title: Kommissionens förordning (EG) nr 1204/98 av den 9 juni 1998 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av bredspektrumantibiotika med ursprung i Indien

eurovoc_concepts:
CCT duties
India
antibiotic
countervailing charge
import
originating product

text: 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/17 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1204/98 av den 9 juni 1998 om inf(cid:148)rande av en provisorisk utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import av bredspektrumanti- biotika med ursprung i Indien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 12 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: (4) (5) (6) (1) (2) (3) A. F(cid:153)RFARANDE 1. Inledande Den 12 september 1997 offentliggjorde kommis- sionen ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning (2) om inledandet av ett antisubventionsf(cid:148)rfarande betr(cid:132)ffande import av vissa bredspektrumantibiotika (trihydratamoxicillin, trihydratampicillin och cefalexin) med ursprung i Indien och p(cid:134)b(cid:148)rjade en unders(cid:148)kning. F(cid:148)rfarandet inleddes efter att ett klagom(cid:134)l i juli 1997 ingivits av sex tillverkare i gemenskapen, n(cid:132)mligen Antibioticos SA, Spanien, Antibioticos SpA, Italien, Biochemie GmbH, (cid:153)sterrike, Biochemie SA, Spanien, Biochemie SpA, Italien, and ACS Dobfar SpA, Italien, vars sammanlagda tillverkning av dessa produkter utg(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av bredspek- trumantibiotika. Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll bevis f(cid:148)r att dessa produkter subventionerades och att detta v(cid:134)llade v(cid:132)sentlig skada, vilket ans(cid:134)gs tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att motivera att ett f(cid:148)rfarande inleddes. 2. Unders(cid:148)kning f(cid:148)retr(cid:132)dare Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de exporte- rande tillverkare och import(cid:148)rer som man visste var exportlandet och de f(cid:148)r ber(cid:148)rda, klagande om inledandet av f(cid:148)rfarandet och gav de ber(cid:148)rda parterna m(cid:148)jlighet att skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda inom de tidsfrister som angavs i tillk(cid:132)nnagivandet om inle- dande av antisubventionsf(cid:148)rfarandet. (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 277, 12. 9. 1997, s. 2. De indiska offentliga myndigheterna och de expor- skriftligen sina terande synpunkter och beg(cid:132)rde att bli h(cid:148)rda, vilket bevil- jades. tillverkarna l(cid:132)mnade Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som man visste var ber(cid:148)rda och fick svar fr(cid:134)n de klagande tillverkarna i gemenskapen, de indiska offentliga myndigheterna, nio indiska exporterande tillverkare samt en n(cid:132)rst(cid:134)ende och en icke n(cid:132)rs- t(cid:134)ende tillverkare i gemenskapen. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som den bed(cid:148)mde n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r det provisoriska avg(cid:148)randet om subventioner och skada samt utf(cid:148)rde kontrollbes(cid:148)k hos f(cid:148)ljande ber(cid:148)rda parter: a) Klagande tillverkare i gemenskapen: (cid:190) Antibioticos SA, Madrid (Spanien) som svarade p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r ocks(cid:134) f(cid:148)r Antibioticos SpA (Italien) r(cid:132)kning. (cid:190) Biochemie GmbH, Kundl ((cid:153)sterrike) som fr(cid:134)geformul(cid:132)r svarade p(cid:134) kommissionens ocks(cid:134) f(cid:148)r Biochemies SA (Spanien) och Biochemies SpA (Italien) r(cid:132)kning. (cid:190) ACS Dobfar SpA, Tribiano (Italien). b) Indiska offentliga myndigheter: (cid:190) Handelsministeriet, New Delhi. (cid:190) Tullverket, New Delhi. (cid:190) Finansministeriet, New Delhi. c) Tillverkande export(cid:148)rer i Indien: (cid:190) Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi. (cid:190) Vitara Chemicals Ltd, Mumbai. (cid:190) Kopran Ltd, Mumbai. (cid:190) Lupin Laboratories Ltd, Mumbai. (cid:190) Gujarat Lyka Organics Ltd, Mumbai. (cid:190) Torrent Pharmaceuticals Ltd, Ahmedabad. (cid:190) Biochem Synergy Ltd. , Indore. (cid:190) Orchild Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, Chennai. (cid:190) Harshita Ltd, New Delhi. d) N(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen: (cid:190) Ranbaxy (Nederl(cid:132)nderna) BV, Nederl(cid:132)n- till Ranbaxy derna (n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r Laboratories Ltd). L 166/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 Subventionsunders(cid:148)kningen omfattade tiden 1 juli 1996 till 30 juni 1997 (nedan kallad ”unders(cid:148)k- ningsperioden”). Unders(cid:148)kningen av skada omfat- tade tiden 1 januari 1993 till unders(cid:148)kningsperio- dens slut (nedan kallad ”unders(cid:148)kt period”). (cid:190) ”Passbook”-systemet (Passbook Scheme). (cid:190) Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme). (7) (8) (9) B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Detta f(cid:148)rfarande omfattar vissa bredspektrumanti- trihydra- biotika, n(cid:132)mligen trihydratamoxicillin, tampicillin och cefalexin, i bulk, vilka omfattas av KN-nummer ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 respek- tive ex 2941 90 00. sedan omvandlas Dessa antibiotika (cid:132)r farmaceutiska bulksubstanser (betalaktam-antibiotika) som anv(cid:132)nds till att till- verka f(cid:132)rdiga doseringar i syfte att behandla olika infektionssjukdomar. De tillverkas med hj(cid:132)lp av samma r(cid:134)varor, penicillin G eller penicillin V, vilka erh(cid:134)lls genom fermentering. Det penicillin som d(cid:132)rigenom erh(cid:134)lls genom kemiska eller biokemiska synteser till halvfabrikat i ett senare led (s(cid:134) kallade ”6-APA” eller ”7-ADCA”), vilka i sin tur omvandlas till de tre ovann(cid:132)mnda aktiva bulksubstanserna. Trots vissa tekniska skill- nader mellan dessa tre antibiotika tillh(cid:148)r de samt- liga samma produktkategori, dvs. semisyntetiska bredspektrumantibiotika i bulk, och anv(cid:132)nds samt- liga till att blandas i f(cid:132)rdiga doseringar f(cid:148)r att effek- tivt behandla olika infektionssjukdomar. (cid:142)ven om ett visst antibiotikum ibland f(cid:148)redras framf(cid:148)r ett annat f(cid:148)r att behandla en viss sjukdom, (cid:132)r samtliga tre antibiotika i h(cid:148)g utstr(cid:132)ckning utbytbara och betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r i detta f(cid:148)rfarande som en enda produktkategori. 2. Likadan produkt (10) I unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes att de bredspekt- rumantibiotika som tillverkas i Indien och s(cid:132)ljs p(cid:134) den inhemska marknaden eller exporteras till gemenskapen, och de bredspektrumantibiotika som tillverkas och s(cid:132)ljs i gemenskapen av de klagande tillverkarna i gemenskapen, faktiskt har identiska fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den och d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r likadana produkter i enlighet med artikel 1. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”). C. SUBVENTIONER 1. Inledning (11) P(cid:134) grundval av uppgifterna i klagom(cid:134)let och svaren fr(cid:134)geformul(cid:132)r gick kommis- p(cid:134) kommissionens sionen igenom f(cid:148)ljande vilka fem ordningar p(cid:134)stods innefatta exportsubventioner: (cid:190) F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i import av kapitalvaror Capital Goods Scheme). exportfr(cid:132)mjande vid (Export Promotion syfte (cid:190) Industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorien- terade f(cid:148)retag (Export Processing Zones/Export Oriented Units). (cid:190) Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt (Income Tax Exemption Scheme). Dessa ordningar beskrivs n(cid:132)rmare nedan. (12) De fyra f(cid:148)rsta st(cid:148)dformerna grundar sig p(cid:134) lagen fr(cid:134)n 1992 om utveckling och reglering av utrikes- handeln, (Foreign Trade Development and Regu- lation Act ”utrikeshandelslagen”) som tr(cid:132)dde i kraft den 7 augusti 1992, varvid import- och exportkon- trollagen (Imports and Exports Control Act) fr(cid:134)n 1947 upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla. Genom utrikeshandels- lagen bemyndigas de indiska offentliga myndighe- terna att g(cid:148)ra tillk(cid:132)nnagivanden inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (Export and Import Policy documents) vilka ges ut vart femte (cid:134)r och uppdateras varje (cid:134)r. I detta fall (cid:132)r tv(cid:134) av dessa dokument relevanta f(cid:148)r unders(cid:148)kningspe- rioden, n(cid:132)mligen fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r 1992–1997 och fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r 1997–2002. Den sista ordningen, befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, grundar sig p(cid:134) lagen om inkomstbeskattning fr(cid:134)n 1961 vilken (cid:132)ndras varje (cid:134)r genom skattelagen. (13) De uttalade m(cid:134)len f(cid:148)r Indiens nuvarande export- och importstrategi (cid:132)r f(cid:148)ljande: (cid:190) P(cid:134)skynda landets (cid:148)verg(cid:134)ng till en v(cid:132)rldsorien- terad dynamisk ekonomi i syfte att dra st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga nytta av de m(cid:148)jligheterna p(cid:134) den expanderande v(cid:132)rldsmarknaden. (cid:190) Stimulera h(cid:134)llbar ekonomisk tillv(cid:132)xt genom att s(cid:148)rja f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till viktiga r(cid:134)varor, halvfabrikat, konsumtionsvaror och kapitalvaror som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att (cid:148)ka produktionen. (cid:190) H(cid:148)ja den tekniska niv(cid:134)n och effektiviteten i Indiens jordbruk, industri och tj(cid:132)nstesektor f(cid:148)r att d(cid:132)rigenom f(cid:148)rb(cid:132)ttra deras konkurrenskraft och skapa nya arbetstillf(cid:132)llen samt bidra till att (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med internationellt erk(cid:132)nda kvalitetsstandarder uppn(cid:134)s. 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/19 (cid:190) F(cid:148)rse konsumenterna med produkter av god kvalitet till rimliga priser. (14) Kommissionen unders(cid:148)kte dessa fem ordningar mot bakgrund av de strategier som fastst(cid:132)llts i de relevanta planerna f(cid:148)r export- och importpolitiken och i den (cid:132)ndrade lagen om inkomsbeskattning fr(cid:134)n 1961. 2. ”Passbook”-systemet (15) Ett instrument inom ramen f(cid:148)r export- och import- politiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r det s(cid:134) kallade ”Passbook”-systemet som tr(cid:132)dde i kraft den 30 maj 1995. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande (16) ”Passbook”-systemet riktar sig till vissa kategorier av export(cid:148)rer, n(cid:132)mligen de som tillverkar sina produkter i Indien och sedan exporterar dem (till- verkande export(cid:148)rer) och export(cid:148)rer, oavsett de (cid:132)r tillverkare eller bara handlare, som tilldelats ett handelshusintyg (Export House/Trading House/ Star Trading House/SuperStar Trading House- certificate). Den senare kategorin av export(cid:148)rer, vilken definiers i dokumentet om export- och importpolitiken, m(cid:134)ste bland annat kunna doku- mentera tidigare exportresultat. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (17) Alla export(cid:148)rer som (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till detta st(cid:148)d kan ans(cid:148)ka om en s(cid:134) kallad ”Passbook”. Detta (cid:132)r en bok i vilken debet- och kreditposter betr(cid:132)ffande tull bokf(cid:148)rs. Boken utf(cid:132)rdas automatiskt om f(cid:148)re- taget (cid:132)r en erk(cid:132)nd tillverkande export(cid:148)rer eller en godk(cid:132)nd export(cid:148)r som har ett handelshusintyg. (18) Vid export av f(cid:132)rdiga varor har export(cid:148)ren r(cid:132)tt till att ans(cid:148)ka om kredit som kan anv(cid:132)ndas till att betala tull p(cid:134) senare import. Det tas h(cid:132)nsyn till olika faktorer vid ber(cid:132)kningen av det kreditbelopp som skall beviljas i enlighet med standardnormerna f(cid:148)r Input/Output vilka utf(cid:132)rdas f(cid:148)r exportprodukter av de indiska offentliga myndigheterna. I dessa standardnormer fastst(cid:132)lls de m(cid:132)ngder r(cid:134)varor som normalt beh(cid:148)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av den f(cid:132)rdiga produkten. Dessa normer fastst(cid:132)lls av en s(cid:132)rskild Advance Licensing Committee) p(cid:134) grundval av en teknisk analys av tillverkningsprocessen och allm(cid:132)nna stati- stiska uppgifter. Enligt standardnormerna beviljas kredit p(cid:134) upp till ett belopp som motsvarar den grundl(cid:132)ggande tullavgift som betalas f(cid:148)r de impor- terade r(cid:134)varor som normalt anv(cid:132)nds av den indiska licenskommitt(cid:130) (Special av den antibiotikaindustrin vid framst(cid:132)llning produkt som skall exporteras. En annan faktor (cid:132)r ber(cid:132)kningen av det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet. Minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet (cid:132)r det minsta v(cid:132)rde som den indiska tillverkaren vid tillverkning av de f(cid:132)rdiga varorna m(cid:134)ste l(cid:132)gga till v(cid:132)rdet av de importerade r(cid:134)varorna (dvs. motsvarande kostnader f(cid:148)r inhemska r(cid:134)varor och arbetskraft). De indiska myndigheterna har fastst(cid:132)llt det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet av de ber(cid:148)rda produkterna n(cid:132)r de skall exporteras till 33 %. (19) Den beviljade krediten f(cid:148)rs in i ”Passbook” och kan anv(cid:132)ndas till att betala tullavgifter p(cid:134) framtida import av alla typer av varor (t. ex. r(cid:134)varor, kapital- varor, etc. ) med undantag av de varor som anges i den s(cid:134) kallade Negative List of Imports inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken. I denna f(cid:148)rteckning anges varor som (cid:148)verhuvudtaget inte f(cid:134)r importeras eller som bara f(cid:134)r importeras efter det att de indiska offentliga myndigheterna har import(cid:148)ren. De utf(cid:132)rdat en s(cid:132)rskild licens importerade varorna beh(cid:148)ver inte ha n(cid:134)gon anknyt- ning till export(cid:148)rens faktiska tillverkning och f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den indiska marknaden. till (20) ”Passbook”-krediter (cid:132)r inte (cid:148)verf(cid:148)rbara. En ”Pass- book” (cid:132)r giltig under tv(cid:134) (cid:134)r fr(cid:134)n utf(cid:132)rdandedatumet. Alla tillg(cid:132)ngliga krediter i slutet av tv(cid:134)(cid:134)rsperioden f(cid:134)r d(cid:132)refter anv(cid:132)ndas inom en tolvm(cid:134)nadersperiod. I slutet av det tredje (cid:134)ret f(cid:148)rfaller alla outnyttjade krediter. Inom denna allm(cid:132)nna tidsram finns det ingen tidsgr(cid:132)ns f(cid:148)r att ans(cid:148)ka om krediter f(cid:148)r en viss exporttransaktion. (21) N(cid:132)r alla krediter i ”Passbook” har utnyttjats avslutas den och innehavaren m(cid:134)ste betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. (22) (23) sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret avseende ”Pass- I book”-systemet f(cid:148)rklarade de indiska offentliga myndigheterna att export(cid:148)ren f(cid:134)r tillbaka importav- gifter p(cid:134) den exporterade produkten medan, det inte g(cid:148)rs n(cid:134)gon eftergift av importavgifter p(cid:134) den likadana produkten n(cid:132)r den (cid:132)r avsedd f(cid:148)r konsum- tion i exportlandet och att st(cid:148)det i detta avseende (cid:148)verensst(cid:132)mmer med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3284/94 (antisubventionsf(cid:148)rordningen). I detta avseende b(cid:148)r det noteras att det inte finns n(cid:134)gon skillnad p(cid:134) denna punkt mellan den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen, som sedan dess har upph(cid:148)rt att g(cid:132)lla, och den f(cid:148)rordning som har ersatt den, dvs. grundf(cid:148)rordningen. I artikel 2. 1 ii i grundf(cid:148)r- ordningen fastst(cid:132)lls att befrielse f(cid:148)r en exporterad L 166/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 produkt fr(cid:134)n tullar eller skatter inte betraktas som en subvention under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att en s(cid:134)dan befrielse beviljas i enlighet med best(cid:132)mmelserna i bilagorna I–III till grundf(cid:148)rordningen. I punkt i i bilaga I (F(cid:148)rteckning (cid:148)ver exempel p(cid:134) exportsub- ventioner) anges att avskrivning eller restitution av importavgifter ut(cid:148)ver vad som tas ut p(cid:134) importe- rade insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkning av exportvaran utg(cid:148)r en exportsubvention. Enligt bilaga II till grundf(cid:148)rordningen kr(cid:132)vs dessutom att de unders(cid:148)kande myndigheterna, n(cid:132)r de avg(cid:148)r om insatsvarorna f(cid:148)rbrukas tillverkningsprocessen, i skall fastst(cid:132)lla om exportlandets offentliga myndig- heter har inf(cid:148)rt och till(cid:132)mpar ett system eller f(cid:148)rfa- rande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av exportvaran. I detta fall finns inget s(cid:134)dant system. Den f(cid:148)rm(cid:134)n som export(cid:148)rer av de ber(cid:148)rda produkterna i sj(cid:132)lva verket Indien genom ”Passbook”-systemet, beviljas ber(cid:132)knas automatiskt p(cid:134) grundval av standardnor- merna f(cid:148)r Input/Output, oavsett om insatsvarorna har importerats, tull har betalats f(cid:148)r dem eller insatsvarorna verkligen har anv(cid:132)nts till exporttill- verkning. i Enligt ”Passbook”-systemet har export(cid:148)ren ingen skyldighet att importera insatsvarorna i fr(cid:134)ga eller att f(cid:148)rbruka de importerade varorna i tillverknings- processen. Vad som i sj(cid:132)lva verket sker enligt ”Pass- book”-systemet (cid:132)r att en export(cid:148)r vid export av den f(cid:132)rdiga produkten beviljas ett kreditbelopp grundat p(cid:134) det tullbelopp som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r de importerade insatsvaror som anv(cid:132)nds till att till- verka den f(cid:132)rdiga produkten. Detta kreditbelopp kan anv(cid:132)ndas till att kompensera f(cid:148)r tullar p(cid:134) fram- tida import av andra produkter. En f(cid:148)rm(cid:134)n beviljas export(cid:148)ren i form av obetalda tullavgifter p(cid:134) import (r(cid:134)varor eller kapitalvaror). av andra produkter Denna ordning g(cid:148)r det allts(cid:134) m(cid:148)jligt f(cid:148)r en export(cid:148)r att importera varor utan att betala tullav- gifter om denne tidigare har exporterat varor. inte n(cid:134)got ”Passbook”-systemet D(cid:132)rf(cid:148)r avskrivnings- eller restitutionssystem enligt punkt i i bilaga I eller bilaga II till grundf(cid:148)rordningen. utg(cid:148)r c) Slutsats om ”Passbook”-systemet (24) i ett grundf(cid:148)rordningen, ”Passbook”-systemet (cid:132)r varken ett till(cid:134)tet avskriv- nings-/restitutionssystem eller restitutions- system som till(cid:134)ter substitution enligt best(cid:132)mmel- serna eftersom ”Pass- book”-krediterna inte ber(cid:132)knas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de insatsvaror som faktiskt (cid:132)r avsedda att anv(cid:132)ndas i tillverkningsprocessen. Export(cid:148)ren (cid:132)r vidare inte skyldig att tillverkningsprocessen f(cid:148)rbruka de varor som han importerat tullfritt. i avskrivnings-/restitutionssystem eller (cid:142)ven om man antar att ordningen i fr(cid:134)ga utg(cid:148)r ett ett till(cid:134)tet restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution, finns det i vilket fall som helst inget g(cid:132)llande system eller f(cid:148)rfarande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insats- varor som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av export- varan i enlighet med punkt i i bilaga I och med bilagorna II och III till grundf(cid:148)rordningen. I bilaga II. II. 5 och bilaga III. II. 3 till grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att n(cid:132)r exportlandets offentliga myndig- heter inte har inf(cid:148)rt n(cid:134)got s(cid:134)dant system, b(cid:148)r exportlandet normalt f(cid:148)reta en ytterligare gransk- ning som skall grundas p(cid:134) insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats eller p(cid:134) faktiska transaktioner i syfte att fastst(cid:132)lla om ett alltf(cid:148)r stort belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen s(cid:134)dan granskning. D(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kte inte kommis- sionen om ett f(cid:148)r stort belopp f(cid:148)r importavgifter p(cid:134) de insatsvaror som f(cid:148)rbrukats i tillverkningen av exportvaran faktiskt (cid:134)terbetalats. i (25) Ordningen utg(cid:148)r en subvention, eftersom det stat- form av eftersk(cid:132)nkta liga finansiella bidraget tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r inne- havaren av ”Passbook”, d(cid:134) denne tullfritt kan importera varor genom att anv(cid:132)nda den kredit som erh(cid:134)llits f(cid:148)r export. Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)tts- exportresultat och d(cid:132)rf(cid:148)r ligt betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. Dessutom bed(cid:148)ms kravet p(cid:134) minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde (se punkt 18) att inhemska produkter m(cid:134)ste anv(cid:132)ndas framf(cid:148)r importerade. I detta avseende inneb(cid:132)r ”Passbook”-systemet en selektiv subvention i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. (cid:132)r knuten till (26) att ”Passbook”-systemet I b(cid:148)rjan av 1997 meddelade de offentliga indiska myndigheterna skulle avskaffas och att ans(cid:148)kningar om krediter inte l(cid:132)ngre kunde g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum efter den 31 mars 1997. Export(cid:148)rerna kan dock under en tre(cid:134)rsperiod efter datumet f(cid:148)r utf(cid:132)r- dandet forts(cid:132)tta att anv(cid:132)nda en ”Passbook” som redan har utf(cid:132)rdats. Det finns dessutom ingen tids- gr(cid:132)ns inom vilken kreditans(cid:148)kningar m(cid:134)ste g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum f(cid:148)re den 31 mars 1997. Trots att systemet tekniskt har avskaf- fats, kan export(cid:148)rer forts(cid:132)tta att utnyttja detta system genom att tullfritt importera varor tills alla krediter har utnyttjats eller senast till och med den 31 mars 2000. Under dessa omst(cid:132)ndigheter betraktas ordningen som utj(cid:132)mningsbar. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (27) F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r den import som skedde 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/21 under unders(cid:148)kningsperioden, men som inte beta- lades i enlighet med ”Passbook”-systemet. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)llda den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren enligt detta system har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta har lagts till f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningsperioden. Eftersom f(cid:148)rm(cid:134)ner regelbundet erh(cid:134)llits under unders(cid:148)kningsperioden genom befrielse fr(cid:134)n importtullar, motsvarar de en rad bidrag. Det normala tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)ttet att ber(cid:132)kna den f(cid:148)rm(cid:134)n som en mottagare beviljas i form av ett eng(cid:134)ngsbidrag (cid:132)r att en (cid:134)rlig marknadsr(cid:132)nta l(cid:132)ggs till det nominella bidragsbeloppet med antagande av att bidraget anses har mottagits p(cid:134) unders(cid:148)k- ningsperiodens f(cid:148)rsta dag. I detta fall st(cid:134)r det dock klart att de enskilda bidragen kan ha utg(cid:134)tt n(cid:132)r som helst mellan unders(cid:148)kningsperiodens f(cid:148)rsta och sista dag. Ist(cid:132)llet f(cid:148)r att l(cid:132)gga till en (cid:134)rlig r(cid:132)nta p(cid:134) hela beloppet anses det d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att anta att ett genomsnittligt bidrag har mottagits i mitten av unders(cid:148)kningsperioden och att r(cid:132)ntan d(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r t(cid:132)cka vilket motsvarar h(cid:132)lften av g(cid:132)llande (cid:134)rliga marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 7,575 %. Detta belopp (dvs. obetalda tullavgifter plus r(cid:132)nta) har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den sammanlagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. en sexm(cid:134)nadersperiod, Tre f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och mottog subventioner p(cid:134) mellan 0,01 % och 5,89 %. Inget av f(cid:148)retagen beg(cid:132)rde avdrag f(cid:148)r ans(cid:148)kningsavgifter eller andra utgifter som de (cid:134)dragit sig f(cid:148)r att kvalificera sig f(cid:148)r att erh(cid:134)lla en subvention. Biochem Synergy tillhan- dah(cid:148)ll inga uppgifter som kunde kontrolleras avse- ende denna ordning. I enlighet med best(cid:132)mmel- serna i artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen har provi- soriska avg(cid:148)randen betr(cid:132)ffande de subventioner som detta ”Pass- book”-systemet fattats p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Med h(cid:132)nsyn till att andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor saknades och f(cid:148)r inte bel(cid:148)na bristande samarbete, ans(cid:134)gs det att l(cid:132)mpligt att p(cid:134) detta f(cid:148)retag till(cid:132)mpa den h(cid:148)gsta f(cid:148)rm(cid:134)nssats enligt ”Passbook”-systemet som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r andra samarbetande export(cid:148)rer, dvs. 5,89 %. erh(cid:134)llit f(cid:148)retag enligt 3. Tullkreditsystemet (28) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r tullkreditsystemet vilket tr(cid:132)dde i kraft den 7 april 1997. Detta system ersatte ”Passbook”-systemet som avskaffades den 31 mars 1997. Det finns tv(cid:134) typer av tullkreditsystem: (cid:190) Tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (cid:190) Tullkredit som beviljas efter export a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande till tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (29) Systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillver- kare i Indien som exporterar) eller handlare som exporterar och har anknytning till tillverkare. F(cid:148)r att vara ber(cid:132)ttigad till denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)re- taget innan det ans(cid:148)ker om kredit ha exporterat under en tre(cid:134)rsperiod. b) Praktisk till(cid:132)mpning av systemet med tull- kredit som beviljas f(cid:148)re export (30) Alla st(cid:148)dber(cid:132)ttigande export(cid:148)rer kan ans(cid:148)ka om en licens genom vilken ett kreditbelopp avsett att anv(cid:132)ndas till att betala tull p(cid:134) framtida import av varor beviljas. Denna licens utf(cid:132)rdas automatiskt och krediten ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av 5 % av det genomsnittliga (cid:134)rliga v(cid:132)rdet av all export under de f(cid:148)reg(cid:134)ende tre (cid:134)ren. Till licensen knyts ett export(cid:134)- tagande. N(cid:132)r licensinnehavaren har exporterat till ett v(cid:132)rde som ber(cid:132)ttigar honom till kredit av samma omfattning som den som redan beviljats enligt systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export, har detta (cid:134)tagande fullgjorts. (31) Till skillnad fr(cid:134)n ”Passbook”-systemet (cid:132)r det enligt systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export till(cid:134)tet att anv(cid:132)nda s(cid:134)dana krediter endast f(cid:148)r tullar som skall betalas f(cid:148)r framtida import av insatsvaror (som inte omfattas av den s(cid:134) kallade Negative List of Imports) som kr(cid:132)vs f(cid:148)r tillverkning av varor i det ber(cid:148)rda f(cid:148)retagets anl(cid:132)ggningar s(cid:134) kallade Actual User -villkoret). S(cid:134)dana importerade instas- varor f(cid:134)r inte (cid:148)verl(cid:134)tas, l(cid:134)nas ut, s(cid:132)ljas, vidarebe- fordras eller p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt avyttras. (det (32) Krediter enligt tullkreditsystemet kan inte (cid:148)ver- f(cid:148)ras. En licens som utf(cid:132)rdas inom ramen f(cid:148)r tull- kreditsystemet (cid:132)r giltig under en tolvm(cid:134)naderspe- riod fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r beviljandet av licensen. Vid import (cid:134)tar sig export(cid:148)ren att anv(cid:132)nda insatsvarorna till att tillverka den f(cid:132)rdiga exportpro- dukten. N(cid:132)r ett f(cid:148)retag har utnyttjat hela den bevil- jade krediten kan det ans(cid:148)ka om ytterligare kredit till ett belopp motsvarande 5 % av det genomsnitt- liga v(cid:132)rdet av exporten under de tre f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ren. (33) N(cid:132)r ett f(cid:148)retag beviljats ett kreditbelopp f(cid:134)r det sedan tullfritt importera insatsvaror. De indiska offenliga mynigheterna h(cid:132)vdar att de indiska tull- myndigheterna vanligtvis k(cid:132)nner till de allm(cid:132)nna import(cid:148)ren enligt importvillkor Actual User-villkoret. Det finns dock inget kontrollf(cid:148)rfarande f(cid:148)r att se till att Actual User- villkoret respekteras. som g(cid:132)ller f(cid:148)r L 166/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 (34) N(cid:132)r samtliga krediter har utnyttjats m(cid:134)ste f(cid:148)retaget betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. c) Slutsats om systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (35) i i f(cid:148)rbrukas f(cid:148)rh(cid:134)llande till de insatsvaror Tullkreditsystemet (cid:132)r varken ett till(cid:134)tet avskriv- nings- eller restitutionssystem eller ett restitutions- system som till(cid:134)ter substitution enligt best(cid:132)mmel- serna i grundf(cid:148)rordningen, eftersom krediten enligt tullkreditsystemet, trots ”Actual-User”-villkoret, inte ber(cid:132)knas som tillverkningsprocessen. Det faktiskt finns dessutom inget g(cid:132)llande system eller f(cid:148)rfa- rande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av exportvaran och i vilka m(cid:132)ngder. I bilagorna II. II. 5 och III. II. 3 till grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att n(cid:132)r exportlandets offentliga myndigheter inte har inf(cid:148)rt n(cid:134)got s(cid:134)dant system b(cid:148)r exportlandet normalt f(cid:148)reta en ytterli- gare granskning som skall grundas p(cid:134) insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats eller p(cid:134) faktiska transak- fastst(cid:132)lla om ett alltf(cid:148)rt stort tioner i syfte att belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen s(cid:134)dan granskning. D(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kte inte kommissionen om ett f(cid:148)r stort belopp f(cid:148)r importavgifter p(cid:134) de insatsvaror som f(cid:148)rbrukats tillverkningen av exportvaran faktiskt (cid:134)terbetalats. i (39) (36) Denna ordning utg(cid:148)r en subvention, eftersom det statliga finansiella bidraget i form av eftersk(cid:132)nkta tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r ett f(cid:148)retag som tullfritt kan importera varor. Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportre- sultat och d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. d) Ber(cid:132)kning f(cid:148)r systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export subventionens storlek av (37) F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r den import som skedde under unders(cid:148)kningsperioden men som inte betalades i enlighet med tullkreditsystemet. F(cid:148)r att kunna fast- st(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren enligt detta system har detta belopp justerasts genom att r(cid:132)nta har lagts till f(cid:148)r unders(cid:148)kningspe- rioden. Med h(cid:132)nsyn till denna typ av subvention, som motsvarar en rad bidrag, ans(cid:134)gs en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 7,575 %, dvs. h(cid:132)lften av g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, l(cid:132)mplig av samma sk(cid:132)l som de som anges i punkt 27. Det sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den totala exporten under unders(cid:148)kningsperioden. annat som detta subventionen. Ett beg(cid:132)ran de utgifter av som f(cid:148)retaget (cid:134)dragit sig f(cid:148)r att f(cid:148)retag, erh(cid:134)lla l(cid:132)mnade inga kontrollerbara Biochem Synergy, uppgifter om denna ordning. I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen har beslut om provisoriska avg(cid:148)randen avseende de subventioner f(cid:148)retag erh(cid:134)llit enligt systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export fattats p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Med h(cid:132)nsyn till att andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor saknades och f(cid:148)r att undvika att bel(cid:148)na bristande samarbete ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att p(cid:134) detta f(cid:148)retag till(cid:132)mpa den h(cid:148)gsta f(cid:148)rm(cid:134)nssats som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r andra samarbetande export(cid:148)rer, dvs. 0,05 %. e) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande till tullkredit som beviljas efter export (38) Systemet med tullkredit som beviljas efter export (cid:132)r s(cid:134) gott som identiskt med ”Passbook”-systemet som beskrivs ovan. Det (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande expor- t(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och f(cid:148)r handlare som exporterar. f) Praktisk till(cid:132)mpning av systemet med tull- kredit som beviljas efter export Enligt denna ordning kan alla st(cid:148)dber(cid:132)ttigade export(cid:148)rer ans(cid:148)ka om kredit vilken ber(cid:132)knas som en procentsats av v(cid:132)rdet p(cid:134) de exporterade f(cid:132)rdiga produkterna. De indiska offentliga myndigheterna har fastst(cid:132)llt procentsatser f(cid:148)r flertalet produkter, inbegripet de ber(cid:148)rda produkterna, p(cid:134) grundval av standardnormerna f(cid:148)r Input/Output. En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges utf(cid:132)rdas automatiskt. Enligt detta system f(cid:134)r dessa krediterna anv(cid:132)ndas f(cid:148)r all senare import (t. ex. r(cid:134)material eller kapital- varor) som inte omfattas av den s(cid:134) kallade Negative List of Imports. S(cid:134)dana importerade varor f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den inhemska marknaden (under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att merv(cid:132)rdesskatt betalas) eller anv(cid:132)ndas p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt. Krediter enligt denna ordning f(cid:134)r (cid:148)verf(cid:148)ras fritt. Licensen enligt denna ordning (cid:132)r giltig under en tolvm(cid:134)nadersperiod fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r bevil- jandet av licensen. (40) N(cid:132)r alla krediter har utnyttjats m(cid:134)ste f(cid:148)ertaget betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. g) Slutsats om systemet med tullkredit som beviljas efter export Ett f(cid:148)retag utnyttjade denna st(cid:148)dform under under- s(cid:148)kningsperioden och fick en f(cid:148)rm(cid:134)n p(cid:134) 0,05 %. f(cid:148)rm(cid:134)nen r(cid:132)knades ut drogs p(cid:134) f(cid:148)retagets N(cid:132)r (41) Denna ordning (cid:132)r klart knuten till exportresultat. N(cid:132)r ett f(cid:148)retag exporterar varor beviljas det en kredit som kan anv(cid:132)ndas till att betala tullavgifter 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/23 kapitalvaror). likhet med p(cid:134) senare import av alla typer av varor (r(cid:134)material eller ”Pass- I book”-systemet och av samma sk(cid:132)l som de som anges i punkt 24, (cid:132)r det inte ett till(cid:134)tet avskriv- ningssystem eller ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution. Ordningen utg(cid:148)r en subvention, eftersom det statliga finansiella bidraget i form av eftersk(cid:132)nkta tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r ett f(cid:148)retag som tullfritt kan importera varor. Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportresultat och d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. b) Genomf(cid:148)rande i praktiken (45) F(cid:148)r att kunna utnyttja denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)re- taget l(cid:132)mna n(cid:132)rmare upplysningar till de beh(cid:148)riga myndigheterna om typen av och v(cid:132)rdet p(cid:134) de kapi- talvaror som skall importeras. Beroende p(cid:134) det export(cid:134)tagande som f(cid:148)retaget (cid:132)r berett att g(cid:148)ra kommer det att f(cid:134) importera kapitalvaror antingen till nolltullsats eller till en l(cid:132)gre tullsats. En licens f(cid:148)rm(cid:134)nstullsats utf(cid:132)rdas som medger import automatiskt. till (46) F(cid:148)r att export(cid:134)tagandet skall vara uppfyllt m(cid:134)ste de importerade produktionsmedlen ha anv(cid:132)nts till att tillverka de exporterade f(cid:132)rdiga varorna. h) Ber(cid:132)kning av subventionens systemet med tullkredit export storlek som beviljas f(cid:148)r efter (47) En ans(cid:148)kningsavgift m(cid:134)ste betalas f(cid:148)r att en licens skall utf(cid:132)rdas. dock som detta (42) Det framkom inga bevis f(cid:148)r att f(cid:148)retagen under unders(cid:148)kningsperioden utnyttjade systemet med som beviljas efter export. Biochem tullkredit kontrollerbara inga l(cid:132)mnade Synergy uppgifter om denna ordning. I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen har beslut om provisoriska avg(cid:148)randen avseende de subventioner f(cid:148)retag erh(cid:134)llit enligt systemet med tullkredit som beviljas efter export tillg(cid:132)ngliga uppgifter. av fattats, p(cid:134) grundval Eftersom andra fr(cid:134)n uppgifter tillf(cid:148)rlitliga oberoende k(cid:132)llor saknades och f(cid:148)r att undvika att en bristande f(cid:148)rm(cid:134)nssats p(cid:134) 3,75 %. Denna procentsats ber(cid:132)k- nades p(cid:134) grundval av g(cid:132)llande procentsats f(cid:148)r tull- kredit som beviljas efter export p(cid:134) 15 % som till- l(cid:132)mpas p(cid:134) export av cefalexin (den enda produkt som detta f(cid:148)retag exporterar) och med beaktande av att denna ordning bara var i kraft under unders(cid:148)k- ningsperiodens sista kvartal. till(cid:132)mpades samarbete bel(cid:148)nas, c) Slutsatser om systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapital- varor (48) Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (cid:132)r en utj(cid:132)mningsbar subvention, eftersom den l(cid:132)gre tullsats eller noll- tullsats som export(cid:148)ren betalar i praktiken utg(cid:148)r ett statligt finansiellt bidrag i och med att den inneb(cid:132)r en utebliven statlig int(cid:132)kt och en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)re- taget som betalar l(cid:132)gre importtullar eller inga tullar alls. (49) Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grund- f(cid:148)rordningen, eftersom den inte kan erh(cid:134)llas utan att f(cid:148)retaget (cid:134)tar sig att exportera. Den betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. 4. F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (50) (43) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapi- talvaror vilken inf(cid:148)rdes den 1 april 1990 och (cid:132)ndrades den 5 juni 1995. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande (44) Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapital- varor (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och handlare som exporterar. Sedan den 1 april 1997 kan tillver- kare som (cid:132)r knutna till handlare som exporterar ocks(cid:134) utnyttja denna ordning. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek kapitalvaror F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som skulle ha betalats f(cid:148)r importerade kapitalvaror genom att en period som detta belopp f(cid:148)rdelats (cid:148)ver avskrivningstiden f(cid:148)r motsvarar den normala s(cid:134)dana inom antibiotikaindustrin. Denna period har fastst(cid:132)llts med hj(cid:132)lp av det v(cid:132)gda genomsnittet (p(cid:134) grundval av de ber(cid:148)rda produk- ternas tillverkningsvolym) av avskrivningstiderna f(cid:148)r de kapitalvaror som vart och ett av f(cid:148)retagen faktiskt importerat med utnyttjande av denna ordning, vilket gav en normal avskrivningstid p(cid:134) 10 (cid:134)r. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retaget enligt denna ordning har det p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt ber(cid:132)knade beloppet avseende under- s(cid:148)kningsperioden justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r denna period har lagts till. Med h(cid:132)nsyn till typen av subvention, vilken motsvarar ett eng(cid:134)ngbidrag, ans(cid:134)gs den g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)ntan i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 15,15 %, l(cid:132)mplig. Detta belopp har sedan f(cid:148)rdelats p(cid:134) den samman- lagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. L 166/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 Tre f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och fick subventioner p(cid:134) mellan 0,03 % och 1,17 %. Inget av f(cid:148)retagen beg(cid:132)rde att f(cid:134) dra av ans(cid:148)kningsavgiften eller andra n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kostnader f(cid:148)r att kvalificera sig till subventionen eller f(cid:148)r att erh(cid:134)lla den. frizoner och exportorienterade f(cid:148)retag kan tillverka f(cid:148)r en alla typer av produkter och godk(cid:132)nns fem(cid:134)rsperiod. Godk(cid:132)nnandet kan f(cid:148)rl(cid:132)ngas f(cid:148)r ytterligare perioder. 5. Industriella frizoner f(cid:148)r export och expor- exportorienterade f(cid:148)retag torienterade f(cid:148)retag c) Slutsatser om f(cid:148)retag i industriella frizoner och (51) (52) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorienterade f(cid:148)retag vilken inf(cid:148)rdes den 22 juni 1994. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande F(cid:148)retag som ligger i n(cid:134)gon av de sju industriella frizonerna f(cid:148)r export och som (cid:134)tar sig att exportera minst 75 % av sin tillverkning kan f(cid:134) vissa f(cid:148)rm(cid:134)ner. Samma f(cid:148)rm(cid:134)ner (cid:132)r (cid:148)ppna f(cid:148)r exporto- rienterade f(cid:148)retag som kan ligga var som helst i Indien ((cid:132)ven kallade ”industriella f(cid:148)r enstaka f(cid:148)retag”, ”stand-alone EOZs”). Dessa expor- torienterade f(cid:148)retag, vars tillverkning bedrivs under tullf(cid:148)rsegling, (cid:148)vervakas av tulltj(cid:132)nstem(cid:132)n. Sedan den 1 april 1997 (cid:132)r f(cid:148)retag som ligger i industri- parker f(cid:148)r h(cid:134)rdvaruteknologi och industriparker f(cid:148)r mjukvaruteknologi ocks(cid:134) ber(cid:132)ttigade till f(cid:148)rm(cid:134)ner liknande de som (cid:132)r (cid:148)ppna f(cid:148)r f(cid:148)retag i de industri- ella frizonerna och f(cid:148)r de exportorienterade f(cid:148)re- tagen. frizoner (54) Denna ordning inneb(cid:132)r beviljande av subventioner som (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara eftersom de medgivanden som beviljas i praktiken utg(cid:148)r statliga finansiella bidrag i och med att statliga int(cid:132)kter uteblir och mottagaren f(cid:134)r d(cid:132)rf(cid:148)r en f(cid:148)rm(cid:134)n. De medgivanden som beviljas avser upph(cid:132)vande av uttag av tullar p(cid:134) kapitalvaror under den tid varorna f(cid:148)rvaras i tullne- derlag, befrielse fr(cid:134)n tullavgifter p(cid:134) r(cid:134)material och konsumtionsvaror, befrielse fr(cid:134)n punktskatter p(cid:134) varor som k(cid:148)pts upp p(cid:134) den inhemska marknaden och (cid:134)terbetalning av statlig merv(cid:132)rdesskatt p(cid:134) inhemska varor. Betr(cid:132)ffande upph(cid:132)vandet av uttag av tullar p(cid:134) kapitalvaror anses detta ha samma verkan som en tullbefrielse, eftersom det (cid:132)r f(cid:148)re- taget sj(cid:132)lvt som, f(cid:148)rutsatt att det uppfyller export(cid:134)- tagandet, best(cid:132)mmer om och n(cid:132)r dessa kapitalvaror inte l(cid:132)ngre skall f(cid:148)rvaras i tullnederlag. (55) Alla dessa subventioner (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knutna till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grund- f(cid:148)rordningen, eftersom de inte kan erh(cid:134)llas utan att f(cid:148)retaget (cid:134)tar sig att exportera. De betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiva. b) Genomf(cid:148)rande i praktiken d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (53) F(cid:148)retag i de industriella frizonerna och de exporto- rienterade f(cid:148)retagen kan f(cid:134) f(cid:148)ljande f(cid:148)rm(cid:134)ner: (56) (cid:190) Upph(cid:132)vande av uttag av tullar p(cid:134) ink(cid:148)p av kapi- talvaror under den tid varorna f(cid:148)rvaras i tullne- derlag. (cid:190) Befrielse fr(cid:134)n tullavgifter f(cid:148)r ink(cid:148)p av r(cid:134)mate- rial och konsumtionsvaror. (cid:190) Befrielse fr(cid:134)n punktskatter p(cid:134) varor som k(cid:148)pts p(cid:134) den inhemska marknaden. (cid:190) (cid:143)terbetalning av inhemska varor. statlig merv(cid:132)rdesskatt p(cid:134) F(cid:148)retag i industriella frizoner och f(cid:148)retag som beg(cid:132)r behandling som exportorienterade f(cid:148)retag m(cid:134)ste g(cid:148)ra en ans(cid:148)kan om detta hos de beh(cid:148)riga myndigheterna. En s(cid:134)dan ans(cid:148)kan m(cid:134)ste inneh(cid:134)lla uppgifter om bland annat planerade tillverknings- kvantiteter, ber(cid:132)knat exportv(cid:132)rde, importbehov och behov av nationella insatsvaror f(cid:148)r den kommande fem(cid:134)rsperioden. Om myndigheterna godk(cid:132)nner f(cid:148)retagets ans(cid:148)kan underr(cid:132)ttas f(cid:148)retaget om vill- industriella koren f(cid:148)r godk(cid:132)nnandet. F(cid:148)retag i F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som under unders(cid:148)kningsperioden normalt skulle ha betalats f(cid:148)r importerade varor eller varor som k(cid:148)pts p(cid:134) den inhemska marknaden (dvs. r(cid:134)material och kapital- varor). F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren enligt denna ordning har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningsperioden har lagts till. Eftersom denna typ av subvention motsvarar en rad bidrag ans(cid:134)gs en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 7,575 %, vad betr(cid:132)ffar r(cid:134)material, dvs. h(cid:132)lften av g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, l(cid:132)mplig av samma sk(cid:132)l som de som anges i punkt 27. Vad betr(cid:132)ffar kapital- varor ans(cid:134)gs g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under l(cid:132)mplig unders(cid:148)kningsperioden, dvs. eftersom subventionen motsvarar eng(cid:134)ngs- bidrag. Detta belopp har f(cid:148)rdelats (cid:148)ver en period som motsvarar den normala avskrivningstiden f(cid:148)r s(cid:134)dana kapitalvaror inom antibiotikaindustrin (dvs. 10 (cid:134)r), s(cid:134)som f(cid:148)rklaras i punkt 50. Omfattningen av den p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt ber(cid:132)knade f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningsperioden i fr(cid:134)ga har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den samman- lagda exporten under denna period. 15,15 %, ett 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/25 Ett f(cid:148)retag, Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, har godk(cid:132)nts som ett exportorienterat f(cid:148)retag. Detta tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt denna ordning till en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 34,38 %. utnyttjade samtliga f(cid:148)retag (57) (58) (59) (60) 6. Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt grundar sig p(cid:134) lagen om inkomstbeskattning fr(cid:134)n 1961. I denna lag, som (cid:134)rligen (cid:132)ndras genom skattelagen (Finance Act), fastst(cid:132)lls grunden f(cid:148)r skatteuppb(cid:148)rd samt olika befrielser och avdrag som kan yrkas. Bland de befrielser som kan yrkas av f(cid:148)retag kan n(cid:132)mnas de som omfattas av avsnitten 10A, 10B och 80HHC i lagen. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande Befrielse enligt avsnitt 10A kan beg(cid:132)ras av f(cid:148)retag i frihandelszoner. Befrielse enligt avsnitt 10B kan beg(cid:132)ras f(cid:148)retag. Befrielse enligt avsnitt 80HHC kan beg(cid:132)ras av alla varuex- porterande f(cid:148)retag. exportorienterade av b) Genomf(cid:148)rande i praktiken F(cid:148)r att kunna dra nytta av dessa skatteavdrag och skattebefrielser m(cid:134)ste ett f(cid:148)retag yrka p(cid:134) relevant avdrag i sin inkomstdeklaration till skattemyndig- heterna i slutet av beskattnings(cid:134)ret. Beskattning- s(cid:134)ret l(cid:148)per mellan den 1 april och den 31 mars. Inkomstdeklarationen m(cid:134)ste l(cid:132)mnas till skattemyn- digheterna f(cid:148)re den 30 november samma (cid:134)r. Myndigheternas taxering kan ta upp till tre (cid:134)r efter det att deklarationen l(cid:132)mnats in. Ett f(cid:148)retag kan bara yrka p(cid:134) en av avdragsm(cid:148)jligheterna i de tre avsnitt som n(cid:132)mns ovan. Enligt avsnitten 10A, 10B och 80HHC kan f(cid:148)retag yrka p(cid:134) skattebefrielse f(cid:148)r den beskattningsbara vinst som uppkommit genom exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning. Enligt avsnitten 10A och 10B kan f(cid:148)retag som etablerats efter den 1 april 1994 och vars f(cid:148)rs(cid:132)ljning till 25 % sker i Indien, (cid:132)nd(cid:134) beviljas 100 % befri- else fr(cid:134)n inkomstskatt p(cid:134) den sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen (dvs. exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning och inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning). F(cid:148)retag som etablerats f(cid:148)re den 1 april 1994 kan yrka p(cid:134) ett proportionellt avdrag fr(cid:134)n sin beskattningsbara inkomst grundat p(cid:134) den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i f(cid:148)rh(cid:134)llande till exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen. c) Slutsats om befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt I (bilaga ”befrielse helt eller delvis. I punkt e i f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver exempel p(cid:134) export- till grundf(cid:148)rordningen) subventioner h(cid:132)nvisas till fr(cid:134)n direkta skatter. vilka. beviljas p(cid:134) grund av deras export” som ett exempel p(cid:134) exportsubvention. Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt innefattar ett statligt finansiellt bidrag till f(cid:148)retaget eftersom statliga int(cid:132)kter i form av direkta skatter, som skulle ha betalats om f(cid:148)retaget inte yrkat p(cid:134) befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, eftersk(cid:132)nks. Detta finansiella bidrag inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren eftersom dennes inkomstskatt minskar. (61) Detta (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grund- f(cid:148)rordningen, eftersom vinsten fr(cid:134)n exportf(cid:148)rs(cid:132)lj- ning (cid:132)r befriad fr(cid:134)n skatt. Subventionen betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. (62) d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek Eftersom beskattnings(cid:134)ret S(cid:134)som anges i punkt 59, g(cid:148)rs yrkanden om befri- else i enlighet med avsnitten 10A, 10B och 80HHC i samband med inkomstdeklarationen i slutet av i beskattnings(cid:134)ret. Indien l(cid:148)per mellan den 1 april och den 31 mars b(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)nen enligt detta system ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av beskattnings(cid:134)ret 1996/97 (dvs. den 1 april 1996 till den 31 mars 1997), vilket omfattar nio m(cid:134)nader av unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av skillnaden mellan det skattebelopp som normalt skulle ha betalats med och utan skattebefrielse. Det har tagits h(cid:132)nsyn till det faktum att vissa f(cid:148)retag omfattas av Minimum Alternate Tax, vilket (cid:132)r en alternativ metod f(cid:148)r att r(cid:132)kna ut den skatt som skall betalas enligt lagen om inkomstbeskattning. Satsen f(cid:148)r f(cid:148)retagsbeskattning f(cid:148)r detta beskattnings(cid:134)r uppgick till 43 %. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r unders(cid:148)knings- perioden har lagts till. Med h(cid:132)nsyn till att denna typ av subvention motsvarar ett eng(cid:134)ngsbidrag, ans(cid:134)gs en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 15,15 %, dvs. g(cid:132)llande mark- nadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, l(cid:132)mplig. Det sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den totala exporten under beskatt- ningrs(cid:134)ret 1996/1997. I de fall det (cid:132)r fr(cid:134)ga om befrielser enligt avsnitten 10A och 10B i lagen enligt vilka f(cid:148)retagen kan befrias fr(cid:134)n skatt (cid:132)ven p(cid:134) inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning b(cid:148)r de sammanlagda skattebe- sparingarna f(cid:148)rdelas enbart p(cid:134) exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, eftersom denna ordning (cid:132)r beroende av exportre- sultaten. Under beskattnings(cid:134)ret 1996/97 utnyttjade ett f(cid:148)retag denna ordning enligt avsnitt 10B, vilket innebar en f(cid:148)rm(cid:134)n p(cid:134) 2,88 %. Sex f(cid:148)retag utnytt- jade denna ordning enligt avsnitt 80HHC, vilket innebar subventioner p(cid:134) mellan 0,82 % och 6,46 %. 7. De utj(cid:132)mningsbara subventionernas storlek (63) De utj(cid:132)mningsvara subventionernas storlek f(cid:148)r var och en av de export(cid:148)rer som (cid:132)r f(cid:148)rm(cid:134)l f(cid:148)r under- s(cid:148)kning (cid:132)r f(cid:148)ljande: L 166/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 % Passbooksy- stemet Tullkreditsystemet Beviljad f(cid:148)re export Bevilja d efter export F(cid:148)rm(cid:134)n- stullar i export- fr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror Industriella frizoner f(cid:148)r export och export- orienterade f(cid:148)retag Inkomstbes- kattning Totalt Ikrafttr(cid:132)dande 30. 5. 1995 7. 4. 1997 1. 4. 1990 ((cid:132)ndrad 5. 6. 1995) 22. 6. 1994 (cid:143)rligen Ranbaxy Laboratories Ltd 0,01 0,05 Vitara Chemicals Ltd 0 Kopran Ltd Lupin Laboratories Ltd Gujarat Lyka Organics Ltd Torrent Pharmaceuti- cals Ltd 5,43 5,89 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Biochem Synergy Ltd 5,89 0,05 3,75 Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd Harshita Ltd 0 0 0 0 0 0 0,15 0 1,17 0,03 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6,46 6,67 1,08 2,23 5,34 0 1,08 8,83 11,26 0 0,82 0,82 0 9,69 34,38 2,88 37,26 0 9,61 9,61 (64) (65) D. GEMENSKAPSINDUSTRIN P(cid:134) grundval av den information som kommis- sionen vid tidpunkten f(cid:148)r inledandet f(cid:148)rfogade (cid:148)ver konstaterades det att den sammanlagda tillverk- ningen f(cid:148)r de klagande tillverkarna i gemenskapen utgjorde en betydande del av den totala tillverk- ningen av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen. De ans(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)ra gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 10. 8 i grundf(cid:148)rordningen. Vissa ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att de klagande tillver- karna i gemenskapen inte svarade f(cid:148)r en betydande del av tillverkningen i gemenskapen av den lika- dana produkten i enlighet med grundf(cid:148)rordningen, f(cid:148)retaget Gist-Brocades BV, Delft, eftersom det Nederl(cid:132)nderna, som (cid:132)r en ledande tillverkare av antibiotika, inte stod bakom klagom(cid:134)let. Dessa parter bestred de klagandes status och alla eventu- ella unders(cid:148)kningsresultat avseende den skada som gemenskapsindustrin skulle ha v(cid:134)llats. Vid n(cid:132)rmare unders(cid:148)kning av detta p(cid:134)st(cid:134)ende med hj(cid:132)lp av ett fr(cid:134)geformul(cid:132)r, fastst(cid:132)lldes att f(cid:148)retaget Gist-Brocades BV stadigt hade minskat sin tillverk- ning av de ber(cid:148)rda produkterna i gemenskapen under den unders(cid:148)kta perioden och ist(cid:132)llet inriktat sig p(cid:134) att importera dessa produkter fr(cid:134)n dotter- bolag och samriskf(cid:148)retag i l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemen- skapen. som (cid:132)r finns andra st(cid:148)rre tillverkare i gemenskapen av de produkter f(cid:148)r unders(cid:148)kning, f(cid:148)rem(cid:134)l eftersom de andra tillverkarna i gemenskapen inte s(cid:132)ljer de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning som s(cid:134)dana, utan anv(cid:132)nder dem som best(cid:134)ndsdel i f(cid:132)rdiga doseringar. Man kan d(cid:132)rf(cid:148)r dra slutsatsen att de klagande till- verkarna i gemenskapen (nedan kallade ”gemens- kapsindustrin”) svarar f(cid:148)r hela eller n(cid:132)stan hela till- verkningen i gemenskapen av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. E. SKADA 1. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (66) Vid ber(cid:132)kning av den synliga konsumtionen i gemenskapen av de ber(cid:148)rda produkterna r(cid:132)knade kommissionen samman f(cid:148)ljande: (cid:190) De klagande tillverkarnas sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolym i gemenskapen av de ber(cid:148)rda produkterna. (cid:190) Den sammanlagda importen till gemenskapen av de ber(cid:148)rda produkterna fr(cid:134)n alla tredje l(cid:132)nder, inbegripet Indien. P(cid:134) grundval av den tillg(cid:132)ngliga informationen fast- st(cid:132)llde kommissionen vidare att det, bortsett fr(cid:134)n de klagande tillverkarna och Gist-Brocades BV, inte (67) F(cid:148)r att f(cid:148)r hela den unders(cid:148)kta perioden kunna fastst(cid:132)lla enhetliga siffror som t(cid:132)cker den utvidgade gemenskapen med 15 medlemsstater, baserades 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/27 f(cid:148)rem(cid:134)l ex 29 41 10 10, av KN-nummer den sammanlagda importen av de produkter som omfattas ex 29 41 10 20, och ex 29 41 90 00 p(cid:134) relevant statistik fr(cid:134)n Eurostat och nationell statistik fr(cid:134)n (cid:153)sterrike, Finland och Sverige f(cid:148)re deras anslutning till gemenskapen. Det b(cid:148)r noteras att en medlemsstat beg(cid:132)rde att importstatistiken f(cid:148)r den produkt som (cid:132)r f(cid:148)r unders(cid:148)kning skulle behandlas konfidentiellt, vilket innebar att det inte var l(cid:132)tt att f(cid:134) tillg(cid:134)ng till denna statistik. Denna medlemsstat samtyckte dock till att (cid:148)verl(cid:132)mna uppgifterna till kommissionen p(cid:134) konfidentiell grundval och enbart f(cid:148)r denna unders(cid:148)knings (cid:132)ndam(cid:134)l. D(cid:132)rf(cid:148)r anges alla siffror nedan avseende import till gemenskapen av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning i form av indextal. (68) P(cid:134) denna grundval konstaterades att gemenskapens som (cid:132)r faktiska konsumtion av den produkt f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:148)kade med 54,6 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. (69) 2. F(cid:148)rh(cid:134)llanden och (cid:148)verv(cid:132)ganden avseende den subventionerade importen a) Den subventionerade importens volym och marknadsandel Volymen av den subventionerade importen av de ber(cid:148)rda produkterna med ursprung i Indien (cid:148)kade med n(cid:132)stan 300 % mellan 1993 och unders(cid:148)k- ningsperioden. Under samma period (cid:148)kade impor- tens andel av gemenskapsmarknaden med 157 %. Vad betr(cid:132)ffar Indiens st(cid:132)llning som ett utvecklings- land och best(cid:132)mmelserna i artikel 4. 4 i f(cid:148)rord- importen fr(cid:134)n Indien ningen konstaterades att under unders(cid:148)kningsperioden utgjorde betydligt mer (cid:132)n 4 % av den sammanlagda importen av den likadana produkten till gemenskapen. b) Priset p(cid:134) den subventionerade importen att visar importpriserna (70) De sammanlagda uppgifterna fr(cid:134)n Eurostat och (cid:153)sterrikes, Finlands och Sveriges nationella stati- stiska byr(cid:134)er f(cid:148)r de produkter med ursprung i Indien som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning sj(cid:148)nk med cirka 40 % under unders(cid:148)kningsperioden. Det b(cid:148)r dock noteras att eftersom de ovann(cid:132)mnda KN-numren ocks(cid:134) kan omfatta de ber(cid:148)rda bredspektrumantibiotikan i form av f(cid:132)rdiga dosering, (cid:132)r en prisj(cid:132)mf(cid:148)relse p(cid:134) grundval av uppgifter inte helt meningsfylld, utan b(cid:148)r enbart ses som en indika- tion p(cid:134) en utveckling med sjunkande priser. fr(cid:134)n Eurostat (71) Kommissionen j(cid:132)mf(cid:148)rde de exporterande tillver- karnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser under unders(cid:148)kningspe- rioden med priserna f(cid:148)r de klagande tillverkarna i gemenskapen under samma period. Eftersom inga importtullar betalats baserades de exporterande till- verkarnas priser p(cid:134) exportpriser cif. F(cid:148)r en n(cid:132)r- (72) (73) st(cid:134)ende import(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rdes de priser som togs ut av den f(cid:148)rsta oberoende kunden i gemenskapen med priserna f(cid:148)r de klagande tillverkarna i gemen- skapen. Priserna f(cid:148)r de klagande tillverkarna i gemen- skapen justerades p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)nglig infor- mation till en niv(cid:134) som var j(cid:132)mf(cid:148)rbara med pris- niv(cid:134)n p(cid:134) den indiska exporten, dvs. pris fritt fr(cid:134)n fabrik efter avdrag f(cid:148)r transport- och f(cid:148)rs(cid:132)krings- kostnader. Alla rabatter, avdrag eller f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- provisioner som medgivits eller betalats drogs ocks(cid:134) av. Vissa ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att en justering borde g(cid:148)ras f(cid:148)r skillnader i handelsled i syfte att kunna j(cid:132)mf(cid:148)ra de exporterande tillverkarnas och gemen- skapsindustrins priser, eftersom det p(cid:134)stods att huvuddelen av de exporterande tillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning g(cid:134)r till handlare, medan den st(cid:148)rsta delen av gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning g(cid:134)r till slutliga konsumenter. Denna beg(cid:132)ran kunde dock inte till- r(cid:132)ckligt motiveras och kunde i detta skede inte tas i beaktande. Enligt de uppgifter som de samarbe- tande exporterande tillverkarna sj(cid:132)lva l(cid:132)mnade i svaren p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r s(cid:132)ljer de exporterande tillverkarna dessutom b(cid:134)de till gros- i gemenskapen. P(cid:134) sister och slutkonsumenter grundval av dessa uppgifter gick det inte heller att fastst(cid:132)lla n(cid:134)gra konsekventa prisskillnader beroende p(cid:134) om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skedde till handlare eller till slutliga konsumenter. (74) Det b(cid:148)r noteras att varorna s(cid:132)ljs till spotmarknads- priser och att priserna d(cid:132)rf(cid:148)r varierar under (cid:134)ret beroende p(cid:134) efterfr(cid:134)gan p(cid:134) marknaden. Vissa faktorer som kursf(cid:148)r(cid:132)ndringar kan p(cid:134)verka mark- nadstendenserna beroende p(cid:134) vid vilken tidpunkt kontraktet ing(cid:134)s. Priserna p(cid:134) importen fr(cid:134)n Indien analyserades m(cid:134)nadsvis under hela unders(cid:148)knings- perioden. Denna analys visade att prisunderskri- dande f(cid:148)rekommit under hela unders(cid:148)kningspe- rioden med en topp under det andra kvartalet 1997. Marginalerna f(cid:148)r prisunderskridandet tyder d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) att importen fr(cid:134)n Indien kontinuerligt utsatte gemenskapens marknad f(cid:148)r pristryck. (75) Resultaten fr(cid:134)n j(cid:132)mf(cid:148)relsen n(cid:132)r de uttrycks som en procentsats av f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r de klagande tillverkarna i gemenskapen under unders(cid:148)knings- perioden, utvisade avsev(cid:132)rda prisunderskridande- marginaler. Dessa marginaler varierade mellan 0 % och 11,8 % fr(cid:134)n ett f(cid:148)retag till ett annat. 3. Situationen i gemenskapsindustrin a) Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapaci- tetsutnyttjande (76) Sammantaget (cid:148)kade gemenskapens tillverkning av de ber(cid:148)rda produkterna fr(cid:134)n 3 698 ton 1993 till L 166/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 4 795 ton under unders(cid:148)kningsperioden vilket motsvarar en (cid:148)kning p(cid:134) 30 %. Den st(cid:148)rsta delen av denna tillverknings(cid:148)kning beror p(cid:134) exportmarkna- derna. Exporten till l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen (cid:148)kade n(cid:132)mligen fr(cid:134)n 2 122 ton 1993 till 3 215 ton under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. en (cid:148)kning p(cid:134) 52 % av exporten fr(cid:134)n gemenskapen av de produkter som omfattas av unders(cid:148)kningen. (77) Kapacitetsutnyttjandegraden har varit stabil och legat p(cid:134) en ganska h(cid:148)g niv(cid:134). Kapacitetsutnyttjandet uppgick 1993 till 92 %, minskade sedan 1994 till 87 %, (cid:148)kade 1995 till 95 % och sj(cid:148)nk sedan n(cid:134)got igen till 92 % under unders(cid:148)kningsperioden. Det (cid:132)r vanligt med en s(cid:134) h(cid:148)g utnyttjandegrad i denna typ av industri. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att gemen- skapsindustrin har lyckats (cid:148)ka sin tillverkning utan att i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning (cid:148)ka sin tillverk- ningskapacitet, vilket f(cid:148)rklaras av att effektiviteten har (cid:148)kat huvudsakligen tack vare en f(cid:148)rb(cid:132)ttrad produktivitet. b) F(cid:148)rs(cid:132)ljning och marknadsandel (78) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym p(cid:134) gemenskapens marknad (cid:148)kade under den under- s(cid:148)kta perioden fr(cid:134)n 1 040 ton 1993 till 1 253 ton en under unders(cid:148)kningsperioden, (cid:148)kning p(cid:134) bara 21 %. Denna utveckling b(cid:148)r ses mot bakgrund av att (cid:148)kningen av den samman- lagda synliga konsumtionen i gemenskapen under samma period uppgick till 54,6 %. vilket utg(cid:148)r F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i gemenskapen j(cid:132)mf(cid:148)rt med den synliga konsumtionen i gemenskapen visar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade fr(cid:134)n 25 % 1993 till 18,1 % 1996 och sedan (cid:148)kade n(cid:134)got till 19,5 % under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. en sammanlagd minskning p(cid:134) 5,5 procenten- heter vilket motsvarar en nedg(cid:134)ng p(cid:134) 22 %. c) Lager (79) (cid:142)ven om gemenskapsindustrin inte brukar f(cid:148)ra lager av aktiva substanser s(cid:134)som bredspektrumanti- biotika (p(cid:134) grund av sista f(cid:148)rbrukningsdatum) och att omfattningen av dessa lager under unders(cid:148)k- ningsperioden var marginella, kunde vissa (cid:148)kningar av lagerniv(cid:134)erna konstateras, vilket sammanf(cid:148)ll med perioder av (cid:148)kad import fr(cid:134)n Indien. d) Priser och l(cid:148)nsamhet f(cid:148)r de klagande tillver- karna i gemenskapen (80) Gemenskapsindustrin f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser minskade med 4 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. l(cid:148)nsamhetsminskning anses som s(cid:132)rskilt allvarlig i detta fall med tanke p(cid:134) att gemenskapsindustrin m(cid:134)ste kunna investera i forskning och utveckling (nedan kallat FoU) i syfte att f(cid:148)rb(cid:132)ttra tillverknings- processen f(cid:148)r befintliga produkter och, (cid:132)n viktigare, finansiera introducera nya f(cid:148)r produkter p(cid:134) marknader. forskning att (82) Man b(cid:148)r ocks(cid:134) komma ih(cid:134)g att om gemenskapsin- sin effektivitet genom dustrin inte hade (cid:148)kat f(cid:148)rb(cid:132)ttrad produktivitet skulle den ha g(cid:134)tt med f(cid:148)rlust. Man kan dock inte utg(cid:134) ifr(cid:134)n att gemen- skapsindustrin i framtiden i samma utstr(cid:132)ckning som tidigare kommer att kunna f(cid:148)rb(cid:132)ttra sin produktivitet. S(cid:132)rskilt de sjunkande vinstmargina- lerna kommer att p(cid:134)verka omfattningen av de medel som kan avs(cid:132)ttas till FoU. e) Syssels(cid:132)ttning (83) (84) Syssels(cid:132)ttning var stabil under den unders(cid:148)kta perioden. Antalet anst(cid:132)llda i gemenskapsindustrin f(cid:148)r tillverkning av de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning uppgick 1973 till 1 166 och till 1 173 en (cid:148)kning p(cid:134) 0,5 %. unders(cid:148)kningsperioden, under dvs. 4. Slutsats Trots att gemenskapsindustrin har (cid:148)kat sin tillverk- ning och d(cid:132)rigenom minskat kostnaden per enhet, har dess andel av gemenskapsmarknaden minskat stadigt fr(cid:134)n 25 % 1993 till 18,1 % 1996 f(cid:148)r att d(cid:132)refter under unders(cid:148)kningsperioden (cid:148)ka n(cid:134)got till 19,5 %. (85) Under dessa omst(cid:132)ndigheter anses det tryck som gemenskapsindustrins priser, vilka sj(cid:148)nk med 4 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden, utsatts f(cid:148)r ha lett till en f(cid:148)rsvagning av gemenskapsindust- rins ekonomiska situation. Det b(cid:148)r noteras att marknaden f(cid:148)r de semisyntetiska antibiotika som omfattas av unders(cid:148)kningen och som (cid:132)r en r(cid:134)vara i bulk, (cid:132)r mycket prisk(cid:132)nslig och reagerar snabbt p(cid:134) varje form av prispress. (86) Denna prispress har lett till f(cid:148)rs(cid:132)mrad l(cid:148)nsamhet i gemenskapsindustrin med en nedg(cid:134)ng p(cid:134) 66,5 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. Denna siffra b(cid:148)r s(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksammas, eftersom den avkastningsniv(cid:134) som kr(cid:132)vs inom l(cid:132)kemedelsin- dustrin (cid:132)r minst 15 % av oms(cid:132)ttningen. Om gemenskapsindustrin systematiskt hindras fr(cid:134)n att n(cid:134) detta m(cid:134)l kommer det att f(cid:134) en sn(cid:148)bollseffekt och till slut p(cid:134)verka gemenskapsindustrins konkur- rensf(cid:148)rm(cid:134)ga. (81) Den totala l(cid:148)nsamheten f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna p(cid:134) gemenskapens marknad (cid:148)kade fr(cid:134)n 16,8 % 1993 till 21,1 % 1994 och sj(cid:148)nk sedan stadigt till unders(cid:148)kningsperioden. Denna 5,6 % under slutsatsen (87) Mot bakgrund av denna analys har dragits att gemenskapsindustrin totalt sett har v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada i enlighet med artikel 8. 1 i grundf(cid:148)rordningen. 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/29 F. V(cid:143)LLANDE AV SKADA (94) 1. Inledning Slutsatsen drogs d(cid:132)rf(cid:148)r att den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien hade betydande negativ inve- rkan p(cid:134) gemenskapsindustrins situation under den unders(cid:148)kta perioden, fr(cid:134)ga om i l(cid:148)nsamhet. synnerhet i (88) I enlighet med artikel 8. 7 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)kte kommissionen huruvida den skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats hade orsakats av den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien och om andra faktorer hade orsakat eller bidragit till den skadan. (89) Det b(cid:148)r erinras om att de antibiotika som tillverkas i gemenskapen och de antibiotika som importeras konkurrerar direkt med varandra, huvudsakligen p(cid:134) grundval av pris. De produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:132)r en bulkprodukt och det finns inga betydande skillnader fr(cid:134)ga om kvalitet eller anv(cid:132)ndning mellan de importerade produkterna och produkter. Detta inneb(cid:132)r att prisskillnader (cid:132)r den avg(cid:148)rande faktorn f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningens storlek. (cid:142)ven relativt sm(cid:134) kvanti- teter erbjudna till priser som underskrider de kan klagande medf(cid:148)ra att priserna pressas avsev(cid:132)rt p(cid:134) marknaden. gemenskapstillverkarnas gemenskapstillverkade priser i (95) (96) 2. Den subventionerade importens verk- ningar (90) Gemenskapsindustrin har k(cid:132)nt av den subventione- rade importens negativa verkningar p(cid:134) gemen- skapens marknad (cid:132)nda fr(cid:134)n b(cid:148)rjan av den under- s(cid:148)kta perioden, s(cid:132)rskilt sedan 1995. Under den unders(cid:148)kta perioden (cid:148)kade importen fr(cid:134)n Indien med n(cid:132)stan 300 %. Indien (cid:132)r nu den n(cid:132)st st(cid:148)rsta export(cid:148)ren till gemenskapen av de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. (97) (91) P(cid:134) grundval av kontrollerade exporttransaktioner fastst(cid:132)lldes det att priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien minskade under den unders(cid:148)kta perioden. 3. Andra faktorers verkningar En granskning gjordes (cid:132)ven av andra faktorer f(cid:148)rutom l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n Indien som skulle ha kunnat orsaka eller bidra till gemenskapsindustrins bekymmersamma situation, s(cid:132)rskilt verkningarna av importen fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder (cid:132)n Indien. a) Importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder Importen fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)rfa- rande (cid:148)kade med 56,4 % mellan 1993 och under- s(cid:148)kningsperioden, vilket (cid:132)r n(cid:132)ra (cid:148)kningen av gemenskapens f(cid:148)rbrukning p(cid:134) 54,6 %. Bland dessa tredje l(cid:132)nder var USA den viktigaste leverant(cid:148)ren p(cid:134) gemenskapens marknad och kunde (cid:148)ka sin marknadsandel med n(cid:132)stan 100 %. En annan viktig leverant(cid:148)r p(cid:134) gemenskapens marknad var Kina, som dock s(cid:134)g sin marknadsandel i gemen- skapen minska med 43 % mellan 1993 och under- f(cid:148)r s(cid:148)kningsperioden. Det genomsnittliga priset importen fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder (cid:132)n Indien var enligt Eurostat avsev(cid:132)rt h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien – dock m(cid:134)ste detta p(cid:134)st(cid:134)ende bed(cid:148)mas med en viss f(cid:148)rsiktighet eftersom det antagligen (cid:132)r s(cid:134) att importen fr(cid:134)n USA inbegriper avsev(cid:132)rda m(cid:132)ngder av produkter i form av f(cid:132)rdiga doseringar vilka har ett h(cid:148)gre v(cid:132)rde. S(cid:134)ledes anses att importen fr(cid:134)n andra k(cid:132)llor (cid:132)n Indien inte kan anses ha varit orsaken till gemen- skapsindustrins bekymmersamma situation. Detta leder till slutsatsen att verkningarna av importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder inte kan anses ha brutit orsakssambandet mellan den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien och skadan f(cid:148)r gemenskaps- industrin. (92) Det fastst(cid:132)lldes (cid:132)ven att gemenskapsindustrins of(cid:148)rm(cid:134)ga att bibeh(cid:134)lla sin l(cid:148)nsamhet sammanf(cid:148)ll i tiden med volym(cid:148)kningen f(cid:148)r den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien. P(cid:134) en prisk(cid:132)nslig marknad ut(cid:148)vade denna l(cid:134)gprisstrategi ett ned(cid:134)tg(cid:134)ende tryck p(cid:134) gemenskapsindustrins priser. (93) Det konstaterades att till f(cid:148)ljd av det prisunderskri- importen fr(cid:134)n dande som ut(cid:148)vades vad g(cid:132)ller Indien var gemenskapsindustrin tvungen att s(cid:132)nka sina priser. Att gemenskapsindustrin gick i f(cid:148)rsvars- st(cid:132)llning p(cid:134) detta s(cid:132)tt f(cid:148)rklaras av att den p(cid:134) grund av de h(cid:148)ga fasta kostnaderna f(cid:148)r tillverkningen var i stort behov av att beh(cid:134)lla sin tillverkningsvolym genom att bevara marknadsandelar och inte kunde riskera (cid:148)kade enhetskostnader till f(cid:148)ljd av f(cid:148)rlorad f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym. b) Utveckling av f(cid:148)rbrukningen p(cid:134) gemenskapens marknad (98) Det b(cid:148)r noteras att f(cid:148)rbrukningen p(cid:134) gemen- skapens marknad av de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:148)kade med 54,6 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden. D(cid:132)rf(cid:148)r kan skadan f(cid:148)r gemenskapsindustrin inte anses ha orsakats av minskad efterfr(cid:134)gan p(cid:134) gemenskapens marknad. c) Gemenskapsindustrins (cid:148)verkapacitet (99) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att gemenskapsin- dustrin hade utvecklat en (cid:148)verkapacitet f(cid:148)r de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och att detta var en av huvudorsakerna till den negativa L 166/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 (cid:132)ven s(cid:132)gas f(cid:148)rbrukning. Det b(cid:148)r pristrenden. Unders(cid:148)kningen visade dock att (cid:148)kningen av de klagande gemenskapstillverkarnas produktionskapacitet var l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n orimlig och att den faktiskt var l(cid:132)gre (cid:132)n (cid:148)kningen av gemen- att skapens gemenskapsindustrin m(cid:134)ste h(cid:148)ja sin kapacitet med en takt som m(cid:148)jligg(cid:148)r f(cid:148)r den att m(cid:148)ta den prognoserade (cid:148)kningen av efterfr(cid:134)gan i gemen- skapen och v(cid:132)rlden. Det (cid:132)r mycket sv(cid:134)rt att p(cid:134) kort sikt avhj(cid:132)lpa kapacitetsbrister p(cid:134) grund av de mycket betydande kapitalkostnader och l(cid:134)nga tidsperioder som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att s(cid:132)tta ig(cid:134)ng nya anl(cid:132)ggningar. Om det finns en (cid:148)verkapacitet p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, har den orsakats av uppbygg- naden av ny produktionskapacitet i Indien och Kina snarare (cid:132)n i gemenskapen. d) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft r(cid:134)der (100) Gemenskapsindustrin (cid:132)r en av v(cid:132)rldens ledande akt(cid:148)rer i fr(cid:134)ga om de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och det ingen tvekan om denna industris konkurrenskraft. Detta visas b(cid:134)de av dess resultat p(cid:134) exportmarknaderna och dess kostnadsminskning och d(cid:132)rav f(cid:148)ljande produktivi- tetsvinst, som (cid:134)tminstone till viss del har sin grund i industrins anstr(cid:132)ngningar vad g(cid:132)ller FoU. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) noteras att gemenskapsindustrin har lyckats (cid:148)ka sin tillverkningsvolym med 30 % samtidigt som syssels(cid:132)ttningen har kvarst(cid:134)tt of(cid:148)r(cid:132)ndrad. (cid:142)ven om det (cid:132)r sv(cid:134)rt att j(cid:132)mf(cid:148)ra tillverkningspro- cesserna i sig, kunde det fastst(cid:132)llas att det inte fanns n(cid:134)gon ineffektivitet i fr(cid:134)ga om kostnader per ton vid tillverkningen i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten. e) Fluktuationer i priserna f(cid:148)r vissa r(cid:134)material (101) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att huvudsakligen skadan f(cid:148)r gemenskapsindustrin sin hade grund i fluktuationer i priset f(cid:148)r r(cid:134)materialet peni- cillin G p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. (102) Detta argument granskades noga. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta b(cid:148)r det erinras om att (cid:132)ven om penicillin G (cid:132)r ett grundl(cid:132)ggande r(cid:134)material f(cid:148)r tillverkningen av de f(cid:148)r unders(cid:148)kning, (cid:132)r produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l detta penicillin inte oumb(cid:132)rligt eftersom det finns alternativa r(cid:134)material. I detta avseende fastst(cid:132)lldes i unders(cid:148)kningen, vad g(cid:132)ller avg(cid:148)randena om skada, att situationen f(cid:148)r en av de klagande gemenskap- stillverkare som vid tillverkningen av amoxicillin och ampicillin anv(cid:132)nde penicillin V i st(cid:132)llet f(cid:148)r penicillin G inte p(cid:134) ett avg(cid:148)rande s(cid:132)tt skilde sig fr(cid:134)n den som g(cid:132)llde f(cid:148)r de tv(cid:134) andra klagande gemenskapstillverkare som anv(cid:132)nde penicillin G. De parter som f(cid:148)rde fram detta argument betonade att grunden f(cid:148)r deras resonemang var att under en period av minskande priser f(cid:148)r r(cid:134)material (peni- cillin G) drabbas integrerade tillverkare i h(cid:148)gre grad (cid:132)n s(cid:134)dana tillverkare som k(cid:148)per penicillin G fr(cid:134)n externa k(cid:132)llor. Unders(cid:148)kningen visade dock att en av de klagande gemenskapstillverkare som anv(cid:132)nde r(cid:134)materialet penicillin G inte var en integrerad till- verkare utan k(cid:148)pte detta r(cid:134)material till marknads- priser. Eftersom situationen f(cid:148)r denna tillverkare inte p(cid:134) n(cid:134)got avg(cid:148)rande s(cid:132)tt skilde sig fr(cid:134)n genom- snittet f(cid:148)r gemenskapsindustrin, kunde skadan f(cid:148)r gemenskapsindustrin inte anses ha orsakats av de sjunkande priserna f(cid:148)r penicillin G. Slutligen b(cid:148)r det erinras om att prisnedg(cid:134)ngen f(cid:148)r penicillin G till stor del har orsakats av uppbyggnaden av ny kapacitet i Indien. (103) F(cid:148)ljaktligen, och utan att detta inverkar p(cid:134) eventu- ella nya bevis i detta avseende, drogs slutsatsen att verkningarna av fluktuationerna i priset p(cid:134) r(cid:134)mate- rialet penicillin G p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden, om nu s(cid:134)dana finns, inte kan anses ha brutit orsakssam- bandet mellan den subventionerade importen med ursprung i Indien och den skada som gemenskaps- industrin v(cid:134)llats. 4. Slutsats (104) Mot bakgrund av detta anser kommissionen att, (cid:132)ven om andra faktorer kan ha bidragit till pris- trycket p(cid:134) marknaden f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten, den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien, beaktad separat, inte desto mindre har v(cid:134)llat gemenskapsin- dustrin v(cid:132)sentlig skada. Utan f(cid:148)rm(cid:134)nen av subven- tionerna skulle importen fr(cid:134)n Indien inte ha kunnat underskrida gemenskapsindustrins priser och under alla omst(cid:132)ndigheter inte i den omfatt- ning som fastst(cid:132)llts, och skulle s(cid:134)ledes inte ha kunnat v(cid:134)lla gemenskapsindustrin skada. Denna slutsats baseras p(cid:134) vad som s(cid:132)gs ovan, i synnerhet om ber(cid:148)rda kvantiteter och priser, vilka medf(cid:148)rde ett starkt ned(cid:134)tg(cid:134)ende pristryck p(cid:134) gemenskapens marknad f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten, s(cid:132)rskilt f(cid:148)r gemenskapsindustrins priser och l(cid:148)nsamhet. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anm(cid:132)rkning (105) P(cid:134) grundval av alla inl(cid:132)mnade dokument under- s(cid:148)kte kommissionen huruvida det, trots slutsatserna om den subventionerade importens skadev(cid:134)llande verkningar, fanns tvingande sk(cid:132)l f(cid:148)r att anse att det 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/31 inte skulle ligga i gemenskapens intresse att vidta n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder i detta fall. I enlighet med artikel 31. 1 i grundf(cid:148)rordningen granskade kommissionen verkningarna av eventuella (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r alla parter som ber(cid:148)rdes av f(cid:148)rfarandet samt verkningarna av att inte vidta n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder. F(cid:148)r att kunna bed(cid:148)ma huruvida det l(cid:134)g i gemenskapens intresse att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder s(cid:132)ndes fr(cid:134)geformul(cid:132)r till anv(cid:132)ndare och import(cid:148)rer av den ber(cid:148)rda produkten, leverant(cid:148)rer av r(cid:134)material som anv(cid:132)nds vid tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten och till Gist-Brocades BV. 2. Gemenskapsindustrins intresse sv(cid:134)righeter (106) Som det visas ovan har den gemenskapsindustri som tillverkar de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r som h(cid:132)nger unders(cid:148)kning m(cid:148)tt samman med den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien. Det b(cid:148)r erinras om att de klagande tillver- karna i gemenskapen (cid:132)r v(cid:132)rldsledande vad g(cid:132)ller de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning och har goda exportresultat, vilket (cid:132)r ett klart tecken p(cid:134) deras konkurrensf(cid:148)rm(cid:134)ga. (107) I avsaknad av (cid:134)tg(cid:132)rder som korrigerar f(cid:148)r den subventionerade importens verkningar kommer gemenskapsindustrin (cid:132)ven i forts(cid:132)ttningen att uts(cid:132)ttas f(cid:148)r prisunderskridande och d(cid:132)rav f(cid:148)ljande prisfall, som har varit orsaken till dess sjunkande l(cid:148)nsamhet. Om denna situation till(cid:134)ts forts(cid:132)tta skulle de klagande gemenskapstillverkarna inte ha n(cid:134)got annat alternativ (cid:132)n att l(cid:132)gga ned vissa produktionslinjer eller till och med hela anl(cid:132)gg- ningar som enbart anv(cid:132)nds f(cid:148)r tillverkning av den antibiotika som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r denna unders(cid:148)kning. (cid:142)ven om, i avsaknad av (cid:134)tg(cid:132)rder, de klagande gemenskapstillverkarnas (cid:148)verlevnad f(cid:148)rmodligen inte skulle vara hotad med tanke p(cid:134) att gemen- tillverkar andra skapsindustrin i de flesta fall produkter och ing(cid:134)r i st(cid:148)rre grupper, syssels(cid:132)tts i de ovann(cid:132)mnda anl(cid:132)ggningar som hotas av omedelbar nedl(cid:132)ggning 1 173 personer, och dessa anl(cid:132)gg- ningar (cid:132)r i de flesta fall bel(cid:132)gna i omr(cid:134)den i gemenskapen d(cid:132)r det finns f(cid:134) eller inga alternativa syssels(cid:132)ttingar. Givetvis (cid:132)r s(cid:134)dana nedl(cid:132)ggningar, som under alla av skulle omst(cid:134)ndigheter normala konkurrensvillkor, inte i gemenskapens intresse. resultatet vara inte gemenskapen och dess importvolym fr(cid:134)n tredje land samt bed(cid:148)ma vilken verkan som (cid:134)tg(cid:132)rder skulle kunna f(cid:134) f(cid:148)r detta f(cid:148)retag. Det b(cid:148)r erinras om att Gist-Brocades BV inte var klagande och s(cid:134)ledes inte inbegreps i definitionen av gemen- skapsindustrin (vilket vara m(cid:148)jligt) i samband med unders(cid:148)kningen av skada. inte heller skulle I sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret uppgav f(cid:148)retaget, som under de senaste (cid:134)ren har minskat sin tillverkning i gemenskapen av de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, att det helt och h(cid:134)llet st(cid:148)dde inf(cid:148)- randet av utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder, f(cid:148)r det fall att under- s(cid:148)kningen skulle leda till slutsatsen att s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r motiverade. 4. Import(cid:148)rers/handlares intressen (109) Fr(cid:134)geformul(cid:132)r s(cid:132)ndes (cid:132)ven till alla k(cid:132)nda impor- t(cid:148)rer av och handlare med de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, men endast ett menings- fullt svar mottogs. P(cid:134) grundval av hittils inh(cid:132)mtade uppgifter verkar det som om import(cid:148)rer/handlare i gemenskapen k(cid:148)per de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning fr(cid:134)n ett antal olika k(cid:132)llor, inklu- sive Indien och gemenskapsindustrin. Eftersom det inte finns n(cid:134)gra grundl(cid:132)ggande kvali- tetsskillnader mellan de produkter som importeras fr(cid:134)n Indien eller andra l(cid:132)nder och de som tillverkas i gemenskapen, anses det att import(cid:148)rer/handlare i gemenskapen inte skulle ha n(cid:134)gra sv(cid:134)righeter att erh(cid:134)lla produkten fr(cid:134)n andra k(cid:132)llor eller fr(cid:134)n Indien, i synnerhet med tanke p(cid:134) att det inte r(cid:134)der n(cid:134)got som helst utbudsunderskott p(cid:134) v(cid:132)rldsmark- naden. (110) P(cid:134) fr(cid:134)gan om vilka verkningar som utj(cid:132)mnings(cid:134)t- g(cid:132)rder sannolikt skulle f(cid:134) f(cid:148)r deras verksamhet, var det dessutom ingen import(cid:148)r eller handlare som svarade att s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder skulle p(cid:134)verka f(cid:148)retaget negativt. F(cid:148)ljaktligen kan p(cid:134) denna grundval prelimin(cid:132)rt slutsatsen dras att ett inf(cid:148)rande av utj(cid:132)mnings(cid:134)t- g(cid:132)rder troligen inte p(cid:134) ett avg(cid:148)rande s(cid:132)tt kommer att inverka p(cid:134) import(cid:148)rer/handlare i gemenskapen. 5. Intresset hos leverant(cid:148)rer i tidigare led 3. (cid:153)vriga gemenskapsbaserade intressen f(cid:148)retags (108) Som det n(cid:132)mnts ovan s(cid:132)ndes ett fr(cid:134)geformul(cid:132)r till gemenskapstillverkaren Gist-Brocades BV, som (cid:132)r v(cid:132)rldsledande i fr(cid:134)ga om semisyntetisk antibiotika, i syfte att fastst(cid:132)lla detta f(cid:148)retags tillverkningsvolym i leverant(cid:148)rer (111) F(cid:148)r att kunna bed(cid:148)ma den sannolika verkan av utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder till gemen- f(cid:148)r skapsindustrin som befinner sig i ett tidigare led i alla f(cid:148)r(cid:132)dlingskedjan, k(cid:132)nda s(cid:134)dana leverant(cid:148)rer. Sammanlagt sex fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r s(cid:132)ndes och tre svar mottogs. De tre f(cid:148)retag som l(cid:132)mnade ett svar tillverkar olika r(cid:134)material fr(cid:134)geformul(cid:132)r s(cid:132)ndes till L 166/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 som inf(cid:148)rlivas i de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, t. ex. sockerl(cid:148)sningar, salter och en rad olika kemikalier. Dessa produkter s(cid:132)ljs p(cid:134) gemenskapens marknad till de klagande gemens- kapstillverkarna, och exporteras (cid:132)ven av ett f(cid:148)retag till Indien. P(cid:134) fr(cid:134)gan om vilka verkningar som utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder sannolikt skulle f(cid:134) f(cid:148)r deras verksamhet, uppgav av tre f(cid:148)retag som besvarade fr(cid:134)geformul(cid:132)ret att de f(cid:148)rv(cid:132)ntade sig att s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder skulle f(cid:134) positiva verkningar i form av fler order fr(cid:134)n gemenskapsindustrin. F(cid:148)ljaktligen kan p(cid:134) denna grundval prelimin(cid:132)rt slutsatsen dras att ett inf(cid:148)rande av utj(cid:132)mnings(cid:134)t- g(cid:132)rder under alla omst(cid:132)ndigheter inte skulle f(cid:134) n(cid:134)gra negativa verkningar, utan kan f(cid:148)rv(cid:132)ntas f(cid:134) positiva verkningar f(cid:148)r de tillverkare i gemen- skapen som tillverkar de r(cid:134)material som inf(cid:148)rlivas i de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. 6. Intresset hos anv(cid:132)ndare av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)r unders(cid:148)kning. Meningsfulla (112) Fr(cid:134)geformul(cid:132)r s(cid:132)ndes (cid:132)ven till fem k(cid:132)nda anv(cid:132)n- som (cid:132)r dare i gemenskapen av de produkter f(cid:148)rem(cid:134)l svar mottogs fr(cid:134)n tre av dessa anv(cid:132)ndare, som (cid:132)r l(cid:132)ke- medelsf(cid:148)retag som tillverkar produkter i ett senare led i f(cid:148)r(cid:132)dlingskedjan som inf(cid:148)rlivar de produkter som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. Av dessa svar framg(cid:134)r att anv(cid:132)ndarna i senare led, (cid:132)ven om de medger att (cid:134)tg(cid:132)rder kan komma att medf(cid:148)ra h(cid:148)jda priser f(cid:148)r deras insatsvaror, inte mots(cid:132)tter sig utj(cid:132)m- nings(cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) import fr(cid:134)n Indien. En av anv(cid:132)n- darna verkade till och med v(cid:132)lkomna utj(cid:132)mnings(cid:134)t- g(cid:132)rder, eftersom f(cid:148)retaget hade problem med att s(cid:132)lja sina produkter p(cid:134) grund av konkurrens fr(cid:134)n produkter som inf(cid:148)rlivar subventinerad l(cid:134)gprisim- port. (113) Mot bakgrund av detta anser kommissionen att eventuella (cid:134)tg(cid:132)rders verkan f(cid:148)r anv(cid:132)ndare av de produkter f(cid:148)r unders(cid:148)kning f(cid:148)rem(cid:134)l kommer att vara f(cid:148)rsumbar. som (cid:132)r 7. Slutsats (114) P(cid:134) grundval av sin bed(cid:148)mning av de olika ber(cid:148)rda intressena och alla ovann(cid:132)mnda aspekter anser kommissionen prelimin(cid:132)rt att det inte finns n(cid:134)gra inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder mot tvingande sk(cid:132)l importen i fr(cid:134)ga i syfte att (cid:134)teruppr(cid:132)tta en mark- nadssituation som k(cid:132)nnetecknas av sund konkur- rens och r(cid:132)ttvisa priser och f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra ytterli- gare skada f(cid:148)r gemenskapsindustrin. f(cid:148)r att H. F(cid:153)RESLAGNA (cid:143)TG(cid:142)RDER (115) Vid fastst(cid:132)llandet av niv(cid:134)n p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen beaktades den konstaterade subventions- niv(cid:134)n och det tullbelopp som var n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja skadan f(cid:148)r gemenskapsindustrin. 1. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (116) Eftersom skadan huvudsakligen orsakades av mins- kande priser och l(cid:148)nsamhet, ans(cid:134)gs det att denna skada skulle kunna undanr(cid:148)jas genom inr(cid:132)ttandet av en icke-skadev(cid:134)llande prisniv(cid:134), dvs. den prisniv(cid:134) som skulle r(cid:134)da om importen fr(cid:134)n Indien inte subventionerades. Under de omst(cid:132)ndigheter som r(cid:134)der i detta fall kan det antas att en s(cid:134)dan icke- skadev(cid:134)llande prisniv(cid:134) skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapsindustrin att t(cid:132)cka sina kostnader och uppn(cid:134) en rimlig vinst. I detta avseende ans(cid:134)gs det att den prisniv(cid:134) som skulle vara tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja skadan borde baseras p(cid:134) de klagande gemenskapstillver- karnas v(cid:132)gda tillverkningskostnader, med till(cid:132)gg f(cid:148)r en vinst p(cid:134) 15 % av oms(cid:132)ttningen. Denna vinstniv(cid:134) ans(cid:134)gs vara ett l(cid:132)mpligt minimum som skulle m(cid:148)jligg(cid:148)ra f(cid:148)r gemenskapsindustrin att investera i FoU och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt bevara konkurrenskraft och l(cid:134)ngsiktig l(cid:148)nsamhet. En s(cid:134)dan avkastningsniv(cid:134) skulle kunna f(cid:148)rv(cid:132)ntas uppn(cid:134) om den skadev(cid:134)llande subventio- neringen undanr(cid:148)jdes. gemenskapsindustrin rimligen Denna niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada j(cid:132)mf(cid:148)rdes sedan med det v(cid:132)gda genomsnittliga importpris cif som rapporterats av de ber(cid:148)rda export(cid:148)rerna. 2. De provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rdernas form och niv(cid:134) (117) Eftersom de s(cid:134)lunda fastst(cid:132)llda marginalerna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada i fr(cid:134)ga om fyra f(cid:148)retag (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n subventionsmarginalerna, inf(cid:148)rs f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag tullar som motsvarar subventionsmargina- lerna. F(cid:148)r tv(cid:134) andra f(cid:148)retag, f(cid:148)r vilka marginalerna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n subventions- marginalerna, inf(cid:148)rs enligt artikel 12. 1 i grundf(cid:148)r- ordningen tullar som motsvarar marginalerna f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada. F(cid:148)r tv(cid:134) andra f(cid:148)retag konstaterades subventionsniv(cid:134)n understiga tr(cid:148)skel- v(cid:132)rdet p(cid:134) 3 % enligt andra 14. 5 b i grundf(cid:148)rord- ningen, och ett annat f(cid:148)retag erh(cid:148)ll inga subven- tioner. F(cid:148)r dessa tre sistn(cid:132)mnda f(cid:148)retag inf(cid:148)rs tull- satser p(cid:134) 0 %. (118) Vad g(cid:132)ller (cid:134)tg(cid:132)rdernas form beaktades s(cid:132)rskilt att den fastst(cid:132)llda skadan huvudsakligen avspeglades i en nedg(cid:134)ng av de klagande gemenskapstillver- karnas priser samt de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande negativa verk- ningarna f(cid:148)r deras l(cid:148)nsamhet. Prelimin(cid:132)rt drogs d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att en v(cid:132)rdetull skulle vara det l(cid:132)mpliga s(cid:132)ttet att avhj(cid:132)lpa denna skada. en st(cid:148)rre del (119) Eftersom de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna inte representerade av den indiska exporten till gemenskapen och f(cid:148)r att undvika att bel(cid:148)na bristande samarbete, b(cid:148)r den (cid:148)vriga tullen fastst(cid:132)llas till en niv(cid:134) som motsvarar den genom- snittliga marginal f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna, dvs. 14,6 %, vilket (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n den h(cid:148)gsta individuella tull som inf(cid:148)rs f(cid:148)r en samarbetsvillig export(cid:148)r. 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/33 I. BER(cid:153)RDA PARTERS R(cid:142)TTIGHETER (cid:190) 12 % f(cid:148)r Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd. , (120) F(cid:148)r att uppfylla kraven p(cid:134) god f(cid:148)rvaltning b(cid:148)r en period fastst(cid:132)llas inom vilken de ber(cid:148)rda parterna kan l(cid:132)mna sina synpunkter skriftligen och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Det b(cid:148)r ocks(cid:134) anges att de avg(cid:148)- randen som tr(cid:132)ffas i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r proviso- riska och kan (cid:148)verv(cid:132)gas p(cid:134) nytt vid fastst(cid:132)llandet av den slutgiltiga tull som kommissionen kan komma att f(cid:148)resl(cid:134). H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 skall En prelimin(cid:132)r utj(cid:132)mningstull 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av trihydratamoxicillin, trihydratampicillin och cefalexin, i bulk, enligt KN-nummer ex 2941 10 10 (Taric-nummer 2941 10 10*10), ex 2941 10 20 (Taric- nummer 2941 10 20*10) och ex 2941 90 00 (Taric- nummer 2941 90 00*30) med ursprung i Indien. 2. F(cid:148)ljande tullsatser skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, p(cid:134) importerade produkter som tillverkas av nedanst(cid:134)ende f(cid:148)retag: (cid:190) 9,6 % f(cid:148)r Biochem Synergy Ltd. , Indore (Taric-till- l(cid:132)ggsnummer: 8219). (cid:190) 9,6 % f(cid:148)r Harshita Ltd. , New Delhi (Taric-till(cid:132)ggs- nummer: 8219). (cid:190) 8,8 % f(cid:148)r Kopran Ltd. , Mumbai (Taric-till(cid:132)ggs- nummer: 8220). (cid:190) 6,6 % f(cid:148)r Ranbaxy Laboratories Ltd. , New Delhi (Taric-till(cid:132)ggsnummer: 8221). (cid:190) 4,6 % f(cid:148)r Lupin Laboratories Ltd. , Mumbai (Taric-till- l(cid:132)ggsnummer: 8222). Chennai (Taric-till(cid:132)ggsnummer: 8224). (cid:190) 0 % f(cid:148)r Torrent Pharmaceuticals Ltd. , Ahmedabad (Taric-till(cid:132)ggsnummer: 8225). (cid:190) 0 % f(cid:148)r Vitara Chemicals Ltd. , Mumbai (Taric-till- l(cid:132)ggsnummer: 8225). (cid:190) 0 % f(cid:148)r Gujarat Lyka Organiscs Ltd. , Mumbai (Taric- till(cid:132)ggsnummer: 8225). (cid:190) 14,6 % f(cid:148)r (cid:148)vriga f(cid:148)retag (Taric-till(cid:132)ggsnummer: 8900). 3. Om inte annat s(cid:132)gs skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. 4. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen av de produkter som avses i punkt 1 skall f(cid:134) ske p(cid:134) villkor att det st(cid:132)lls en s(cid:132)kerhet som motsvarar beloppet f(cid:148)r den prelimin(cid:132)ra tullen. Artikel 2 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 30 i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parterna inom 15 dagar efter denna f(cid:148)rordnings ikrafttr(cid:132)dande skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ran att bli h(cid:148)rda munt- ligen av kommissionen. I enlighet med artikel 31. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parterna inom en m(cid:134)nad efter denna f(cid:148)rordnings ikrafttr(cid:132)dande l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) till(cid:132)mp- ningen av denna f(cid:148)rordning. Artikel 3 Denna forordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 9 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande