitt tillträde är redo att tillämpa gemenskapens regler och på ett effektivt sätt kan kanalisera medel från Europeiska gemenskapens strukturpolitiska program. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Betydande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att gemenskapens regelverk på miljöområdet till fullo införlivas, och väsentliga framsteg måste göras när det gäller att säkerställa den faktiska efterlevnaden. Den av Ungern föreslagna miljöstrategin inför anslutningen bör tillämpas. Särskilda ansträngningar måste göras för att uppnå fullständig överensstämmelse med Europeiska unionens regler beträffande avfall, vatten och naturskydd och för att säkerställa införlivandet av ramdirektiven om hantering av avloppsvatten från tätorter, dricksvatten, avfallshantering och luftförorening och av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Finansieringsstrategier måste fastställas inom vatten-, luft- och avfallssektorerna, där betydande investeringar måste göras. Möjligheten att använda marknadsbaserade instrument som finansieringskälla behöver uppmärksammas ytterligare. Betydande insatser behöver göras för att utveckla tillfredsställande strukturer för genomförandet och genomdrivandet av föreskrifterna. Allmänhetens miljömedvetande måste stimuleras. Konsumentskydd Lagstiftningen måste ändras vad beträffar t. ex. reklam, försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsälj- ning, oskäliga avtalsvillkor och fast egendom på tidsdelningsbasis, s. k. timeshare. En stark och oberoende konsumentrörelse, som stöds av de offentliga myndigheterna, behöver utvecklas. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/41 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Lagstiftningen behöver kompletteras på vissa väsentliga punkter. Begränsningarna i fråga om institutionella resurser behöver åtgärdas. Ungern måste utveckla mer effektiva system för gränsförvaltning, särskilt vid Europeiska unionens framtida yttre gränser. Den nya asyllagstiftningen måste genomföras i full överens- stämmelse med 1951 års Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning. Ungern måste se till att effektiva program för utbildning och institutionell utveckling genomförs inom de viktigaste institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor. Viseringspolitiken behöver uppmärksammas. Kampen mot alla former av organiserad brottslighet, inbegripet narkotikahandel, människohandel, tvättning av pengar, förfalskningar, falska dokument och bedrägerier måste intensifieras. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser De restriktioner som fortfarande upprätthålls av betalningsbalansskäl behöver gradvis avvecklas före anslutningen. Förberedelse måste göras för att Ungern vid tillträdet skall kunna tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess auto- noma handelspolitiska skyddsåtgärder. Den nationella lagstiftningen på området måste samtidigt avskaf- fas. Tull Tullagstiftningen måste anpassas till Europeiska gemenskapernas bestämmelser, och organisationen och personalens uppgifter måste anpassas till vad som gäller för en modern tullförvaltning. Omfattningen av den verksamhet som utförs i de talrika ”frizonerna” måste noggrant granskas i förhållande till gemenskapens lagstiftning. Insatser måste göras för att utveckla datoriserade system som medger ett fullständigt deltagande i tullunionen och den inre marknaden. Ungern måste särskilt uppmärksamma behovet av att förbereda tullförvaltningarna för tillämpningen av tullförfarandena med ekonomisk verkan, systemet med tillfälliga upphävandena av tullar samt förvaltningen av tullkvoter och tulltak. I sin strategiska planering behöver Ungern beakta förstärkningen av gränskontrollstationerna vid gränserna mot länder som vid Ungerns anslutning inte är medlemmar av Europeiska unionen. 3. 9 Finansiella frågor Ungern bör genomföra sina planer på att inrätta ett system för ekonomisk förvaltning som motsvarar det som tillämpas för Europeiska unionens strukturfonder. Nuvarande redovisningssystem och tullsystem bör ändras för att säkerställa en effektiv förvaltning av systemet med ”egna medel”. Nationalräkenskapernas tillförlitlighet måste säkerställas så att BNI-medlen kan beräknas korrekt. Ungern måste se till att dess mervärdesskattesytem fullständigt överensstämmer med gemenskapsdirektiven så att grunden för de egna medlen från mervärdesskatt kan bli korrekt fastställd. För att effektivisera bekämpningen av den svarta marknaden behöver ytterligare insatser göras för en fullständig datorisering och införande av ett system för dataöverföring med stor geografisk räckvidd. 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk För att säkerställa ett effektivt genomförande och genomdrivande av gemenskapens regelverk måste Ungern göra genomgripande reforminsatser i syfte att förstärka sin administrativa struktur inom flertalet i Europeiska unionen relevanta sammanhang sektorer. Klargöranden måste ske beträffande vissa frågor när det gäller den administrativa ramen (t. ex. fördelningen av kontroll, ansvarsområden, uppgifter och befogenheter). Exempelvis måste centrala kontrollorgan inrättas både för jordbruk och konsumentskydd. Förvaltningen och övervakningen av det lokala självstyret måste förbättras betydligt, och ansvarsområden och institutionella strukturer måste definieras tydligare. Insatser måste göras för att förstärka tillsyns- och regleringsorganen för veterinära och fytosanitära kontroller och livsmedelskontroll. De reformer av rättssystemet som nyligen antagits måste fullföljas som planerat för att säkerställa att rättssystemet förstärks både i resurshänseende och i fråga om relevant sakkunskap. Omfattande utbildnings- insatser för att höja domarnas utbildningsnivå, särskilt i frågor angående Europeiska unionen måste genomföras. På alla nivåer av civilförvaltningen behöver personalens allmänna yrkesmässiga standard förstärkas och förbättras, t. ex. genom utbildningsåtgärder (särskilt i fråga om ledningsförmåga) och höjda löner


title: Rådets beslut av den 29 juni 1998 om utnämning av en ledamot i Rådgivande kommittén för barnmorskeutbildning

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
midwife
vocational training

text: C 222/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 R¯DETS BESLUT av den 29 juni 1998 om utn…mning av en ledamot i R¿dgivande kommitt~n f‰r barnmorskeutbildning (98/C 222/05) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT FˆLJANDE med beaktande av r¿dets beslut 80/156/EEG av den 21 januari 1980 om inr…ttande av en r¿dgivande kommitt~ f‰r barnmorskeutbildning(cid:216)(˛), s…rskilt artiklarna 3 och 4 i detta, och med beaktande av f‰ljande: R¿det har genom ett beslut av den 23 oktober 1995(cid:216)(ˇ) utn…mt Pilar TOLEDANO GONZ@LEZ till ledamot i kommitt~n f‰r perioden till och med den 22 oktober 1998. Den spanska regeringen har utsett Adoraci(cid:246)n BELTR@N BALSELLS till att ers…tta Pilar TOLEDANO GONZ@LEZ. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Adoraci(cid:246)n BELTR@N BALSELLS utn…mns till ledamot i R¿dgivande kommitt~n f‰r barn(cid:220) morskeutbildning som ers…ttare f‰r Pilar TOLEDANO GONZ@LEZ under ¿terstoden av dennas mandatperiod, dvs. till och med den 22 oktober 1998. Enda artikel Utf…rdat i Luxemburg den 29 juni 1998. P¿ r¿dets v…gnar R. COOK Ordf‰rande (˛)(cid:217)EGT L 33, 11. 2. 1980, s. 13. (ˇ)(cid:217)EGT C 292, 7. 11. 1995, s. 2