title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1799/98 του Jose BARROS MOURA προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση του σχεδίου ύδρευσης της Ισπανίας μέσω κοινοτικών πόρων

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
environmental impact
hydraulic works
hydrology

formats: html pdf print

text: C 31/82 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai ston Geniko· Grammate·a toy Koinoboyli·oy kata·logo tvn ispanikv· n e·rgvn ta opoi·a lamba·noyn xrhmatodo·thsh sto plai·sio thw diasyno- riakh·w synergasi·aw thw Ispani·aw kai Galli·aw Interreg II A. Pro·keitai gia e·rga ta opoi·a epile·ghsan apo· diasynoriake·w oma·dew ergasi·aw kai ta opoi·a ypoblh·uhkan kata· thn teleytai·a synedri·ash thw Epitroph·w parakoloy·uhshw toy progra·mmatow ton Oktv· brio 1997 sxetika· me tiw perife·reiew thw Aragoni·aw, Kataloni·aw, kai Naba·raw. (cid:211)son afora· th Xv· ra tvn Ba·skvn, ta diasynoriaka· e·rga xrhmatodotoy·ntai eidiko·tera apo· to «Tamei·o Synergasi·aw Euskadi-Akitani·aw». Sto me·tro me to opoi·o symmorfv· nontai prow toyw kano·new epilejimo·thtaw kai tiw apaith·seiw toy en lo·gv progra·mmatow, ta e·rga ayta· ua sygxrhmatodothuoy·n sto plai·sio toy Interreg II A. (cid:211)son afora· ta e·rga ta opoi·a enta·ssontai sthn diasynoriakh· synergasi·a Interreg II G, kai eidiko·tera ta e·rga ta opoi·a symperilamba·nontai sta epixeirhsiaka· progra·mmata thw mesogeiakh·w Ispani·aw, h Epitroph· den mporei· na ta ejeta·sei kata· thn proparaskeyastikh· fa·sh toyw dedome·noy o·ti ta progra·mmata ayta· den e·xoyn ypoblhuei· ako·mh gia e·gkrish. (1999/C 31/109) GRAPTH ERVTHSH E-1799/98 ypobolh· : JosØ Barros Moura (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Xrhmatodo·thsh toy sxedi·oy y·dreyshw thw Ispani·aw me·sv koinotikv· n po·rvn H (grapth·) apa·nthsh sthn erv· thsh· moy H-0466/98 (1) apotelei·, toyla·xiston, e·na ela·xisto bh·ma proo·doy se sxe·sh me tiw prohgoy·menew apanth·seiw thw Epitroph·w h opoi·a tv· ra, an kai merikv· w, anagnvri·zei thn y·parjh eno·w «eunikoy· sxedi·oy y·dreyshw» thw Ispani·aw poy xrhmatodotei·tai me·sv toy ETPA. Ypobaumi·zontaw o·mvw th shmasi·a ayth·w thw ki·nhshw prow apokata·stash thw pragmatiko·thtaw, h apa·nthsh thw Epitroph·w ejakoloyuei· na sivpa· sxetika· me to gegono·w o·ti h epe·ndysh toy ETPA gia to Alke·ba ane·rxetai mo·no me 96,6 ekat. Ecu, kai o·xi me 300 ekat. Ecu. Ayto· to «ama·lgama» xrhmatodoth·sevn me·sv ETPA kai a·llvn koinotikv· n po·rvn, gia thn perioxh· toy Alente·zo e·xei vw profanh· syne·peia na kaui·statai dysxerh·w h sy·gkrish ana·mesa stiw xrhmatodoth·seiw toy ETPA poy proori·zontai gia paremba·seiw ston tome·a thw y·dreyshw sthn Portogali·a kai thn Ispani·a. Vsto·so, e·xontaw diapistv· sei o·ti sto «euniko· sxe·dio y·dreyshw» thw Ispani·aw h Epitroph· skopey·ei na ependy·sei me·sv toy ETPA 13 fore·w perisso·tera ap(cid:146) o·ti gia to sxe·dio Alke·ba, kai xvri·w na ti·uetai ypo· amfisbh·thsh to y·cow thw xrhmatodo·thshw alla· mo·no h diaforetikh· metaxei·rish poy epifyla·ssetai stiw dy·o xv· rew, ua mporoy·se a·rage h Epitroph·, gia pollosth· fora·, na apanth·sei sta ako·loyua ervth·mata: 1. Pistey·ei a·rage o·ti e·xei xrhsimopoih·sei iso·rropew kai amero·lhptew meuo·doyw prokeime·noy na ajiologh·sei tiw desmey·seiw poy synepa·gontai oi ependy·seiw kai sta dy·o kra·th me·lh; 2. (cid:201)xei a·rage ektimh·sei ton periballontiko· anti·ktypo tvn paremba·sevn toy «eunikoy· sxedi·oy y·dreyshw» thw Ispani·aw, idi·vw o·son afora· th leka·nh toy Goyadia·na; Poia prolhptika· me·tra e·xei uespi·sei; 3. Ua mporoy·se a·rage na moy koinopoih·sei ton kata·logo tvn shmantiko·tervn sxedi·vn poy aforoy·n tiw ektrope·w kai ta fra·gmata sth leka·nh toy Goyadia·na, poy xrhmatodotoy·ntai apo· to ETPA kai to Tamei·o Synoxh·w, paraue·tontaw kai ton proy¤pologismo· eno·w eka·stoy; (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Ma·i¤ow 1998). Apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Septembri·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn grapth· toy erv· thsh E-1447/98 (1). (1) EE C 386, 11. 12. 1998


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1814/98 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Protección de los pequeños ahorristas

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
company law
protection of shareholders
savings
shareholder
takeover bid

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/91 El fracaso de un programa de desarrollo no puede demostrarse simplemente enumerando los problemas a los que debe hacer frente. En este sentido, el informe no presenta cuÆl ser(cid:237)a la situaci(cid:243)n actual sin la existencia del programa, tema que generalmente tratar(cid:237)a cualquier evaluaci(cid:243)n. Por ejemplo, existen pruebas de que la pØrdida total del hÆbitat silvestre en zonas Campfire es muy inferior al nivel general de pØrdidas en el valle de Zambezi. AdemÆs, un programa de esta naturaleza no solamente tiene resultados cuantitativos, sino que conlleva otros procesos (como el fortalecimiento de las comunidades locales o los mayores niveles de autodeterminaci(cid:243)n) que tambiØn deben tenerse en cuenta. (1999/C 13/130) PREGUNTA ESCRITA E-1812/98 de Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Proyecto Euro-Regional de TelemÆtica Viaria en el corredor Lisboa-Madrid La Comisi(cid:243)n Europea estÆ desarrollando una serie de proyectos euro-regionales de TelemÆtica Viaria en el Æmbito de la Uni(cid:243)n, como puede ser el denominado ARTS, que transcurre desde Lisboa hasta Francia a travØs del noroeste espaæol, raz(cid:243)n por la que se formula esta pregunta. ¿QuØ motivos han impedido a la Comisi(cid:243)n programar otro potencial proyecto euro-regional de TelemÆtica Viaria en el corredor Lisboa-Madrid, atravesando la regi(cid:243)n de Extremadura? ¿Existen perspectivas de que se programe? En caso afirmativo, ¿cuÆndo? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de julio de 1998) La realizaci(cid:243)n del proyecto euro-regional ARTS estÆ comprendida en los proyectos financiados dentro de la l(cid:237)nea presupuestaria correspondiente a las redes transeuropeas (RTE) de transporte. El proyecto se inici(cid:243) en el otoæo de 1997 y tiene por objeto dar mayor continuidad y calidad a la gesti(cid:243)n de la circulaci(cid:243)n viaria y de los servicios de informaci(cid:243)n de trÆfico en los principales corredores internacionales entre Espaæa, Francia y Portugal. El corredor sur Lisboa-(cid:201)vora-MØrida-Madrid, que atraviesa la regi(cid:243)n de Extrema- dura, forma parte del proyecto. La Comisi(cid:243)n estÆ considerando otorgar una mayor ayuda al proyecto en 1998. (1999/C 13/131) PREGUNTA ESCRITA E-1814/98 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Protecci(cid:243)n de los pequeæos ahorristas Ciertamente, la Comisi(cid:243)n ha tenido conocimiento del reciente Texto (cid:218)nico que regula en Italia los mercados financieros y que representa una innovaci(cid:243)n en el Æmbito de la normativa de la «corporate governance». A pesar de los aspectos positivos de algunas normas encaminadas a la protecci(cid:243)n de los pequeæos ahorristas: 1. 2. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que dicha protecci(cid:243)n beneficia casi exclusivamente a los inversores asociados (fondos y asociaciones de dependientes) y no ofrece garant(cid:237)as al pequeæo ahorrista? ¿No considera que la obligatoriedad de la OPA totalitaria cuando un accionista supere el 30 % del capital bloquea de hecho la situaci(cid:243)n de control de los grandes grupos? En efecto, en la mayor(cid:237)a de las empresas italianas, la propiedad estÆ mucho mÆs concentrada y en el pequeæo grupo de grandes empresas con muchos accionistas (empresas pœblicas recientemente privatizadas), esta norma podr(cid:237)a tener un efecto disuasorio respecto de posibles escaladas que, en cuanto se superara este l(cid:237)mite mÆximo, exigir(cid:237)an un desembolso de miles de millones


title: Règlement (CE) n° 1220/98 de la Commission du 11 juin 1998 fixant la restitution maximale à l'exportation d'avoine dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: 12. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 167/15 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1220/98 DE LA COMMISSION du 11 juin 1998 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’avoine dans le cadre de l’adjudica- tion vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 de la Commission, du 12 septembre 1997, relatif (cid:133) une mesure particuli(cid:138)re d’inter- vention pour les c(cid:130)r(cid:130)ales en Finlande et en Su(cid:138)de (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1193/ 98 (6), et notamment son article 8, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 a ouvert une adjudication de la restitution (cid:133) l’exportation d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de et destin(cid:130)e (cid:133) (cid:136)tre export(cid:130)e de la Finlande et de la Su(cid:138)de vers tous les pays tiers; consid(cid:130)rant que l’article 8 du r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 5 au 11 juin 1998, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1773/97, la restitution maximale (cid:133) l’exportation d’avoine est fix(cid:130)e (cid:133) 49,25 (cid:130)cus par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 12 juin 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 du 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 165 du 10. 6. 1998, p. 10


title: QUESTION ECRITE no 1779/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Encadrement de l'Agence européenne pour l'environnement (AEE)

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
Greece
Ireland
competition (EU)
recruitment
regulations for civil servants

text: 22. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 50/91 La Commission reste nØanmoins vigilante pour dØfendre les intØrŒts de la CommunautØ et poursuit ses efforts en vue d(cid:146)amØliorer la sØcuritØ de ses rØseaux de transmission de donnØes. Par ailleurs, la Commission condamne toute tentative de violation de l(cid:146)intØgritØ et de la confidentialitØ des informations dØtenues ou transmises par les institutions. (1999/C 50/132) QUESTION (cid:201)CRITE E-1779/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (11 juin 1998) Objet: Encadrement de l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)environnement (AEE) Dans sa rØponse datØe du 13 mai 1998 au point 4 de ma question (E-1007/98) (1) sur les recrutements (cid:224) l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)environnement, Mme Bjerregaard a fourni un tableau d(cid:146)oø il ressort que, sur les cinquante-six employØs de l(cid:146)AEE, un seul est de nationalitØ grecque, alors que l(cid:146)Agence emploie sept Belges, quatre Portugais, trois Finlandais, sept NØerlandais et un seul Irlandais. Cette situation est d(cid:146)autant plus surprenante que la population de la GrŁce est au moins Øgale (cid:224) celle de la Belgique et du Portugal, sensiblement supØrieure (cid:224) celle de la Finlande et infØrieure, certes, (cid:224) celle des Pays-Bas, mais pas au point de justifier le nombre, sept fois plus ØlevØ, d(cid:146)employØs nØerlandais. On observe un phØnomŁne analogue s(cid:146)agissant du personnel irlandais de l(cid:146)Agence, l(cid:146)Irlande semblant sous-reprØsentØe au regard de sa population par rapport aux autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE. Comment, et (cid:224) quelle date, pourrait-il Œtre remØdiØ au dØsØquilibre flagrant qu(cid:146)accuse la composition des effectifs par nationalitØ, afin que la nationalitØ grecque puisse Œtre suffisamment reprØsentØe au sein du personnel de l(cid:146)AEE? (1) JO C 402 du 22. 12. 1998, p. 56. RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (13 juillet 1998) Le statut applicable aux fonctionnaires et autres agents des CommunautØs europØennes est valable pour l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)environnement. Son article 27 fixe les principes fondamentaux du recrutement et dispose que: «Le recrutement doit viser (cid:224) assurer (cid:224) l(cid:146)institution le concours de fonctionnaires possØdant les plus hautes qualitØs de compØtence, de rendement et d(cid:146)intØgritØ, recrutØs sur une base gØographique aussi large que possible parmi les ressortissants des (cid:201)tats membres des CommunautØs». L(cid:146)Honorable Parlementaire apprØciera l(cid:146)absence de rØpartition officielle des postes en fonction de critŁres gØographiques et dØmographiques. Au contraire, le recrutement repose essentiellement sur le mØrite et se fonde sur des concours ouverts et transparents qui sont con(cid:231)us en pensant (cid:224) cet objectif. Dans de petits organismes tels que l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)environnement, qui est implantØe dans le nord de l(cid:146)Europe, concilier le besoin d(cid:146)engager les meilleurs candidats et le besoin d(cid:146)assurer une bonne rØpartition gØographique poserait inØvitablement des problŁmes pratiques. Il en rØsulte que les dØsØquilibres apparents seront plus sensibles, comme c(cid:146)est le cas pour l(cid:146)Agence. La Commission croit que l(cid:146)Agence a respectØ les principes gØnØraux du recrutement de personnel et qu(cid:146)elle s(cid:146)est efforcØe de mieux Øquilibrer l(cid:146)engagement d(cid:146)experts nationaux. Ses reprØsentants au conseil d(cid:146)administration de l(cid:146)Agence porteront Parlementaire (cid:224) l(cid:146)attention du directeur gØnØral et de l(cid:146)ensemble du conseil. les prØoccupations de l(cid:146)Honorable


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1942/98 von Ernesto CACCAVALE Verletzung der EU-Vorschriften im Bereich des Umweltschutzes aufgrund der Errichtung von Windgeneratoren im Gebiet Alto Sannio (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
Italy
ecological balance
electrical energy
environmental protection
fund (EU)
historic site
wind energy

text: C 320/2 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 6. 11. 1999 (1999/C 320/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1942/98 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (11. Juni 1998) Betrifft: Verletzung der EU-Vorschriften im Bereich des Umweltschutzes aufgrund der Errichtung von Windgeneratoren im Gebiet Alto Sannio Im Gebiet Alto Sannio (Provinz Benevento, Italien) laufen zur Zeit Arbeiten zur Errichtung eines aus etwa 600 Windgeneratoren bestehenden Windkraftwerks. Obwohl es sich um ein spezielles Aufforstungsgebiet handelt, in das bereits Direktmittel der Europäischen Gemeinschaft zur Erhaltung des natürlichen landschaftlichen Reizes und zum Aufbau eines Fremdenverkehrgebiets in den Bergen geflossen sind, plant die Region Kampanien nun unter Verwendung weiterer Gemeinschaftsmittel teils unterirdisch, teils über Masten geführte Stromleitungen, über die der erzeugte Strom dem ENEL-Netz zugeleitet werden soll. Man kann zu Recht annehmen, daß dieses Windkraftwerk unter völliger Mißachtung der Gemeinschaftsrichtlinien zum Schutz, zur Erhaltung und Erschließung dieses Gebiets unter landschaftlichen, ökologischen, historischen und archäologischen Gesichtspunkten geplant wurde. Die gefährlichen Folgen dieser Arbeiten zeichnen sich bereits ab: Felsstürze, zerstörte Quellen, Millionen Kubikmeter Schutt auf den Berggipfeln, Aushubarbeiten in erdruschgefährdeten Gebieten. Außerdem fand keine Beteiligung der Öffentlichkeit an diesen Entscheidungen, wie in der Richtlinie 85/337/EWG (1) des Rates vom 27. Juni 1985 ausdrücklich vorgesehen, statt. Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. Ist es nach ihrer Ansicht nicht eine enorme Verschwendung, im gleichen Gebiet Gemeinschaftsmittel für die Finanzierung von Projekten, die nicht miteinander in Einklang zu bringen sind, zu gewähren? 2. Vertritt sie nicht die Ansicht, daß der Bau dieses Windkraftwerks D auch wenn die löbliche Absicht dahinter steckt, eine alternative und erneuerbare Energiequelle zu schaffen D auf einer unbedachten Raumordnungspolitik beruht, durch die irreversible Schäden an Wald, Fauna und Flora mit allen möglichen schwerwiegenden Auswirkungen hervorgerufen werden können? 3. Wäre es nicht angebracht, ein Verstoßverfahren gegen den italienischen Staat einzuleiten, weil er seinen Verpflichtungen in bezug auf die Durchführung und Einhaltung der Gemeinschaftsrichtlinien im Bereich des Umwelt- und Landschaftsschutzes nicht nachgekommen ist? (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. Ergänzende Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (7. Oktober 1998) Ergänzend zu ihrer Antwort vom 24. Juni 1998 kann die Kommission nunmehr folgendes mitteilen. Im Gebiet „Fortore“ wurden bzw. werden demnächst insgesamt 168 Windgeneratoren für die Erzeugung von Windenergie installiert. 44 davon wurden über die Maßnahme 5. 2 „Energie“ des Operationellen Programms (OP) für Kampanien, Zeitraum 1994-1999, finanziert. Die Region Kampanien, die für die Durchführung des OP zuständig ist, hat versichert, daß für alle fraglichen Projekte sämtliche vorgesehenen Genehmigungen erteilt wurden, einschließlich derjenigen der Gemeinden und sonstigen betroffenen lokalen Behörden sowie derjenigen des Ministeriums für das kulturelle und landschaftliche Erbe. Den Angaben der regionalen Behörden zufolge sind die Gebiete, in denen die Aufstellung von Wind- generatoren vorgesehen ist, weder von Aufforstungen betroffen noch von Auflagen, die der Erhaltung der Landschaft dienen. Auch wurden in diesen Gebieten im Rahmen der Strukturfondsinterventionen keine anderen Projekte finanziert, die mit den fraglichen Projekten unvereinbar wären. In jedem Fall wird die Kommission die italienischen Behörden im Begleitausschuß auffordern, die Verein- barkeit der verschiedenen ein und dasselbe Gebiet betreffenden Maßnahmen zu überprüfen und gegebenen- falls geeignete Schritte zu unternehmen, um etwaigen Problemen abzuhelfen. Was die Einhaltung der Richtlinie 85/337/EWG über die Umweltverträglichkeitsprüfung bei bestimmten öffentlichen und privaten Projekten anbelangt, so wird sich die Kommission an die italienischen Behörden wenden, um zu erfahren, welches Verfahren im vorliegenden Fall angewandt wurde


title: Verordening (EG) nr. 1212/98 van de Commissie van 11 juni 1998 houdende tijdelijke schorsing van de afgifte van uitvoercertificaten voor bepaalde zuivelproducten en vaststelling van de mate waarin op nog niet afgewikkelde aanvragen voor uitvoercertificaten kan worden ingegaan

eurovoc_concepts:
export licence
milk
milk product

text: 12. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 167/3 VERORDENING (EG) Nr. 1212/98 VAN DE COMMISSIE van 11 juni 1998 houdende tijdelijke schorsing van de afgifte van uitvoercertificaten voor bepaalde zuivelproducten en vaststelling van de mate waarin op nog niet afgewikkelde aanvragen voor uitvoercertificaten kan worden ingegaan DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 804/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector melk en zuivelproducten (1), laat- stelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1587/96 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1466/95 van de Commissie van 27 juni 1995 tot vaststelling van de specifieke bepa- lingen inzake de toepassing van de uitvoerrestituties voor de sector melk en zuivelproducten (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 897/98 (4), en met name op artikel 8, lid 3, is; Overwegende dat de marktsituatie voor bepaalde zuivel- producten onzeker aanvragen dat vermeden dienen te worden, aangezien die zowel kunnen leiden tot concurrentievervalsing tussen de handelaars als een bedreiging kunnen vormen voor de continu(cid:139)teit van de uitvoer van deze producten gedurende het betrokken speculatieve tijdvak; dat de afgifte van certificaten voor de betrokken producten tijdelijk moet worden geschorst en geen certifi- caten voor deze producten moeten worden afgegeven waarvoor de aanvraag in behandeling is; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor melk en zuivelproducten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De afgifte van uitvoercertificaten voor de zuivelproducten vermeld in de bijlage wordt geschorst van 13 juni tot en met 30 juni 1998, met uitzondering van de certificaten voor de bestemming „970”. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 13 juni 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 11 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 13. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 21. (3) PB L 144 van 28. 6. 1995, blz. 22. (4) PB L 126 van 28. 4. 1998, blz. 22. L 167/4 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 12. 6. 98 BIJLAGE Productcode Productcode Productcode Productcode 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1798/98 del Jessica LARIVE a la Comisión. Seguridad de los mecheros

eurovoc_concepts:
European Union
European standard
United States
child
consumer protection
market supervision
product safety
safety standard
tobacco industry

text: C 13/86 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 Respuesta (24 de septiembre de 1998) No es competencia del Consejo intervenir ante un Estado miembro respecto de la aplicaci(cid:243)n de normas nacionales promulgadas por sus autoridades nacionales. (1999/C 13/123) PREGUNTA ESCRITA E-1798/98 de Jessica Larive (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Seguridad de los mecheros Dentro de la Uni(cid:243)n Europea se aplica la norma europea EN ISO 9994: 1996 «aspectos de seguridad de los mecheros» y la Directiva general sobre la seguridad de los productos. Ambas medidas han de velar por que los mecheros sean seguros para el consumidor. ISO es una norma voluntaria que se ha autoimpuesto la industria sobre la base de la autorregulaci(cid:243)n. AdemÆs de la norma ISO, en los Estados Unidos es aplicable, a partir del 12 julio 1994, una norma de seguridad obligatoria que requiere que los mecheros fabricados o importados en los Estados Unidos han de ser seguros para los niæos. A pesar de las medidas, dentro de la Uni(cid:243)n Europea siguen produciØndose accidentes a causa de la explosi(cid:243)n de mecheros o incendios causados por un niæo que jugaba con un mechero. Por tanto, actualmente se estÆ procediendo a una revisi(cid:243)n de la norma europea. Recientemente se ha enviado el expediente al ComitØ Europeo de Normalizaci(cid:243)n (CEN). ¿Opina la Comisi(cid:243)n que se ha de aprovechar la oportunidad que brinda esta revisi(cid:243)n para tomar mejores 1. medidas a fin de evitar que los niæos puedan jugar con mecheros? En caso afirmativo, ¿quØ medidas? 2. Opina la Comisi(cid:243)n que se ha de limitar la altura mÆxima de la llama? ¿Opina la Comisi(cid:243)n que en este contexto tambiØn se ha de examinar el denominado mechero de columna de 3. calor y que se ha de someter a un estudio mÆs exhaustivo? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n velar por que los Estados miembros controlen mejor el cumplimiento de la Uni(cid:243)n 4. Europea? En caso afirmativo, ¿de quØ manera? En caso negativo, ¿por quØ no? 5. En interØs del consumidor, ¿hay posibilidades de adoptar una medida mÆs vinculante de la Comisi(cid:243)n si resulta que el cumplimiento de la norma no es suficiente y los Estados miembros no controlan suficientemente su propia industria? ¿Opina la Comisi(cid:243)n que tambiØn dentro de la norma europea, siguiendo el ejemplo de los Estados Unidos, 6. una norma de seguridad obligatoria ser(cid:237)a la soluci(cid:243)n mÆs eficaz para evitar los accidentes con mecheros? (1999/C 13/124) PREGUNTA ESCRITA E-1988/98 de David Bowe (PSE) a la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 1998) Asunto: Seguridad de los encendedores de cigarrillos y de las cerillas En la actualidad existen unas normas voluntarias de seguridad europeas para los encendedores (EN ISO 9994 de febrero de 1996) y para las cerillas (EN 1783 de febrero de 1997). La mayor(cid:237)a de los fabricantes europeos de encendedores y cerillas respetan estas normas. La Comisi(cid:243)n ha otorgado mandato al ComitØ Europeo de Normalizaci(cid:243)n (CEN) para que considere la introducci(cid:243)n de nuevas normas de seguridad mÆs estrictas. No obstante, ¿tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de que muchos fabricantes de terceros pa(cid:237)ses no respetan las normas actuales, lo que conduce a una situaci(cid:243)n de competencia desleal y, lo que es mÆs importante, constituye un riesgo para la seguridad de los consumidores europeos? Asimismo, ¿estÆ la Comisi(cid:243)n preparada para hacer obligatorias las normas actuales con el fin de proteger a los consumidores de los riesgos derivados del uso de encendedores y cerillas peligrosos? En caso contrario ¿por quØ no lo estÆ?


title: Bildung in der Europäischen Union : Daten und Kennzahlen 1997.,Education across the European Union : statistics and indicators 1997.,Éducation dans l'Union européenne : statistiques et indicateurs 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
education statistics


title: WRITTEN QUESTION No. 1787/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. State aid for the outermost regions of the European Union

eurovoc_concepts:
Canary Islands
State aid
Structural Funds
Treaty on European Union
development aid
economic development
gross domestic product
peripheral region
regional development

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1785/98 by Joaquín SISÓ CRUELLAS to the Commission. Statements by the Austrian Minister for Home Affairs

eurovoc_concepts:
Czechia
EU visa policy
European integration
Hungary
Romania
admission of aliens
external competence (EU)
foreign national

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/125 (98/C 354/201) SKRIFTLIG FR¯GA E-1785/98 fr(cid:229)n Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) A¤mne: Uttalanden av O¤ sterrikes inrikesminister O¤ sterrikes inrikesminister, Karl Schlo¤gl, bad nyligen att Ungern och Tjeckien skulle kra¤va inresevisum fo¤r ruma¤nska medborgare. Den europeiska studentorganisationen AEGEE, som verkat i Ruma¤nien sedan 1990 och som fo¤rfogar o¤ver ett na¤t med 17 kontor i detta land, har utryckt sitt missno¤je med detta uttalande eftersom organisationen anser att det st(cid:229)r i strid med o¤nskan om att samtliga la¤nder p(cid:229) kontinenten skall delta i den europeiska integrationen samt med uttalanden av europeiska politiska ledare. Vad anser kommissionen om de uttalanden som Schlo¤gl gjort? Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 juli 1998) Kommissionen har fo¤r vana att inte ta sta¤llning till offentliga uttalanden av politiker i medlemsstaterna. (98/C 354/202) SKRIFTLIG FR¯GA E-1797/98 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (11 juni 1998) A¤mne: Spr(cid:229)kdiskriminering P(cid:229) vandringslederna i bergsomr(cid:229)det Alto Adige (Italien) p(cid:229)g(cid:229)r sedan n(cid:229)gra veckor tillbaka en ren och ska¤r spr(cid:229)klig rensning. Alla va¤gangivelser p(cid:229) italienska har rensats bort fr(cid:229)n 5 000 km2 vandringsleder. Det enda som finns kvar p(cid:229) det ha¤r italienska territoriet a¤r tyska bena¤mningar fo¤r att visa turister fr(cid:229)n hela Europa va¤gen till bergstoppar, o¤vernattningsstugor, vandringsleder, ja¤rnva¤gar, vattendrag etc. I stadgan om regionen Alto Adiges sa¤rskilda autonomi fo¤reskrivs tv(cid:229)spr(cid:229)kighet fo¤r att skydda den tyskspr(cid:229)kiga minoriteten. Kan kommissionen omg(cid:229)ende anmoda de italienska myndigheterna att vidta (cid:229)tga¤rder gentemot Alpenverein Sudtirol (motsvarigheten till CAI, den italienska alpinistklubben) fo¤r att f(cid:229) ett slut p(cid:229) den ha¤r absurda och otidsenliga diskrimineringen av italienska medborgare? Svar avgivet av Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 juli 1998) Det ligger utanfo¤r kommissionens beho¤righet att behandla denna fr(cid:229)ga, som handla¤ggs uteslutande av bero¤rda nationella myndigheter. (98/C 354/203) SKRIFTLIG FR¯GA E-1804/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (11 juni 1998) A¤mne: Utnyttjande av gemenskapsmedel fo¤r regeringspropaganda Den grekiska regeringen anva¤nder gemenskapsmedel ur det andra Delorspaketet (vilka o¤verskrider 1,5 miljarder drachmer) fo¤r att bedriva ren partipolitisk propaganda. Detta sker genom ensidiga televisionsprogram och reklam i de elektroniska massmedierna, vilket leder till att den information som n(cid:229)r de grekiska medborgarna inte a¤r allsidig utan utvald. Regeringens syfte med denna verksamhet a¤r att f(cid:229) a¤ran fo¤r arbeten och projekt som utfo¤rs med bidrag som uteslutande kommer fr(cid:229)n EU


title: WRITTEN QUESTION No. 1810/98 by Peter TRUSCOTT to the Commission. Structural Fund

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Structural Funds
environmental protection
sustainable development

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/85 (1999/C 31/113) WRITTEN QUESTION E-1809/98 by Peter Truscott (PSE) to the Commission (11 June 1998) Subject: Structural Fund Could the Commission please state its opinion as to the likely breakdown of the share of structural funding between the proposed new Objectives 2 and 3? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (20 July 1998) Appropriations cannot be allocated to Objectives 2 and 3 until the Council has agreed on financial guidelines for the period 2000-06. As in 1989 and 1993, a Commission decision on allocation will follow adoption of the Structural Fund Regulations. The Commission(cid:146)s decision would have to be taken in line with Article 7 of the proposed Regulation laying down general provisions on the Structural Funds (1). This stipulates that: › the resources available for commitment for Objective 1 regions shall be about two-thirds of the total Fund appropriation; › the Commission shall, using transparent procedures make indicative breakdowns by Member State of 90 % of the commitment appropriations available for programming; › 5 % of the commitment appropriations for the Funds will be devoted to the Community Initiatives and 1 % to innovative measures and technical assistance. (1) COM(98) 131 final. (1999/C 31/114) WRITTEN QUESTION E-1810/98 by Peter Truscott (PSE) to the Commission (11 June 1998) Subject: Structural Fund Could the Commission please state to what extent projects under the new Objective 3 will be required to meet criteria for sustainable development, especially in terms of environmental sustainability? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (3 September 1998) Article 1 of the proposed general regulation on the structural funds (1) and Article 1 of the proposed European social fund (ESF) regulation1 set out the mission of the ESF and make specific reference to sustainable development as well as to protection and improvement of the environment, alongside other policy concerns, as part of the policy context in which the ESF must operate. The guidelines on objective 3, which are required under Article 9. 4 of the general regulation, will therefore take this legal requirement into account. The precise form which this requirement will take will be determined once the regulations have been adopted and in the light of the exact provisions laid down in those regulations. (1) OJ C 176, 9. 6. 1998


title: Förslag till rådets rekommendation om begränsning av befolkningens exponering för elektromagnetiska fält 0 Hz-300 GHz

eurovoc_concepts:
electromagnetic interference
environmental standard
health risk
public health
safety standard

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 06. 1998 KOM(1998) 268 slutlig 98/0166 (CNS) Förslug till RÅDETS REKOMMENDATION om begränsning av befolkningens exponering för elektromagnetiska fält 0 Hz-300 GHz (framlagt av kommissionen) MOTIVERING INLEDNING Modern telekommunikation, den mycket snabbt ökande användningen av elektrisk och elektronisk utrustning och de allt fler högspänningsledningarna för eldistribution har under senare år gjort frågan om hälsoeffekter av elektromagnetiska fält allt mer aktuell. Åtgärder och riktlinjer inom det här området blir allt viktigare. Strålning från elektromagnetiska fält finns praktiskt taget överallt. Vid bedömning av hälsoeffekter skiljer man vanligen mellan joniserande och icke-joniserande strålning. Gemenskapsbestämmelser vad gäller joniserande strålning har fastställts i enlighet med Euratomfördraget. Icke-joniserande elektromagnetisk strålning inbegriper ultraviolett, synlig och infraröd strålning (som tillsammans utgör den optiska strålningen) samt statiska och tidsvarierande elektromagnetiska fält, s. k. EMF. Dessa olika strålningsformer och fält påverkar människan på många olika sätt, och de eventuella riskerna måste därför utredas i grunden. Optisk strålning utgör en betydande hälsorisk för allmänheten. Det finns övertygande vetenskapliga bevis på att exponering för sol medför stora risker för hudcancer och kan bidra till uppkomst av grå starr. Beroende på enskilda omständigheter kan exponering för annan ultraviolett strålning, från t. ex. solarier och oskärmade lampor, också innebära en personlig risk, men i allmänhet i långt mindre utsträckning än solexponeringen. Vad gäller befolkningens exponering för synlig strålning (ljus), utgör laserstrålning, som t. ex. används vid utställningar och i underhållningssyften, den största orsaken till ögonskador. Olika internationella organ har publicerat riktlinjer om begränsning av exponering för optisk strålning och rekommendationer avseende hälsoskyddet. Dessa riktlinjer och rekommendationer behandlas för närvarande på gemenskapsnivå. När det gäller elektromagnetiska fält har det uppstått tveksamheter om eventuella hälsorisker vid exponering för artificiellt producerade fält. De omedelbara följderna av exponering för elektromagnetiska fält är i allmänhet väl dokumenterade, men det pågår en debatt om huruvida hälsan påverkas långsiktigt, framförallt då vad gäller uppkomsten av cancer. Myndigheterna i de flesta medlemsstater ställs ständigt inför frågan om sådana följder. Det är emellertid inte vetenskapligt bevisat att elektromagnetiska kan orsaka cancer, och allmänhetens misstankar kan bara bekräftas eller avslås genom resultat från målinriktad forskning. Vissa hälsoeffekter från elektromagnetiska fält är emellertid väldokumenterade, och dessa hälsoeffekter har blivit föremål för nationella bestämmelser och internationella riktlinjer som syftar till att eliminera eller begränsa den exponering som kan orsaka dessa hälsoeffekter. Bestämmelser och riktlinjer inom detta område syftar till att skapa system för hälsoskydd, grundade på vetenskapligt härledda principer och kriterier. De anger grundbegränsningar för exponering och referensnivåer vid vilka åtgärder skall vidtas för att de grundläggande begränsningarna inte skall överskridas. Som underlag för gränsvärden och referensnivåer tjänar information och vetenskapliga data om källor till och typer av elektromagnetisk strålning och de hälsoeffekter som exponering för dessa kan orsaka. Detta underlag redovisas nedan. KÄLLOR FÖR OCH TYPER AV ELEKTROMAGNETISKA FÄLT Befolkningen utsätts på arbetet och i boendemiljön för olika elektromagnetiska fält från många källor som skapats av människan. Källor för elektriska och magnetiska falt av statisk karaktär Förutom de statiska elektriska och magnetiska fälten i miljön kan ny teknik, exempelvis VDU:er (visual display units, t. ex. bildskärmar), och vissa allmänna transportsystem, t. ex. i tunnelbanor och spårvagnssystem som är elektrifierade med likspänning (Direct Current, DC), medföra exponering för statiska och lågfrekventa fält. Starkströmsledningar och elektriska apparater lågfrekventa Den viktigaste artificiella källan för extremt fält (ELF) utgörs av högspänningsledningar och anordningar med strömförande ledningar. I byggnader nära högspänningsledningar är de elektriska fälten ca 10-100 gånger lägre än utanför, beroende på byggnadens konstruktion och material. Magnetiska fält dämpas inte nämnvärt av vanliga byggnadsmaterial. Alla elektriska apparater i hemmet och på arbetsplatsen utgör potentiella källor för elektriska och magnetiska fält med nätfrekvens (50/60 Hz). Magnetfälten varierar från några få tiondels uT till några få mT i apparatens omedelbara närhet och sjunker kraftigt med avståndet. Järnväg De flesta järnvägar i Europa är elektrifierade med likspänning eller växelspänning med frekvenser på 16 2/3 eller 50 Hz. Den elektriska fältstyrkan inne i ett växelströmståg är bara några få V/m, medan fältstyrkan på perrongen kan vara mycket högre. Motsvarande magnetiska fältstyrkor på perrongen och i tåget när tåget accelererar är enbart några få tiondels uT och starkt tidsvarierande. Radiosändare Radiosändare arbetar på frekvensområden från ca 145 kHz till 110 MHz vid radioutsändningar på LF-, MF-, HF- och VHF-banden och TV-sändare på UHF-banden på 147 till 854 MHz. Mätningar vid en MF-station med två sändare på 50 kW och två på 75 kW har visat att de elektriska fälten på ett avstånd av 30 meter från en sändarmast på 75 kW ligger på ungefär 275 V/m. Allmänheten har normalt inte tillträde till områden med sådana radiosändarantenner. Mobil telekommunikation Mobiltelesystem kan delas upp i flera kategorier, beroende på vilken typ av telekommunikationsnät som används. Celluppbyggda mobiltelefonsystem inbegriper kommunikation via bärbara radiotelefoner eller biltransceivrar och stationära basstationer. Analoga, celluppbyggda system arbetar på frekvensområdena 150, 200, 450 eller 900 MHz. Det europeiska digitala system som bygger på den harmoniserade europeiska GSM- standarden, arbetar på 900 MHz och är i bruk. sedan 1992. Ett nytt system, DCS 1800, arbetar på 1800 MHz och har många gemensamma drag med GSM, och framtida system kommer att arbeta på ännu högre frekvenser. Exponering för fält från bärbara radiotelefoner berör i allmänhet bara små områden på användarens kropp, i huvudet och handen. Basstationer för mobil telefoni Basstationer är i allmänhet monterade i torn eller på tak, och tillträdet till antennernas omedelbara närhet bör vara begränsat. Sändarantennerna består av vertikala uppsättningar av kolinjära dipoler, som ger en mycket smal vertikal strålbredd. Antennernas vinkling nedåt är mindre än 10° och befolkningen kan i allmänhet inte exponeras för huvudstrålarna inom ett avstånd på ca 60 m. Exponeringsnivån för människor är i de flesta fall mycket låg. Radar 1 radarsystemen används mikrovågsfrekvenser på från 500 MHz till ca 15 GHz, i vissa system ända upp till 100 GHz. Radarsignalen skiljer sig från de flesta andra signaler genom att den är pulserande och har en medeleffekt som är många gånger svagare än toppvärdena. Radarantenner är svagt riktningsbestämda, med huvudstrålar som bara är några få grader breda. I många av dessa system används antenner vilkas riktning ändras kontinuerligt genom horisontell rotation eller en vertikal rörelse. Marina radaranläggningar kan inbegripa allt från stora anläggningar på supertanker till mindre mastmonterad utrustning på fritidsbåtar. Det kan vid normala driftförhållanden med roterande antenner beräknas att mer effektstarka systems medelstrålningstäthet inom en meter från radarsystemets rotationsradie är under 10 W/m2. ELEKTROMAGNETISKA FÄLTS HÄLSOPÅVERKAN - UNDERLAG FÖR EXPONERINGSBEGRÄNSNINGAR När elektromagnetiska fält sammanbinds med kroppen påverkas hälsan. Man har fastställt grundläggande kopplingsmekanismer där statiska och tidsvarierande elektriska och magnetiska fält direkt samverkar med levande materia1 : - Koppling till mellan statiska och extremt lågfrekventa elektriska fält (ELF) leder till märkbara ytladdningar på en exponerad kropp. - Koppling till statiska magnetfält med hjälp av magnetisk induktion leder till elektrisk ström och elektriska potentialer genom blodkärlen. Magnetomekanisk växelverkan FN. s Elektromagnetiska Hälsomiljökriterium 137, 1993. fält miljöprogram/Världshälsoorganisationen/Internationella strålskyddsorganisationen, till 300 GHz). Geneve, Världshälsoorganisationen, (300 Hz innebär påverkan av fcrromagnetiska implantât. Elektronisk samverkan kan leda till kemiska reaktioner. 1 ferromagnetiska molekyler, magnetiska partiklar och - Koppling till lågfrekventa elektriska fält leder till ström med elektriska laddningar (elektrisk ström), polarisering av bundna laddningar (bildning av elektriska dipoler) och omstrukturering av elektriska dipoler som redan finns i vävnaden. - Koppling till lågfrekventa magnetfält leder till inducerade, elektriska fält och cirkulerande elektrisk ström som kan ge elektrisk stimulering. - Absorption av energi från elektromagnetiska fält på över ca 100 kHz kan leda till betydande uppvärmning. Därutöver finns två indirekta kopplingsmekanismer. - Kontaktströmmar och transienta urladdningar som uppstår när kroppen berör ett föremål med annan elektrisk potential, dvs när antingen föremålet eller kroppen laddas med ett elektromagnetiskt fält. - Elektromagnetiska fälts koppling till medicinsk utrustning som bärs av en människa. Den kunskap om hälsopåverkan som exponeringsbegränsningarna bygger på kan sammanfattas separat för olika frekvensområden. Hälsopåverkan från statiska falt De få försöksbaserade undersökningar som gjorts av biologisk påverkan av statiska, elektriska fält, ger inte anledning att förmoda att dessa negativt påverkar människans hälsa. För de flesta människor inträffar inte den störande urladdningen av elektriska ytladdningar, som utlöses direkt på kroppsytan, vid exponering för statiska, elektriska fältstyrkor på mindre än ca 25 kV/m. Det finns inga direkta försöksrelaterade bevis på akut, negativ påverkan på människans hälsa vid exponering för statiska magnetfält på upp till 2 T. Enligt analys av kända samverkansmekanismer skulle långtidsexponering för en magnetisk flödestäthet på 200 mT inte ge någon negativ påverkan på hälsan. Hälsoeffekter från tidsvarierande falt vid frekvenser på under 100 kHz Man har vid laboratorieundersökningar av cellsystem och animala system inte kunnat inducerade påvisa någon negativ hälsopåverkan från lågfrekventa fält, när den strömtätheten är 10 mA/m2 eller mindre. Vid större inducerad strömtäthet (10-100 mA/m2) har man konstaterat mer omfattande påverkan på vävnad, såsom funktionsförändringar i nervsystemet. Vid mätning av biologiska reaktioner i laboratorieförsök och hos frivilliga försökspersoner har man endast i mindre omfattning kunnat påvisa negativ påverkan från lågfrekventa fält på de nivåer som befolkningen i allmänhet utsätts för. Man har emellertid fastställt ett gränsvärde för en strömtäthet på 10 mA/m2, vid frekvenser på upp till 1 kHz, för att få mindre påverkan på nervsystemets funktioner. Bland frivilliga försökspersoner är den vanligast påverkan vid exponering visuella fosfener (svagt flimrande synsensationer) och en svag minskning av hjärtfrekvensen under eller omedelbart efter exponering för extremt lågfrekventa fält. Det finns emellertid inte någonting som tyder på att sådan övergående påverkan skulle leda till en hälsorisk på lång sikt. Man har observerat en minskad nattlig pineal melatoninsyntes hos flera gnagararter efter exponering för svaga, extremt lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Man har emellertid vid undersökningar under kontrollerade förhållanden av människor, som exponerats för extremt lågfrekventa fält, inte kunnat påvisa någon relevant påverkan. Det finns inga övertygande bevis från försök på att extremt lågfrekventa magnetfält ger genetiska skador, och det är därför synnerligen osannolikt att sådana fält skulle framkalla cancer. Laboratorieundersökningar pekar bara i ringa utsträckning på att kraftfrekventa magnetfält kan vara cancerframkallande. Även om det finns behov av ytterligare djurförsök, för att undersöka eventuell påverkan av extremt lågfrekventa fält på cellproducerande signaler eller körtelreglering, som bägge skulle kunna påverka utvecklingen av cancer genom att främja spridning av initierade celler, blir slutsatsen att dessa fälts cancerframkallande verkan för ögonblicket inte är entydigt bevisad och att dessa data inte kan användas som utgångspunkt för utformning av riktlinjer för exponering. Epidemiologiska data om cancerrisken vid exponering för extremt lågfrekventa fält hos människor som bor i närheten av starkströmsledningar tyder på en något förhöjd leukemirisk för barn. Undersökningarna visar emellertid inte på någon motsvarande förhöjd risk för andra cancertyper för barn eller för någon cancerform överhuvudtaget för vuxna. Man känner inte till varför det skulle finnas ett hypotetiskt sammanband mellan barnleukemi och bostäder i närheten av starkströmsledningar. Den epidemiologiska informationen, som inte bekräftats vid laboratorieundersökningar, är inte tillräckliga för att besluta om en exponeringsbegränsning. t. ex. Det har rapporterats om förhöjd risk för vissa cancerformer, leukemi, nervvävnadscancer och i begränsad omfattning bröstcancer, bland personer som arbetar med elinstallationer. I de flesta undersökningar har yrkestitlar använts för klassificering beroende på den förmodade nivån för exponering för magnetiska fält. Vid några få nyare undersökningar har man emellertid använt mer sofistikerade metoder för bedömningen av exponeringen. Dessa undersökningar visar generellt på en tendens till förhöjd risk för leukemi och hjärntumörer, Resultaten är emellertid inte konsekventa i förhållande till vilka cancerformer den förhöjda risken gäller. Informationen ger inte ett tillräckligt underlag för riktlinjer för exponering för extremt lågfrekventa fält. Man har vid ett stort antal epedimiologiska undersökningar inte entydigt kunnat påvisa några negativa följder för fortplantningsförmågan. Hälsopåverkan från falt med frekvenser på 100 kHz - 300 GHz Aktuell försöksbaserad information visar att exponering under ca 30 minuter av människa i vila för elektromagnetiska fält som producerar helkropps-SAR (Specific Absorption Rate) på mellan 1 och 4 W/kg ger en kroppstemperaturhöjning på mindre än 1 C. Information från djurförsök pekar på ett tröskelvärde för beteendereaktioner vid samma SAR-nivå. Exponering för intensivare fält med SAR-värden på över 4 W/kg kan överstiga kroppens värmeregleringskapacitet och ge skadlig uppvärmning av vävnaden. Många laboratorieförsök med gnagare och människoapor har resulterat i ett stort antal 6 vävnadsskador som följd av uppvärmning av delar av eller hela kroppen, med temperaturökningar på över 1-2 °C Olika vävnadstypers känslighet för termisk påverkan varierar mycket, men gränsen för bestående skada ligger även för de mest känsliga vävnader på över 4 W/kg under normala miljöförhållanden. Dessa data utgör grunden för ett gränsvärde på 0,4 W/kg vid yrkesmässig exponering, vilket ger en stor lufttemperatur, säkerhetsmarginal luftfuktighet och fysisk aktivitetsnivå. för andra begränsande förhållanden, t. ex. hög Såväl laboratoriedata som resultat från begränsade undersökningar på människor visar tydligt att termiskt belastande miljöer och narkotika- och alkoholintag kan skada kroppens värmeregleringsförrnåga. Av denna anledning bör det införas säkerhetsfaktorer som ger exponerade personer ett rimligt skydd. Uppgifter om människans reaktion på högfrekventa, elektromagnetiska fält, som ger påvisbar uppvärmning, härrör från kontrollerad exponering av frivilliga försökspersoner och epedimiologiska undersökningar av arbetstagare som exponerats för källor som t. ex. radar, medicinsk diatermiutrustning och plastsvetsar. Denna information överensstämmer fullt ut med slutsatserna vid laboratoriearbetet, nämligen att negativ biologisk påverkan kan orsakas av temperaturhöjningar på över I °C i vävnaden. Epedemiologiska undersökningar av exponerade arbetstagare och allmänheten har inte påvisat någon större hälsopåverkan i samband med typiska exponeringsmiljöer. Eftersom det epidemiologiska arbetet har vissa brister, t. ex. bristfällig bedömning av exponering, har undersökningarna inte entydigt kunna påvisa att normala exponeringsnivåer ger negativ påverkan på fortplantningsförmågan eller förhöjd cancerrisk hos exponerade personer. Detta överensstämmer med resultat från laboratorieundersökningar av cell- och djurmodeller, där man inte kunnat påvisa vare sig teratogena eller cancerframkallande effekter vid exponering för icke-termiska nivåer av högfrekventa elektromagnetiska fält (EMF). Vid exponering för tillräckligt intensiva, pulsade elektromagnetiska fält uppstår vissa förutsägbara effekter, t. ex. det hörselfenomen som mikrovågor kan ge upphov till och olika beteendereaktioner. Epidemiologiska undersökningar av exponerade arbetstagare och allmänheten har bara givit lite information och inte visat på någon hälsopåverkan. Rapporter om allvarliga näthinneskador har ifrågasatts, eftersom man inte kunnat reproducera resultaten. i de fält, undersökningar Man har gjort en lång rad undersökningar av biologisk påverkan från amplitudmodulerade elektromagnetiska låga som exponeringsnivåer och som givit både positiva och negativa resultat. En grundlig analys av undersökningarna visar att AM-fältens påverkan varierar kraftigt beroende på exponeringsparametrar, cell- och vävnadstyp samt biologiska ändpunkter. Effekterna på biologiska system efter exponering för icke-termiska nivåer av amplitudmodulerade elektromagnetiska fält är i allmänhet små och mycket svåra att koppla samman med eventuella hälsorisker. Man har inte kunnat bevisa att dessa fält inbegriper frekvens- och strålningstäthetsintervaller som ger någon reaktion. fall gjorts med flesta Negativ, indirekt påverkan från högfrekventa, elektromagnetiska fält när människor vidrör metallföremål kan utgöras av chock och brännskador. Vid frekvenser på 100 kHz - 110 MHz (FM-bandets övre del) varierar tröskelvärdet för kontaktström som ger påverkan, från perception till kraftig smärta, inte särskilt mycket som en funktion av fältfrekvensen. Perceptionsgränsen varierar från 25 till 40 mA för olika stora personer och smärtgränsen från 30 till 55 mA. Vid strömstyrkor på över 50 mA kan allvarliga brännskador uppstå på vävnaden, där denna vidrör den metalliska ledaren i fältet. FORMULERING AV GRUNDBEGRÄNSNINGAR FÖR BEFOLKNINGENS EXPONERING Utifrån den ovan sammanfattade informationen om hälsopåverkan kan följande slutsatser dras: I ett statiskt magnetfält på 200 mT utgör den beräknade, maximala inducerade strömtätheten (i aorta) 44 mA/m2, vilket ligger under den nivå på vilken man kan förvänta negativ hemodynamisk eller kardiovaskulär påverkan. - Centrala nervsystemet kan påverkas negativt vid strömtätheter på över 10 mA/m2 och frekvenser på från ca 5 Hz till 1 kHz och av högre strömtäthet vid frekvenser över och under detta frekvensområde. Dessa data utgör underlag för grundbegränsningarna för strömtäthet. - Vid frekvenser på över ca 100 kHz kan det uppstå negativ biologisk påverkan som följd av temperaturhöjningar på över 1 °C i vävnaden. Detta utgör underlag för vid grundbegränsningar helkroppsexponering och lokal exponering. Vid frekvenser på över 10 GHz gäller energiabsorptionen bara den exponerade kroppsytan och de grundbegränsningarna gäller således för strålningstätheten. energiabsorptionshastighet specifik (SAR) för - Gränsvärdena för kontaktström är starkt frekvensberoende mellan några Hz och 100 kHz. I frekvensområdet 100 kHz till 110 MHz (FM-bandets övre del) varierar gränsvärdet för kontaktström som leder till allt från perception till kraftig smärta inte särskilt mycket som en funktion av fältfrekvensen. Man fastställer referensnivåer för såväl kontaktström som inducerad ström för att kunna bestämma huruvida försiktighet skall iakttas för undvikande av elchock och brännskador. Osäkerheten i den vetenskapliga informationen och olikheterna i människans känslighet samt variationer i de faktiska exponeringsförhållandena gör det nödvändigt att tillämpa säkerhetsfaktorer vid fastställande av exponeringsbegränsningar. ÖVERSIKT ÖVER MEDLEMSSTATERNA RELEVANTA ÅTGÄRDER VIDTAGNA AV Bara några få medlemsstater har infört utförliga bestämmelser och standarder till skydd för befolkningen mot elektromagnetisk strålning. Till följd av allmänhetens ökande oro för hälsopåverkan från elektromagnetisk strålning ägnar emellertid flera medlemsstater och länder utanför EU stor uppmärksamhet åt skyddsfrågor i detta avseende. I samband härmed har några medlemsstater uttryckt önskemål om hjälp och riktlinjer för skyddsåtgärdernas utformning. Några medlemsstater har utfärdat rekommendationer och vissa stater även föreskrifter för antingen låg- och/eller högfrekventa elektromagnetiska fält. En översikt över föreskrifter och riktlinjer på detta område har publicerats av kommissionen1 I allmänhet skiljer man i medlemsstaterna mellan hälsoskyddsbestämmelser för arbetstagare och motsvarande bestämmelser för allmänheten. En medlemsstat tillämpar emellertid inte denna metod utan skiljer mellan vuxnas och barns exponering. ÖVERSIKT ÖVER TILLÄMPLIGA EU-FÖRESKRIFTER Folkhälsa Europaparlamentet antog 1994 ett beslut om att bekämpa den skadliga effekten av icke joniserande strålning2 och uppmanade kommissionen att föreslå åtgärder och standarder i syfte att begränsa arbetstagarnas och allmänhetens exponering för icke-joniserande strålning. Inom ramarna för åtgärdsprogrammet för folkhälsan3 antog kommissionen 4 juni 1997 ett förslag om åtgärdsprogram 1999 - 2003 på gemenskapsnivå om föroreningsrelaterade sjukdomar4. I förslaget beaktas det faktum att hälsorisker, inklusive sådana orsakade av exponering för elektromagnetiska fält, av allmänheten ofta uppfattas på ett helt annat sätt än vad vetenskapligt fastställda fakta motiverar. Kommissionen föreslog att detta problem skulle lösas med hjälp av målinriktade åtgärder i syfte att förbättra medlemsstaternas förmåga att förstå allmänhetens uppfattning av hälsorisker, samt på att tydliggöra hur dessa risker skall bedömas och hanteras. Arbetsmiljö Minimikrav som syftar till att skydda arbetstagare mot vissa exponeringssituationer har fastställts enligt artikel 118a i EG-fördraget. i Europeiska kommissionen, Icke-joniserande strålning: Källor, exponering och hälsopåverkan, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1996, ISBN 92-827-5492-8. 2 EGT C205, 25. 7. 1994, s. 439 3 KOM(93) 559 slutlig, 24. 11. 1993 4 EGT C 214, 16. 7. 1997, s. 7-10 10 Hälso- och säkerhetsföreskrifter för bildskärmsarbete fastställdes i rådets direktiv 90/270/EEG5. 1 direktivet fastslås att arbetsgivaren skall vidta lämpliga åtgärder för att arbetsplatsen, dvs system bestående av skärm, tangentbord, tillbehör och kringutrustning, däribland telefon, modem och skrivare, uppfyller vissa minimikrav. All strålning utom den synliga delen av det elektromagnetiska spektrat skall minskas till försumbara nivåer till skydd för arbetstagarens hälsa och säkerhet. I rådets direktiv 92/85/EEG6 om införande av åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för gravida arbetstagare föreskrivs att arbetsgivaren måste bedöma på vilket sätt, i vilken omfattning och under vilken tid arbetsuppgifterna kan innebära en specifik risk att utsättas för agenser, inklusive icke-joniserande strålning, arbetsprocesser och arbetsförhållanden, på ett sådant sätt att det kan fastställas vilka åtgärder som skall vidtas. Dessutom presenterade kommissionen 1993 ett förslag till rådets direktiv om minimiföreskrifter för risker för arbetstagare på grund av fysiska agenser7. De fysiska agenser för vilka direktivet skulle gälla är ljud, mekaniska vibrationer, optisk strålning samt andra elektromagnetiska falt och vågor. Förslaget till direktiv, som ändrades efter uttalanden från Europaparlamentet vid forsla behandlingen**, inbegriper risker för arbetstagarens hälsa och säkerhet genom påverkan från elektriska fält och strömmar samt genom absorption av energi vid exponering för statiska och tidsvarierande elektriska och magnetiska fält med frekvenser på upp till 300 GHz. Produktsäkerhet Väsentliga krav beträffande emissionskarakteristik hos utrustning har fastställts på gemenskapsnivå inom ramarna för den inre marknaden, i synnerhet på grundval av artikel 100a i EG-fördraget. I rådets direktiv 73/23/EEG9 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elmateriel avsedd att användas inom vissa spänningsgränser och särskilt i dess bilaga 1 fastställs att elmateriel enbart far släppas ut på marknaden om den uppfyller vissa väsentliga krav, som inbegriper åtgärder för att säkerställa att temperaturer, ljusbågar och utstrålning som skulle kunna framkalla fara inte uppstår. Rådets direktiv 89/336/EEG10 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet syftar till att undvika elektromagnetiska störningar för att ge lämpligt skydd åt apparater som t. ex. telekommunikationsnätverk, industri- och informationsteknisk tillverkningsutrustning, medicinska apparater, forskningsapparater, utrustning och apparater och elektronisk utrustning avsedd för hushållen. Därför skall apparater som omfattas av direktivet konstrueras på ett sådant sätt att de inte blir större än att radio- och elektromagnetiska störningar som genereras 5 EGT L 156, 21. 6. 1990, s. 14-18 6 EGT L 348, 28. 11. 1992, s. 1-8 7 EGT C 77, 18. 3. 1993, s. 12-29 8 EGT C 230, 19. 8. 1994, s. 3-29 9 EGT L 077, 26. 3. 1973, s. 29-33 10 EGT L 139, 23. 5. 1989, s. 19-26 11 telekommunikationsutrustning och andra apparater kan användas på avsett sätt. Apparaten skall dessutom vara försedd med lämpligt skydd mot elektromagnetisk störning, så att den kan användas på avsett sätt. Bedömning av miljöpåverkan Rådets direktiv 85/337/EEG11 om bedömning av vissa offentliga och privata projekts miljöpåverkan, med ändringar enligt rådets direktiv 97/11/EG12, gäller också bland annat för luftdragna starkströmsledningar med en spänning på minst 220 kV och en längd på över 15 km. Detta innebär att huvudmannen skall lämna information om planerade åtgärder i syfte att undvika, minska och om möjligt neutralisera väsentlig skadeverkan, samt en sammanställning av de viktigaste alternativ som undersökts och information om huvudskälen för gjorda val. För att komplettera bestämmelserna i direktiv 97/11/EG har kommissionen presenterat ett förslag till rådets direktiv om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan13. Förslaget gäller planer och program som är ett led i beslutsprocessen för fysisk planläggning i syfte att fastställa ramarna för efterföljande tillståndsgivning, inklusive strategiplaner och telekommunikationssektorerna. strategiprogram transport- energi-, inom och Forskning Inom Europeiska gemenskapens fjärde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstrationsverksamhet (1994-1998)14 finns ett antal slutförda eller ännu pågående forskningsprojekt med anknytning till elektromagnetiska falt. I synnerhet har programmen Biomed 2, COST och programmet för standard, mätning och provning utgjort underlag för förslag. Vissa av programmen pågår fortfarande. en om grönbok gemensam Eventuell negativ hälsopåverkan vid exponering för radiofrekvenser behandlades också i kommissionens och personkommunikation15. Som en följd av och som ett svar på Europaparlamentets beslut om att bekämpa skadliga effekter av icke-joniserande strålning bekräftade kommissionen att det finns ytterligare behov av forskning på detta område, och en arbetsgrupp med experter har för kommissionen utarbetat rekommendationer för epidemiologisk, biofysisk och biologisk forskning och forskning om exponeringssystem och dosmätning. Det föreslagna forskningsprogrammet16 inbegriper också påverkan på immun- och nervsystem för mobil- strategi 1 » EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40-48 12 EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5-15 13 KOM(96) 511, slutlig och EGT C 129, 25. 4. 1997, s. 14 14 EGT L 126, 18. 5. 1994 s. 1-33 15 KOM(94) 145, slutlig 16 Dokumentet "studyhr. doc" kan laddas ned från Internet, adress http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompoliy/en 12 samt genetiska och cancerrelaterade följder. Dessa frågor har varit och är alltjämt av yttersta intresse för befolkningen och Europaparlamentet. Kommissionen tog hänsyn till experternas uppmaningar och till behovet av forskning om hälsopåverkan från exponering för andra frekvenser, när den utarbetade förslaget till femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens insatser inom forskning, teknisk utveckling och demonstrationsverksamhet (1998-2002),7. Kommissionen erkänner dessutom att det är viktigt med riskinformation på detta område, på grund av den rådande osäkerheten om riskerna och den långsiktiga påverkan, och har föreslagit forskning om allmänhetens uppfattning om riskerna, och om bedömning av, information om och hantering av riskerna. DE FÖRESLAGNA REKOMMENDATIONERNA Gemenskapens växande engagemang för att främja åtgärder inom olika industrisektorer, där det är troligt att befolkningens exponering för elektromagnetiska falt ökar samt beslutsfattares, hälsovårdspersonals, intressegruppers och allmänhetens växande oro för deras effekter har gjort det nödvändigt att vidta åtgärder för att slå fast gemensamma principer inom området på gemenskapsnivå. När det finns krav som bara gäller i vissa medlemsstater innebär dessa att det uppstår skillnader i allmänhetens skydd mot elektromagnetiska fält. Dessa skillnader bidrar tillsammans med bristfalligheter i föreskrifter och riktlinjer till en känsla av förvirring och osäkerhet för hälsoskyddsmyndigheterna. EU-medborgarna underminerar förtroendet bland och I enlighet med målsättningen att förverkliga en hög hälsoskyddsnivå för EU-medborgarna och med hänsyn till de åtgärder inom detta område som vissa medlemsstater vidtagit, anser kommissionen det vara nödvändigt att föreslå medlemsstaterna en gemensam ram för hur befolkningen skall skyddas mot elektromagnetiska fält. En sådan ram kan införas enligt rådets rekommendation under artikel 129 i EG-fördraget, och skall behandla allmänna principer för begränsning av exponering så att negativ hälsopåverkan kan förhindras. Syftet med rådets förslag till rekommendation är därför att skapa en gemensam ram för en hög nivå av skydd mot exponering av befolkningen för elektromagnetiska fält (EMF), baserad på en uppsättning grundläggande begränsningar och referensnivåer som tagits fram genom internationell samverkan mellan de främsta experterna på området. De föreslagna rekommendationerna om grundläggande begränsningar och referensnivåer ansluter till anvisningarna från International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection (ICNIRP) och grundar sig på de bästa vetenskapligt fastställda fakta som finns att tillgå. De gäller för exponering av enskilda individer ur befolkningen och inte för strålning från viss utrustning eller vissa apparater. Utlåtandet från ICNIRP har godkänts av kommissionens vetenskapliga styrkommitté. 17 KOM(97) 142, slutlig, och EGT C 173, 7. 6. 1997, s. 10 13 De föreslagna rekommendationerna är inte avsedda att gälla för exponering i yrkesverksamhet eller exponering av patienter eller frivilliga deltagare i medicinsk verksamhet. Problem med elektromagnetisk kompatibilitet och interferens med medicinsk utrustning behandlas inte i detta förslag. Att inom detta område skapa ett heltäckande system för skydd, som omfattar detaljerade föreskrifter och riktlinjer för såväl exponering av individer som för strålning från utrustning och för stråldosen från aktiviteter som medför exponering, skall vara medlemsstaternas uppgift, och rådets föreskrifter inom området skall tillämpas i detta arbete. De rekommenderade begränsningarna har uteslutande grundats på konstaterad påverkan på hälsan. Det rekommenderas att referensnivåerna används vid den praktiska bedömningen av exponeringen. 1 Genom respekt för referensnivåerna säkerställs att de grundläggande begränsningarna respekteras. Om det uppmätta värdet överstiger referensnivån, betyder det inte nödvändigtvis att den grundläggande begränsningen kommer att överskridas. Under vissa förhållande kommer det emellertid att krävas att man fastställer om den grundläggande begränsningen verkligen har respekterats. Den rekommenderade åtgärden vid ett överskridande av referensnivåerna är att en utvärdering av exponeringssituationen görs. Det är medlemsstaternas ansvar att de utvärderas och att uppföljningsåtgärder vidtas. Vid utvärderingen av den aktuella exponeringssituationen kan exempelvis exponeringens varaktighet, de kroppsdelar som exponerats, antalet personer som exponerats samt deras ålder och hälsotillstånd användas som ett kriterium. Vilka uppföljningsåtgärder som skall vidtas måste beslutas av medlemsstaterna och anpassas till den aktuella exponeringssituationen. Exempel på åtgärder är information till den del av befolkningen som exponeras, fastställandet av minimiavstånd till strålkällan, förändringar av strålkällans installation eller konstruktion eller av det sätt på vilket strålkällan används. Medlemsstaterna kan besluta att beakta kostnadseffektivitet när man vidtar åtgärder avseende personer som exponerats. Slutligen, för att på bästa sätt kunna utnyttja den föreskrivna och den faktiska exponeringssituationen och vetenskapliga eller tekniska framsteg som kan kräva en snabb respons, föreslår kommissionen att medlemsstaterna i rapporter dokumenterar sina åtgärder och riktlinjer inom det område som täcks av rekommendationen och anger hur den har beaktats, samt att kommissionen lägger fram en övergripande rapport baserad på rapporterna från medlemsstaterna. 1 Ett liknande system med föreskrifter till skydd för arbetstagarnas hälsa och säkerhet, med tröskelvärden och åtgärdsvärden, har presenterats. 14 FÖRSLAG TILL RÅDETS REKOMMENDATION om begränsning av befolkningens exponering för elektromagnetiska fält 0 Hz-300 GHz (presenterat av kommissionen) 15 EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION med beaktande av Fördraget om upprättande av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, i enlighet med utlåtande från Europaparlamentet2, och med beaktande av följande: 1. Gemenskapen skall enligt fördragets artikel 3 o) bidra till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. 2. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder i syfte att begränsa arbetstagarnas och befolkningens exponering för icke-joniserande strålning i sitt beslut om bekämpande av skadliga effekter av icke-joniserande strålning '. 3. Det finns minimiföreskrifter inom EG till skydd för arbetstagarens hälsa och säkerhet vad gäller elektromagnetiska fält i samband med bildskärmsarbete4. Det har vidtagits åtgärder i syfte att förbättra hälsa och säkerhet för arbetstagare som är gravida, nyligen fött eller ammar5. Dessa åtgärder ålägger - bland annat - arbetsgivare att bedöma aktiviteter som inrymmer särskild risk att exponeras för icke-joniserande strålning. Det har lämnats förslag om minimiföreskrifter om arbetstagarnas skydd mot fysiska agenser', vilka omfattar åtgärder mot icke joniserande strålning. 4. Det är ett oavvisligt krav att befolkningen inom gemenskapen skyddas mot skadlig och välunderbyggd hälsopåverkan som kan uppstå till följd av exponering för elektromagnetiska falt. 5. Åtgärder för skydd mot elektromagnetiska falt skall ge alla gemenskapens medborgare ett effektivt skydd. De föreskrifter som medlemsstaterna utfärdar inom detta område skall vara grundade på en gemensam ram för att säkerställa ett enhetligt skydd inom hela gemenskapen. 'EGT 'EGT J EGT C 205, 25. 7. 1994 4EGTL 156, 21. 6. 1990, s. 439 5 EGT L 348, 28. 11. 1992, s. 1-8 * EGT C 77, 18. 3. 1993, s. 12 och EGT C 230, 19. 8. 1994, s. 3-29 16 6. Det kan enligt subsidiaritetsprincipen vidtas nya åtgärder på de områden som inte faller under gemenskapens exklusiva befogenhet, såsom skydd för befolkningen mot icke-joniserande strålning, behandlas av gemenskapen endast om syftet med den föreslagna åtgärden på grund av dess omfång eller påverkan lättare kan uppnås av gemenskapen än av medlemsstaterna. 7. Enhetliga rambestämmelser för skydd av befolkningen mot elektromagnetiska falt • behöver fastställas genom rekommendationer till medlemsstaterna. 8. Dessa gemensamma rambestämmelser skall grundas på de bästa vetenskapliga data och forskningsresultat som finns att tillgå inom detta område och skall omfatta grundläggande för elektromagnetiska falt. Utlåtande i denna fråga har avgivits av ICNIRP och godkänts av kommissionens vetenskapliga styrkommitté. begränsningar referensnivåer exponering och för 9. Dessa grundläggande begränsningar och referensnivåer skall gälla för all strålning från elektromagnetiska fält med undantag av optisk strålning och joniserande strålning. För optisk strålning krävs ytterligare utvärdering av relevanta data och forskningsresultat, för joniserande strålning inom gemenskapen. finns redan föreskrifter 10. Ett antagande av rekommenderade begränsningar och referensnivåer skall ge ett gott skydd mot de vetenskapligt fastställda hälsoeffekterna av exponering för elektromagnetiska falt, men det kan fortfarande uppstå interferensproblem med eller funktionsstörningar i medicinsk utrustning, exempelvis proteser av metall, pacemakers, defibrillatorer, och hörselimplantat. Interferensproblem med pacemakers kan uppstå vid nivåer lägre än de rekommenderade referensnivåerna, och lämpliga säkerhetsåtgärder, som dock faller utanför ramen för denna rekommendation, skall vidtas. 11. 1 enlighet med proportionalitetsprincipen skall denna rekommendation innehålla övergripande principer och metoder för skydd av befolkningen, samtidigt som detaljreglering av strålkällor och aktiviteter som orsakar exponering för individers elektromagnetiska exponeringssituation till medlemsstaterna att ombesörja med hänsyn tagen till och i överensstämmelse med gemenskapsreglerna för arbetstagares säkerhet och hälsa. och arbetsrelaterad enskilda skall av inte, klassificering lämnas eller som fält 12. Medlemsstaterna kan besluta om en högre skyddsnivå än den som anges i dessa rekommendationer. 13. Av medlemsstaterna vidtagna åtgärder inom detta område skall dokumenteras i rapporter både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, oavsett om åtgärderna är bindande eller icke bindande och oavsett i hur hög grad hänsyn tagits till dessa rekommendationer. 14. För att öka medvetenheten om risker och skyddsåtgärder mot elektromagnetiska fält skall medlemsstaterna verka för upplysning och praktisk vägledning inom 17 området, speciellt inom konstruktion, installation och användning av utrustning, så att exponeringsnivåerna inte överskrider de rekommenderade gränserna. 15. Särskild uppmärksamhet skall ägnas förståelse av risker med elektromagnetiska fält och spridning av riskinformation, med hänsyn tagen till befolkningens uppfattning av sådana risker. 16. Medlemsstaterna skall följa vetenskapliga och tekniska framsteg inom området för skydd mot icke-joniserande strålning. Dessa rekommendationer bör revideras, särskilt på grundval av utlåtanden från behöriga internationella organisationer såsom International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection. 18 HARMED REKOMMENDERAS I. II. att medlemsstaterna i samband med denna rekommendation ger de fysiska storheter som anges i bilaga I A det värde som fastställs i bilagan, att medlemsstaterna i syfte att säkra en hög hälsoskyddsnivå mot exponering för elektromagnetiska fält a) b) c) antar bestämmelser om grundbegränsningar och referensnivåer enlighet med bilaga I B, i vidtar åtgärder mot strålkällor och metoder vilka orsakar att befolkningen exponeras för elektromagnetiska falt, i enlighet med sådana bestämmelser, strävar efter att uppnå överensstämmelse med de grundbegränsningar som anges i bilaga 11 avseende befolkningens exponering, III. att medlemsstaterna grundbegränsningarna enligt bilaga 11, i syfte att underlätta och främja tillämpningen av a) b) tillämpar de referensnivåer som anges i bilaga III i samband med huruvida bedömning grundbegränsningarna kan överskridas och exponering avgöra för att av gör en bedömning av förhållanden i fall med källor med fler än en frekvens, med de ekvationer som anges i bilaga IV, både vad gäller grundbegränsningar och referensnivåer, IV. att medlemsstaterna i syfte att öka kunskaperna om risker och om skydd mot exponering för elektromagnetiska fält, informerar befolkningen på ett lämpligt sätt om elektromagnetiska fälts hälsopåverkan och om förhållningsregler däremot, V. att medlemsstaterna i syfte att öka kunskapen om elektromagnetiska fälts hälsopåverkan, främjar och skaffar sig överblick över forskning om elektromagnetiska falt och folkhälsa som ett led i det nationella forskningsprogrammet i enlighet med rekommendationer och insatser på gemenskapsnivå och inom internationell forskning, VI. att medlemsstaterna för att bidra till upprättandet av ett enhetligt system till skydd mot risker vid exponering för elektromagnetiska fält, sammanställer rapporter om antagandet och genomförandet av de åtgärder som vidtas inom det område som omfattas av denna rekommendation, presenterar dessa rapporter för kommissionen efter en period på tre år efter 19 antagandet av rekommendationen och anger hur hänsyn rekommendationen när åtgärderna genomförts, och tagits till UPPMANAS kommissionen att sammanställa en rapport om gemenskapen som helhet med beaktande av medlemsstaternas rapporter samt att vara uppmärksam på de frågor denna rekommendation gäller, i syfte att ändra och aktualisera rekommendationen. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 20 BILAGA I 1)MI Nil ION KR Uttrycket "elektromagnetiska fält" omfattar i denna rekommendation statiska fält, extremt lågfrekventa fält (ELF) och högfrekventa fält (RF), inklusive mikrovågor, inom frekvensområdet 0 - 300 GHz A. Fysiska storheter I samband med exponering för elektromagnetiska fält används normalt åtta fysiska storheter. 1. Kontaktström (Ic) mellan en människa och ett föremål uttrycks i ampere (A). Ett ledande föremål i ett elektriskt fält kan laddas av fältet. 2. Ström täthet (J) definieras som den ström som går genom en tvärsnittsarea vinkelrätt mot strömmens riktning i en ledare, som t. ex. en människokropp eller en del därav, anges i ampere per kvadratmeter (A/m2). 3. Elektrisk fältstyrka är en vektorstorhet (E) som motsvarar den kraft som verkar på en laddad partikel oavsett av dess förflyttning i rummet. Denna storhet uttrycks i volt per meter (V/m). 4. Magnetisk fältstyrka är en vektorstorhet (H) som tillsammans med den magnetiska flödestätheten kännetecknar ett magnetfält oberoende av dess placering i rummet. Denna storhet uttrycks i ampere per meter (A/m). 5. Magnetisk flödestäthet är en vektorstorhet (B) som motsvarar den kraft som verkar på laddningar i rörelse. Storheten uttrycks i tesla (T). I fritt rum och i biologiskt material kan magnetflödestätheten och den magnetiska fältstyrkan omräknas till den andra enheten med hjälp av ekvationen 1 A m'1 = 4rc 10"7 T. 6. Strålningstäthet (S) är den storhet som används vid mycket höga frekvenser, där penetreringsdjupet i kroppen är lågt. Man talar om effekten hos strålningen när den infaller vinkelrätt mot en yta dividerad med ytans area. Storheten uttrycks i watt per kvadratmeter (W/m2). 7. Specifik energiabsorption (SA) definieras som den energi som absorberas per massenhet biologisk vävnad och uttrycks i joule per kilogram (J/kg). 1 denna rekommendation används begreppet för att skilja mellan icke-termisk påverkan och pulsad mikrovågsstrålning. 8. Specifik energiabsorption per tidsenhet (SAR) definieras som ett genomsnitt i hela kroppen eller i delar av kroppen som den hastighet varmed energi absorberas per massenhet biologisk vävnad. Storheten uttrycks i watt per kilogram (W/kg). Helkropps-SAR är ett vitt accepterat som uttryck för negativ termisk påverkan vid RF- exponering. Utöver genomsnittsvärden för helkropps-SAR krävs lokala SAR-värden för att kunna bedöma och begränsa hur stor energimängd som tas upp i mindre delar av kroppen vid särskilda exponeringsförhållanden. Ett sådant förhållande kan t. ex. vara en jordansluten person som exponeras för radiovågor i det nedre MHz-området samt utsatta personer i närheten av en antenn. Av dessa storheter kan magnetisk flödestäthet, kontaktström, elektrisk och magnetisk fältstyrka samt strålningstäthet mätas direkt. 21 B. Grundbegränsningar och referensnivåer När begränsningar grundade på en bedömning av elektromagnetiska fälts möjliga hälsopåverkan skall användas, bör man skilja på grundläggande begränsningar och referensnivåer. - Grundbegränsningar. Begränsningar avseende tidsvarierande elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält som är direkt grundade på bekräftad hälsopåverkan och biologiska hänsynstaganden, benämns grundbegränsningar. Beroende på fältfrekvensen specificeras begränsningarna med hjälp av de fysiska storheterna specifik (B), energiabsorptionshastighet (SAR) och strålningstäthet (S). Magnetisk flödestäthet och strålningstäthet kan mätas direkt hos exponerade personer. magnetflödestäthet strömtäthet exponering (J), för - Referensnivåer. Referensnivåerna används vid praktisk bedömning av exponering, i syfte att avgöra om det är möjligt att överskrida grundbegränsningarna. Vissa referensnivåer härrör från relevanta grundbegränsningar genom mätning och/eller beräkningsmetoder, andra har att göra med känslighet och negativ, indirekt påverkan från exponering för elektromagnetiska fält. De därav avledda storheterna är elektrisk fältstyrka (E), magnetisk fältstyrka (H), magnetisk flödestäthet (B), strålningstäthet (S) och ström genom kroppsdelar (//,). Storheter som har att göra med känsligheten och annan indirekt påvekran är kontaktström (Ic) och för pulserande falt specifik energiabsorption (SA). Under vissa exponeringsförhållanden kan uppmätta eller beräknade värden av enskilda storheter jämföras med relevant referensnivå. Underskridande av referensnivån säkerställer att även grundbegränsningen underskrids. Även om uppmätt värde överstiger referensnivån innebär detta inte nödvändigtvis att grundbegränsningen överskridits. I dessa fall skall det emellertid fastställas huruvida grundbegränsningen har överskridits. Denna rekommendation innehåller inga kvantitativa begränsningar avseende statiska, elektriska fält. Det rekommenderas emellertid att störande känslighet för elektriska ytladdningar och gnisturladdningar som förorsakar stress eller irritation undviks. Vissa storheter som t. ex. magnetisk flödestäthet (B) och strålningstäthet (S) används vid vissa frekvenser som både grundbegränsning och referensnivå (se bilaga II och III). 22 BILAGA II GRUNDBEGRÄNSNINGAR Beroende på frekvens används följande fysiska storheter (dosimetriska storheter och exponeringsstorheter) för att ange grundbegränsningar avseende elektromagnetiska fält För frekvensområden mellan 0 och 1 Hz fastställs grundbegränsningar avseende magnetisk flödestäthet för statiska magnetfält (0 Hz) och strömtäthet för tidsvarierande fält med en frekvens på upp till 1 Hz i syfte att undvika kardiovaskulär påverkan och påverkan på det centrala nervsystemet. För frekvensområden mellan 1 Hz och 10 MHz fastställs grundbegränsningar avseende strömtäthet i syfte att undvika påverkan på nervsystemets funktioner. Vid frekvensområden på mellan 100 Hz och 10 GHz fastställs grundbegränsningar avseende SAR, i syfte att undvika helkropps-värmebelastning och lokal uppvärmning i vävnad. Inom frekvensområden 100 kHz till 10 MHz fastställs begränsningar avseende såväl strömtäthet som SAR. För frekvensområden mellan 10 GHz och 300 GHz fastställs grundbegränsningar avseende strömtäthet, i syfte att undvika uppvärmning av vävnad på eller nära kroppsytan. Grundbegränsningarna, givna i tabell 1, fastställs med hänsyn tagen till osäkerhet avseende individens känslighet, miljöförhållanden och det faktum att ålder och hälsa bland allmänheten varierar. 23 Tabell 1 : Grundbegränsningar för elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fålt (0 - 300 GHz) Strömtäth Genomsnittli Lokal SAR Lokal SAR Strål- nings- et i täthet, S (mA/m2) SAR (W/m2) (rms) (huvud och kropp) (W/kg) (lemmar) (W/kg) g helkropps- (W/kg) 8 8/f 2 f/500 f/500 f/500 -- -- 0,08 0,08 0,08 0,08 -- 2 2 - 4 4 - 10 Frekvensområde Magne- tisk flödestäth et (mT) 40 - - -- - - 0 Hz >0-l Hz 1-4 Hz 4-1000 Hz 1000 Hz-100 kHz 100 kHz-10 MHz 10 MHz-10 GHz 10-300GHz Anmärkningar 1. / är frekvensen i Hz. 2. Syftet med den grundläggande begränsningen för den nuvarande strömtätheten är att skydda mot direkt exponering av det centrala nervsystemets vävnader i huvudet och kroppen samt inbegripa en säkerhetsfaktor. 3. Eftersom kroppen är elektriskt inhomogen beräknas strömtäthet som medelvärden i ett tvärsnitt på 1 cm^ vinkelrätt mot utbredningsriktningen. 4. Vid frekvenser på upp till 100 kHz kan toppvärdena för strömtätheten beräknas genom att rms-värdet multipliceras med V2 (—1,414). Vid pulser med en varaktighet^ bör den frekvens som skall tillämpas i grundbegränsningarna beräknas som/= l/(2/p). 5. För frekvenser på upp till 100 kHz och vid pulserande magnetfält kan den maximala strömtätheten i pulserna beräknas med hjälp av stignings- och falltiderna samt den magnetiska flödestäthetens maximala ändringshastighet. Den inducerade strömtätheten kan därefter jämföras med tillämplig grundbegränsning. 6. Samtliga SAR-värden beräknas som medelvärden för en sexminutersperiod. 7. Lokal SAR beräknas som medelvärde i en massa på 10 g sammanhängande vävnad. Det därav följande maximala SAR-värdet bör vara det värde som används vid bedömning av exponeringen. 8. För pulser med varaktigheten fp bör motsvarande frekvens, som skall tillämpas i grundbegränsningarna, beräknas som / = rekommenderas en kompletterande grundbegränsning vid pulsexponering inom frekvensområdet 0,3 - 10 GHz och vid lokal exponering av huvudet, i syfte att begränsa och undvika hörseleffekter orsakade av termoelastisk expansion. SA bör således inte överstiga 2 mJ/kg-1 som medelvärde i en massa på 10 g vävnad. l/(2fp). Dessutom 24 BILAGA m Referensnivåer Referensnivåer för exponering fastställs för jämförelse med värden för uppmätta storheter. Underskridande av samtliga referensnivåer i denna rekommendation garanterar att också grundbegränsningarna underskrids. Även om uppmätt värde ligger över referensnivåerna innebär detta inte nödvändigtvis att grundbegränsningen överskrids. I sådana fall bör det göras en bedömning av huruvida exponeringsnivån ligger under grundbegränsningen. Maximalt skydd uppnås genom att fastställa referensnivåer för exponeringsbegränsning med grundbegränsningar som underlag för fältets maximala koppling till den exponerade personen. I tabellerna 2 och 3 finns en sammanställning av referensnivåerna. Referensnivåerna skall generellt vara medelvärden bildade över kroppsvolymen, men med den viktiga förutsättningen att den lokala grundbegränsningen inte överskrids. Under vissa omständigheter, där exponeringen är starkt lokal, t. ex. vid handburna telefoner i förhållande till huvudet, är det inte lämpligt att använda referensnivåer. I sådana fall görs en direkt bedömning av huruvida den lokaliserade grundbegränsningen har överskridits. 25 Fältnivåer Tabell 2: Referensnivåer för elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält (0 300 GHz, ostörda effektivvärdcn (RMS) Frekvensomrade E-ftlt (V/m) H-fclt (A/m) B-mit (uT) Ekvivalcnt stralningstathct S„(W/m2) - 10 000 10 000 250/f 250/f 87 87 87/f"2 28 1,375 f"2 61 3,2 x 104 3,2xl04/f* 4 000/f 4/f 5 5 0,73/f 0,73/f 0,073 0,0037 tn 0,16 4xl04 4xl04/f* 5 000/f 5/f 6. 25 6. 25. 0,92/f 0,92/f 0,092 0,0046 tn 0,20 - - - - - - - - 2 0200 10 0-1 Hz 1-8 Hz 8-25 Hz 0,025 - 0,8 kHz 0,8 - 3 kHz 3-150 kHz 0,15-1 MHz 1-10 MHz 10-400 MHz 400 - 2000 MHz 2 - 300 GHz Anmarkningar: 1. 2. 3. 4. /enligt frckvcnsomrädcskolumncn. Vid frekvenser mellan 100 kHz och 10 GHz skall. V*,, E\ H2 och B2 beräknas som medelvärden för en sexminutcrspcriod. Vid frekvenser på över 10 GHz skall £«,, E2, H2 och B2 beräknas som medelvärden för en period på 68//! 05-minuter period (/"i GHz). Det fastställs inga E-fältvärden för frekvenser på mindre än 1 Hz, som är faktiska, statiska elektriska falt. För de flesta personer uppstår irritation vid elektriska ytladdningar inte vid fältstyrkor på under 25 kV/m. Gnisturladdningar som förorsakar stress och irritation bör undvikas. För toppvärden anges följande referensnivåer för elektrisk fältstyrka (V/m), magnetisk fältstyrka (A/m) och magnetisk flödestäthet (uT): Vid frekvenser på upp till 100 kHz beräknas referenstoppvärdena genom att motsvarande rms-värden multipliceras med V2 (-1,414). Vid pulser med varaktigheten tp bör motsvarande frekvens beräknas som/= l/(2/p). - Vid frekvenser på mellan 100 kHz och 10 MHz beräknas referenstoppvärdena genom att motsvarande rms-värden multipliceras med 10a, där a = (0,665 log(#105)+0,176), f i kHz. - Vid frekvenser mellan 10 MHz och 300 GHz beräknas referenstoppvärdena genom att motsvarande rms-värden multipliceras med 32. Trots att det bara finns lite information om förhållanden mellan biologisk påverkan pch pulserande fälts toppvärden, föreslås det för frekvenser på över 10 MHz, att S«, som 26 medelvärde över pulsbredden inte bör vara större än 1 000 gånger referensnivåerna eller att fältstyrkorna inte bör vara större än 32 gånger referensnivåerna för fältstyrka. För frekvenser på mellan ca 0,3 GHz och lier Gl Iz och vid lokal exponering av huvudet skall den specifika absorptionen, för att minska och undvika påverkan på hörseln som en följd av termoelastisk expansion, begränsas. Inom detta frekvensområde motsvarar SA-gränsen på 4-16 mJ/kg"1, som ger denna verkan, SAR-toppvärden på 130-520 W kg*1 i hjärnan vid pulser på 30-us. Vid frekvenser på mellan 100 kHz och 10 MHz beräknas fältstyrkornas toppvärden genom interpolation från 1,5 gånger toppvärdet vid 100 kHz till 32 gånger toppvärdet vid 10 MHz. Kontaktströmmar och strömmar i extremiteterna Vid frekvenser på upp till 110 MHz rekommenderas kompletterande referensnivåer för undvikande av risker beroende på kontaktström. Kontaktströmmens referensnivå visas i tabell 3. Referensnivåerna för kontaktström har fastställts med hänsyn till att det gränsvärde för kontaktström som utlöser biologisk reaktion hos vuxna kvinnor och barn uppgår till cirka 2/3 respektive hälften av gränsvärdet för vuxna män. Tabell 3: Referensnivåer för kontaktström från ledande föremål (fikHz) Frekvensomrade : finA) 0 Hz - 2,5 kHz 2,5 kHz - 100 kHz lOOkHz-UOMHz Maximal kontaktstrom 0,5 0,2f 2 0_ För frekvensområdet 10 - 110 MHz rekommenderas en referensnivå på 45 mA genom kroppsdel. Syftet därmed är att begränsa den lokala SAR under en sexminutersperiod. 27 BILAGA IV Exponering från källor med flera frekvenser Hänsyn skall tas till möjligheten av att effekten av samtidig exponering för falt med olika frekvenser summeras. Beräkning utifrån en sådan summering bör göras separat för varje påverkan. Man bör alltså göra separata bedömningar av termisk påverkan och elektrisk stimulering av kroppen. Grundbegränsningar Vid samtidig exponering för fält med olika frekvenser bör följande kriterier för grundbegränsningarna uppfyllas. Vid elektrisk stimulering med frekvenser på mellan 1 Hz och 10 MHz bör den inducerade strömtätheten summeras till värdet med denna formel: lOMIIz j I Hz Ju termisk påverkan och specifika Vid energiabsorptionshastigheter (SAR) och strålningstätheter summeras till värdet enligt denna formel: frekvenser på över 100 kHz bör "M* y ç>jn 300GHz „ oA£L + y -^-</ i 10GHz SL i-100kHz SARL där Ji står för strömtäthet för frekvensen i, JL. i är grundbegränsningen för strömtätheten vid frekvensen i enligt tabell 1, SARi står för den SAR som orsakas av exponering vid frekvensen i, SARL är grundbegränsningen för SAR enligt tabell 1, Si står för effekttäthet vid frekvensen i och SL för grundbegränsningen för strålningstäthet enligt tabell 1. 28 Referensnivåer Vid tillämpning av grundbegränsningarna bör följande kriterier för referensnivåer för laltstyrkor tillämpas. För påverkan av inducerad strömtäthet och elektrisk stimulering vid frekvenser på upp till 10 MHz bör följande två krav gälla för fältnivåerna: 1MHz r 10MHz „ I-f+lf^ i=lHz tLL,i i>lMHz u och 150kHz jj 10MHz „ I,f + It"7 j I Hz H l. j i 150kHz" där Ej står för elektrisk fältstyrka vid frekvensen i, EL, i står för referensnivån för elektrisk fältstyrka enligt tabell 2, Hj står för magnetisk fältstyrka vid frekvensen i, HL,j står för referensnivån för magnetisk fältstyrka enligt tabell 2 och a är 87 V/m och b 5 A/m ( 6,25 uT). Jämfört med ICNIRP:s riktlinjer1, som omfattar både yrkesmässig exponering och allmänhetens summeringen exponering, exponeringsförhållanden relevanta för allmänheten. slutpunkterna motsvarar i Konstanta värden (a och b) vid över I MHz kan användas for det elektriska faltet och över 150 kHz för det magnetiska fältet, eftersom summeringen bygger på inducerade strömtätheter och inte bör förväxlas med förhållanden med termisk påverkan. Sådana förhållanden utgör grunden för EL,i och HL,j över 1 MHz respektive 150 kHz, se tabell 2. 1 International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection, riktlinjer för begränsning för exponering för tidsvarierandc elektriska, magnetiska och elektromagnetiska fält (upp till 300 GHz), Health Phys, under utgivning. 29 För förhållanden med relevant termisk påverkan vid frekvenser pi från 100 MHz, bör följande två krav gälla för fältnivåerna: och IMItz n 300GH* p i lOOkllz C i IMlfz Eui 150kHz rr 300GHz ¥¥ j=100kHz ä j>150kHz HUj där Ej står för elektrisk fältstyrka vid frekvensen i, EL. i står för referensnivån för elektrisk fältstyrka enligt tabell 2, Hj står för magnetisk fältstyrka vid frekvensen j, H|. ,j står för referensnivån för det magnetiska fältet enligt tabell 2 och c är 87/f"2 V/m och d 0,73/f A/m. Också här har några av slutpunkterna justerats jämfört med ICNIRP s riktlinjer till att enbart gälla för allmänhetens exponering. För ström i extremiteter respektive kontaktström bör följande krav tillämpas: T \ WOMHz f T UMJiz i Ef-*1 1/ -1 WOMHz ¥ IWMflZ k~\0MHz\l L,k J \0MHz\ lL. k J umlHz *C. H där Ik är strömkomponenten för extremiteter vid frekvensen k, 11. k är referensnivån för ström på extremiteter, 45 mA, l„ är kontaktströmkomponenten vid frekvensen n och Ic. när referensnivån för kontaktström vid frekvensen n (se tabell 3). Ovanstående summeringsformel förutsätter värsta tänkbara fasförhållanden bland fält från flera källor. Typiska exponeringsförhållanden kan därför i praktiken resultera i mindre restriktiva exponeringsnivåer än de som fås vid beräkning av referensnivåerna med ovanstående formler. 30 ISSN 1024-4506 KOM(98) 268 slutlig DOKUMENT SV 05 15 12 14 Katalognummer : CB-CO-98-298-SV-C ISBN 92-78-35927-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg M