title: Bankens Råd - Ökning av Europeiska investeringsbankens tecknade kapital och därtill hörande beslut

text: 28. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 269/9 EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN ˆkning av Europeiska investeringsbankens tecknade kapital och d…rtill h‰rande beslut BANKENS R¯D (98/C 269/05) Bankens r¿d godk…nde enh…lligt vid sitt ¿rsm‰te den 5 juni 1998 f‰ljande beslut: -(cid:217)Bankens r¿d beslutade att ‰ka bankens tecknade kapi(cid:220) tal fr¿n 62(cid:216)013 miljoner ecu till 100(cid:216)000 miljoner ecu. -(cid:217)Det inbetalda kapitalet skall fr¿n och med den 1 ja(cid:220) nuari 1999 ‰kas till 6(cid:216)000 miljoner ecu, dvs 6(cid:216)% av det tecknade kapitalet p¿ 100(cid:216)000 miljoner ecu. ˆkningen av det inbetalda kapitalet skall g‰ras den 1 januari 1999 genom en ‰verf‰ring p¿ 1(cid:216)348(cid:216)014(cid:216)839 ecu fr¿n bankens andra reserver. -(cid:217)ˆkningen av det kapital som …nnu inte har infordrats skall delvis tr…da i kraft efter att vissa procedurer i nationella parlament har slutf‰rts formellt. Bankens totala tecknade kapital skall fr¿n och med den 1 ja(cid:220) nuari 1999 ‰kas till ¿tminstone 95(cid:216)549(cid:216)597(cid:216)250 ecu, d…r den ¿terst¿ende delen skall tr…da i kraft s¿ snart som de n‰dv…ndiga formaliteterna har slutf‰rts. -(cid:217)Av det ovan n…mnda saldot av andra reserver skall ytterligare 3(cid:216)798(cid:216)700(cid:216)000 ecu ‰verf‰ras fr¿n andra re(cid:220) server till den stadegenliga reservfonden, s¿ att den uppg¿r till 10(cid:216)000 miljoner ecu, dvs 10(cid:216)% av det tecknade kapitalet p¿ 100(cid:216)000 miljoner ecu. -(cid:217)Baserat p¿ en genomg¿ng av bankens behov av egna medel godk…nde bankens r¿d enh…lligt att g‰ra en eng¿ngsutbetalning p¿ 1(cid:216)000 miljoner ecu till med(cid:220) lemsstaterna i f‰rh¿llande till deras bidrag till ban(cid:220) kens tecknade kapital, vilket skall finansieras med 676(cid:216)795(cid:216)744 ecu fr¿n det balanserade resultatet att p¿ 1996 och d…r disponera 323(cid:216)204(cid:216)256 ecu skall tas fr¿n 1997 ¿rs resultat‰ver(cid:220) skott som uppg¿r till 1(cid:216)105(cid:216)169(cid:216)722 ecu. ¿terstoden f‰r -(cid:217)Den 20 augusti 1997, som del av dess godk…nnande av Amsterdam(cid:220)handlingsprogrammet (Europeiska ge(cid:220) menskapernas officiella tidning C(cid:216)10, av den 15 januari 1998), godk…nde bankens r¿d en avs…ttning p¿ 200 miljoner ecu fr¿n bankens balanserade resultat att disponera f‰r att finansiera sunda projekt, vilket utvidgar omfattningen av bankens finansiering enligt det n…mnda beslutet. Avs…ttningen utg‰r en del av det sammanlagda beloppet p¿ upp till 1(cid:216)000 miljoner ecu som har anslagits f‰r detta …ndam¿l f‰r perioden fram till slutet av ¿r 2000. Bankens r¿d har nu beslu(cid:220) tat att avs…tta ytterligare 300 miljoner ecu fr¿n 1997 ¿rs r‰relse‰verskott f‰r dessa …ndam¿l. -(cid:217)I samband med kapital‰kningen har bankens r¿d godk…nt f‰ljande strategiska ramverk f‰r banken (se bilaga). BILAGA BANKENS STRATEGISKA RAMVERK 1. Inledning och bakgrund Den senaste ‰kningen av bankens tecknade kapital (f‰rutom justeringen till 62 miljarder ecu som gjordes till f‰ljd av ˆsterrikes, Finlands och Sveriges anslutning 1995) var en dubblering till 57,6 miljarder ecu 1990. Samtliga f‰reg¿ende ‰kningar (1978, 1981 och 1986), till skillnad fr¿n justeringar, har ocks¿ dubble(cid:220) rat bankens tecknade kapital. 1990 ans¿gs det nya l¿netaket som kapital‰kningen representerade (dvs. 250(cid:216)% av det tecknade kapitalet) r…cka fram till slutet av 1995. I verkligheten har verksamheten kunnat forts…tta tv¿ ¿r ut‰ver den f‰rv…ntade tidshorisonten f‰r l¿netaket. Sedan 1990 har bankens utl¿ning i l‰pande priser ‰kat fr¿n totalt 13,4 miljarder ecu (1990) till 26,2 miljar(cid:220) der ecu (1997). Detta motsvarar en genomsnittlig ¿rlig ‰kning p¿ 10(cid:216)%. Av detta totalbelopp ‰kade verk(cid:220) C 269/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 samheten utanf‰r unionen fr¿n 0,7 miljarder ecu (1990) till 3,2 miljarder ecu (1997). Totala utest¿ende l¿n ‰kade fr¿n 61,6 miljarder ecu till 142,4 miljarder ecu i balansr…kningen. ˆkningen under denna period ¿terspeglar ett antal grundl…ggande politiska och marknadsm…ssiga f‰r…nd(cid:220) ringar som har p¿verkat banken, bland annat integrationen av Tysklands ‰stra delstater och anslutningen av tre nya medlemsstater. Liksom tidigare hade m¿nga av dessa h…ndelser sitt ursprung i eller blev formali(cid:220) serade under ett antal Europeiska r¿dsm‰ten. Europeiska r¿det besl‰t p¿ m‰tet i Edinburgh i slutet av 1992 att uppr…tta Edinburgh(cid:220)ordningen p¿ 5 miljarder ecu med fokusering p¿ transeuropeiska n…t och milj‰n. R¿det fr…mjade dessutom p¿ ett avg‰rande s…tt det initiativ som togs av banken och kommissionen och som slutligen ledde till inr…ttandet av Europeiska investeringsfonden i partnerskap med banksektorn. Ett annat viktigt resultat var ett n…rmare samarbete mellan banken och kommissionen om sammanh¿llningsfon(cid:220) den och strukturfonderna, vilka nu …r f‰rem¿l f‰r en ‰versyn. I mitten av 1993 besl‰t Europeiska r¿det p¿ m‰tet i K‰penhamn att ‰ka Edinburgh(cid:220)ordningen med 2 mil(cid:220) jarder ecu, f‰rl…nga dess tidsl…ngd och tillf‰ra 1 miljard ecu i r…ntesubventionerade l¿n f‰r att fr…mja investeringar i syssels…ttningsskapande sm¿ och medelstora f‰retag. I december 1993 lade Europeiska r¿det p¿ m‰tet i Bryssel tonvikten vid tillv…xt, konkurrenskraft och syssels…ttning, med tyngdpunkten f‰r banken lagd p¿ transeuropeiska transport(cid:220) och energin…t (cid:134) d…r stora investeringar kr…vs (cid:134) samt milj‰n. Finansie(cid:220) ringen av de transeuropeiska n…ten st…rktes 1995 genom den prioritering som inleddes av Europeiska r¿det p¿ m‰tet i Essen. 1997 uppmanade Europeiska r¿det under sitt m‰te i Amsterdam banken att ‰ka sin verksamhet i s…rskilda sektorer f‰r att fr…mja syssels…ttningsskapandet i Europeiska unionen. D…rf‰r introducerade banken sitt Amsterdam(cid:220)handlingsprogram (ASAP), som omfattar -(cid:217)inr…ttandet av ett s…rskilt utl¿ningsf‰nster f‰r sm¿ och medelstora f‰retag, som …r avsett att ge st‰d till nya finansieringsordningar f‰r att finansiera h‰gteknologiska och snabbv…xande sm¿ och medelstora f‰retag. Detta f‰nster kan finansieras vid behov genom ‰verf‰ringar fr¿n bankens ¿rliga r‰relse‰ver(cid:220) skott upp till ett belopp om 1 miljard ecu, -(cid:217)utvecklingen och f‰rst…rkningen av EIB:s verksamhet inom omr¿dena utbildning, h…lsa, stadsf‰rnyelse och milj‰skydd, -(cid:217)‰kad vikt vid finansieringen av transeuropeiska n…t och andra stora infrastrukturn…t. Under det s…rskilda syssels…ttningstoppm‰te i Luxemburg i november 1997 bekr…ftade det Europeiska r¿det ¿tg…rder som redan hade vidtagits och uppmuntrade banken att uppr…tth¿lla och st…rka programmets dyna(cid:220) mik. Utanf‰r unionen k…nnetecknades bankens verksamhet under denna period av f‰rnyelsen av ett flertal utl¿(cid:220) ningsmandat f‰r l…nderna i Afrika, V…stindien och Stillahavsomr¿det (det andra finansprotokollet under fj…rde Lom~(cid:220)konventionen), Medelhavsl…nderna (inklusive METAP(cid:220)programmet) samt l…nderna i Central(cid:220) och ˆsteuropa. Dessutom har nya verksamhetsomr¿den tillkommit, s…rskilt l…nderna i Asien och Latiname(cid:220) rika, Sydafrika och senast finansieringsordningen f‰r st‰d inf‰r anslutningen f‰r kandidatl…nderna i Cen(cid:220) tral(cid:220) och ˆsteuropa samt Cypern. Mot denna bakgrund har styrelsen diskuterat det strategiska ramverket f‰r den period som den f‰reslagna kapital‰kningen f‰rv…ntas t…cka. 2. Bankens strategi Bankens strategi kommer att beh‰va utvecklas med h…nsyn till f‰r…ndrade omst…ndigheter. Huvudpunk(cid:220) terna i bankens strategi f‰r den period som den nya kapital‰kningen f‰rv…ntas t…cka framg¿r emellertid av styrelsens diskussioner: -(cid:217)Koncentration av bankens insats p¿ ’’regioner med eftersatt ekonomisk utveckling’’ i enlighet med ban(cid:220) kens huvuduppgift, som …r att st‰dja ekonomisk konvergens och integration. Den huvudsakliga m¿ls…tt(cid:220) ningen …r att st‰dja eftersatta regioner inom unionen och integrationen av de l…nder som ans‰ker om medlemskap i unionen. 28. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 269/11 -(cid:217)Fortsatt st‰d till gemenskapspolitikens huvudm¿ls…ttningar, som bankens beslutande organ har godk…nt genom ¿ren och som tar h…nsyn till Europeiska r¿dets politiska beslut och f‰rfr¿gningar, som exempel(cid:220) vis utvecklingen av transeuropeiska n…t, internationell konkurrenskraft, sm¿ och medelstora f‰retag, energi och milj‰n, samt i form av finansieringsverksamhet under s…rskilda mandat eller andra avtal till st‰d f‰r EU:s externa bist¿nds(cid:220) och samarbetspolitik. Denna allm…nna strategi godk…ndes av styrelsen i januari 1997. Som ovan n…mnts har strategins huvudlinjer st…rkts av den senaste utvecklingen: -(cid:217)Ett ‰kat erk…nnande av att de skatte(cid:220) och penningpolitiska aspekterna av EMU m¿ste ¿tf‰ljas av en sammanh…ngande politik f‰r att bek…mpa arbetsl‰sheten, vilket inkluderar strukturf‰r…ndringar och f‰rst…rkt konkurrenskraft. Banken har bland annat inlett genomf‰randet av Amsterdam(cid:220)handlingspro(cid:220) grammet till st‰d f‰r Europeiska r¿dets resolution om tillv…xt och syssels…ttning. -(cid:217)Europeiska r¿dets beslut om utvidgningen har ‰kat betydelsen av bankens roll p¿ detta omr¿de och banken har nu introducerat sin finansieringsordning f‰r st‰d inf‰r anslutningen f‰r kandidatl…nderna. Inom den n…rmaste framtiden …r bankens viktigaste uppgift, inom den allm…nna strategin, att st‰dja den ekonomiska och monet…ra unionen. P¿ utl¿ningssidan ¿terspeglas detta i Amsterdam(cid:220)handlingsprogram(cid:220) met. Vad g…ller bankens uppl¿ningsstrategi kommer banken att forts…tta sin innovativa uppl¿ningspolitik f‰r euron. Den omfattar s…rskilt att bidra till uppr…ttandet av referensemissioner i euro, breddning av investerarbasen och skapandet av en organiserad marknad f‰r EIB:s euroobligationer. Diversifieringen av marknaderna, s…rskilt i Central(cid:220) och ˆsteuropa, kommer att ske tillsammans med introduktionen av nya attraktiva, kostnadseffektiva produkter. 3. Fastst…llande av prioriteringar i en milj‰ som …r i st…ndig f‰r…ndring Medan integrationen av den finansiella sektorn med tiden f‰rv…ntas ‰ka tillg¿ngen till alternativa finansie(cid:220) ringsk…llor f‰r initiativtagare till projekt ytterligare, kommer banken forts…tta att spela en betydande roll under de kommande ¿ren. Investeringsniv¿erna har sjunkit, delvis beroende p¿ de makroekonomiska an(cid:220) passningar som varit n‰dv…ndiga vid f‰rberedelserna inf‰r EMU, och de offentliga investeringarna kommer f‰rmodligen att f‰rbli begr…nsade. Banken kan emellertid bidra till en ‰kning av investeringar genom att tillhandah¿lla l¿ngsiktig finansiering till attraktiva villkor samt genom utl¿ning till nya former av partner(cid:220) skap mellan den offentliga och privata sektorn. P¿ grund av de begr…nsningar som b¿de bankens tillg¿ng till egna medel och subsidiaritetsprincipen inneb…r …r det n‰dv…ndigt att utv…rdera bankens prioriteringar. Dessa m¿ste utvecklas med tiden, men n¿gra all(cid:220) m…nna iakttagelser kan redan g‰ras. Det …r viktigt f‰r banken att koncentrera sig p¿ de sektorer som har h‰gsta prioritet f‰r EU och de projekt som finansieras b‰r vara s…rskilt betydelsefulla f‰r att uppn¿ dessa m¿l. Detta …r emellertid inte tillr…ckligt f‰r att s…kerst…lla att banken bidrar med ett merv…rde. Enligt bankens stadgar (artikel 18. 1) l¿nar banken ut i den m¿n medel fr¿n andra k…llor inte …r tillg…ngliga p¿ sk…liga villkor. Ett ytterligare st‰d fr¿n EIB ges tillsammans med finansieringsbidrag fr¿n andra finansieringsk…llor n…r -(cid:217)det kan visas i f‰rslagen om projektfinansiering att ett l¿n fr¿n EIB …r l…mpligare …n finansieringsbidrag fr¿n andra k…llor f‰r projektet i fr¿ga (exempelvis n…r projektet har en l¿ng ekonomisk livsl…ngd, vilket ber…ttigar en l¿ng l‰ptid), -(cid:217)banken p¿skyndar eller f‰rb…ttrar projektet p¿ n¿got ytterligare s…tt. Detta kan vara fallet om bankens medverkan ger privata investerare en trygghet att projektet uppfyller lagstadgade best…mmelser (EU:s ’’godk…nnandest…mpel’’). Detsamma g…ller f‰r de politiska riskerna i samband med utl¿ningen utanf‰r unionen. P¿ detta s…tt kan banken agera som katalysator f‰r andra finansieringsk…llor, inte minst f‰r partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. Dessutom kan bankens tekniska kunnande ocks¿ skapa ett merv…rde. C 269/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 N…r banken utvecklar sin framtida utl¿ningsstrategi f‰r s¿v…l sektorer som regioner b‰r det ske i enlighet med ovanst¿ende principer. Banken b‰r f‰rs‰ka koncentrera sig p¿ de omr¿den som skapar st‰rst mer(cid:220) v…rde, medan mindre vikt b‰r f…stas vid projekt som skapar mindre merv…rde. Om medel finns tillg…ngliga p¿ marknaden till sk…liga villkor och bankens deltagande inte p¿ annat s…tt p¿skyndar genomf‰randet av eller f‰rb…ttrar projektet, b‰r banken ‰verl¿ta finansieringen av projektet till andra finansieringsk…llor i enlighet med artikel 18. 1 i stadgan. Utvecklingen av s¿dana prioriteringar kommer att diskuteras av styrelsen varje ¿r inom ramen f‰r en fram(cid:220) tidsinriktad verksamhetsplan, som skall godk…nnas av styrelsen. Denna plan beskrivs mer detaljerat nedan. 4. Subsidiaritet och samarbete med den finansiella sektorn Inom ovanst¿ende ramverk …r samarbetet med banksektorn och ‰vriga finansiella mellanh…nder, som …r aktiva p¿ kapitalmarknaderna, en av de grundl…ggande principerna f‰r genomf‰randet av bankens strategi. F‰rst…rkningen och utvidgningen av detta samarbete kommer att forts…tta att vara en av EIB:s priorite(cid:220) ringar de n…rmaste ¿ren. Detta avspeglar b¿de subsidiaritetsprincipen och rent praktiska ‰verv…gningar. F‰r att uppn¿ st‰rsta m‰jliga multiplikatoreffekt skall banken under alla omst…ndigheter agera i enlighet med subsidiaritetsprincipen och endast finansiera den del av projektet som anses n‰dv…ndig f‰r att uppfylla dess godk…nda politiska m¿l. Banken skall arbeta …nnu n…rmare med ‰vriga banker f‰r att g‰ra partnerska(cid:220) pet effektivare och skall str…va efter att f‰rb…ttra sin roll som katalysator (till exempel genom utveckling av nya produkter). Detta kan ske genom att banken fr…mjar l¿ntagarnas tillg¿ng till kapitalmarknaderna och samarbetar med kommersiella l¿ngivare vid utarbetandet av finansieringsplaner. Banken kommer bland annat att assistera regionala banker och specialiserade institutioner (f‰r exempelvis sm¿ och medelstora f‰retag) n…r de skall anta utmaningen att anpassa sig till den inre marknaden f‰r finansiella tj…nster. Mot bakgrund av EIB:s huvuduppgift kommer detta att vara s…rskilt viktigt i st‰domr¿dena. Banken skulle kunna spela en liknande roll i kandidatl…nderna eller i andra grannl…nder till unionen. Vid utvecklingen av detta samarbete kommer banken liksom f‰r andra verksamhetsomr¿den att vara s…rskilt uppm…rksam p¿ att konkurrensbilden inte p¿verkas. En konsekvens av den ¿rliga diskussionen om prioriteringar …r att banken kommer att minska sin andel av projektkostnaderna f‰r investeringar som skapar mindre merv…rde. Additionaliteten f‰r bankens l¿n kommer att beskrivas till fullo i projektdokumentationen. Det praktiska behovet av samarbete med den finansiella sektorn …r generellt, men s…rskilt viktigt vid utl¿(cid:220) ningen till sm¿ och medelstora f‰retag. S¿ledes …r globall¿neinstrumentet det mest kostnadseffektiva och den enda l…mpliga och resurssn¿la ordningen som banken kan anv…nda sig av f‰r att st‰dja ett stort antal sm¿ och medelstora f‰retag. Anv…ndningen av globall¿neinstrumenten kommer dock att ses ‰ver f‰r att s…kerst…lla att de slutliga mottagarna f¿r den st‰rsta m‰jliga nyttan av finansieringen till de sm¿ och me(cid:220) delstora f‰retagen. P¿ medell¿ng sikt kommer bankens m‰jligheter att finansiera sm¿ och medelstora f‰re(cid:220) tag kunna utvecklas ytterligare tack vare den erfarenhet som erh¿lls genom de alternativa ordningarna inom ramen f‰r Amsterdam(cid:220)handlingsprogrammets utl¿ningsf‰nster f‰r sm¿ och medelstora f‰retag. Naturligtvis omfattar samarbetet med den finansiella sektorn skuldsidan i bankens balansr…kning, genom bankens finansiella verksamheter. Varje ¿r kommer en rapport om det ‰vergripande samarbetet mellan banken och den finansiella sektorn f‰r b¿de utl¿nings(cid:220) och uppl¿ningsverksamheten att f‰rel…ggas styrel(cid:220) sen. 5. Partnerskapet med EIF Inr…ttandet av Europeiska investeringsfonden …r ett ytterligare konkret exempel p¿ partnerskapsid~n, d¿ EIF:s …garstruktur f‰renar b¿de offentliga och privata …gare p¿ ett innovativt s…tt. Utvecklingen av partner(cid:220) skapet mellan banken och fonden …r en av EIB:s prioriteringar. Detta exemplifierades av inr…ttandet i oktober 1997 av Europeiska finansieringsordningen f‰r teknologi (som f‰ljd av Europeiska r¿dets m‰te i Amsterdam). Denna ordning skall st‰dja teknologiorienterade och snabbv…xande sm¿ och medelstora f‰re(cid:220) tag genom specialiserade riskkapitalfonder. Banken och fonden kommer att forts…tta att st…rka och utvidga sitt samarbete ytterligare. F‰r att g‰ra det s¿ effektivt som m‰jligt kommer banken att rationalisera sitt arbetsf‰rh¿llande med EIF, samtidigt som banken forts…tter att ge st‰rsta m‰jliga operationella st‰d till fonden. 28. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 269/13 F‰r att b…ttre st‰dja EU:s ‰verordnade politik kommer banken dessutom att samr¿da med EIF om m‰jlig(cid:220) heten att f‰rb…ttra fondens verksamhet p¿ f‰ljande tv¿ omr¿den. F‰r det f‰rsta kommer banken att under(cid:220) s‰ka m‰jligheten att utvidga verksamhetsomr¿det till att omfatta milj‰sektorn. F‰r det andra, och inom ramen f‰r finansieringsordningen f‰r st‰d inf‰r anslutningen, kommer banken att unders‰ka m‰jligheterna av en selektiv utvidgning av verksamheten i Central(cid:220) och ˆsteuropa till att omfatta transeuropeiska n…t mellan l…nderna i regionen. Beroende p¿ synpunkter fr¿n fondens ‰vriga …gare och beslut som tas vid fondens ¿rsm‰te kan f‰rslag eventuellt komma att l…ggas fram. 6. Samarbete med kommissionen I ett st‰rre EU(cid:220)sammanhang kompletteras bankens utl¿ning till regionalutveckling av medel fr¿n EU:s budget. Samordningen av dessa tv¿ finansieringsk…llor och samarbetet mellan banken och kommissionen …r d…rf‰r n‰dv…ndigt f‰r att kunna ge ett effektivt st‰d till regionerna. Banken och kommissionen har redan ett mycket n…ra samarbete och har unders‰kt m‰jligheterna att f‰r(cid:220) b…ttra sin effektivitet under n…sta ¿rtionde. F‰rb…ttrade procedurer hos de b¿da institutionerna kommer att f‰rb…ttra samarbetet ytterligare i framtiden. Detta …r aktuellt i ljuset av EU(cid:220)kommissionens Agenda 2000 och den kommande f‰rhandlingsrundan med medlemsstaterna om strukturfonderna. Medan banken tar h…nsyn till regionernas och kommissionens respektive roller i denna process har banken f‰reslagit f‰ljande s…rskilda ¿tg…rder, som har godk…nts av styrelsen: -(cid:217)Banken kommer att f‰rs‰ka st…rka sitt deltagande i de f‰rberedande stadierna av programplaneringen och f‰rhandlingarna om regionalpolitiska insatser. -(cid:217)Banken kommer att f‰rs‰ka ‰ka samr¿det mellan institutionerna om samfinansieringar. Med f‰rbeh¿ll f‰r eventuella h…nsynstaganden vid konfidentialitet kommer banken att st…lla sin projektbed‰mning till EU(cid:220)kommissionens f‰rfogande f‰r dessa projekt. -(cid:217)Banken kommer att forts…tta att erbjuda sina tekniska tj…nster till EU(cid:220)kommissionen mot kostnadst…ck(cid:220) ning. S¿dana tj…nster anv…nds redan f‰r att utv…rdera projekt under sammanh¿llningsfonden och d…r s¿ …r l…mpligt kan detta utvidgas till utvalda projekt som st‰ds av Europeiska regionalutvecklingsfonden eller till transeuropeiska n…t. 7. Implementering av strategin: R…ntepolitiken Banken f‰rverkligar sitt huvudsakliga m¿l, som …r att fr…mja en balanserad utveckling av Europeiska unio(cid:220) nen, genom att st…lla till f‰rfogande sin finansiella styrka i samtliga medlemsstater och s…rskilt i de mindre gynnade regionerna i unionen. Bankens r…ntepolitik baseras p¿ principerna om kostnadst…ckning (att upp(cid:220) fylla sina f‰rpliktelser och t…cka sina kostnader (cid:134) artikel 19. 1 i stadgan), lika behandling och transparens. Inom det s…rskilda mandatet f‰r Amsterdam(cid:220)handlingsprogrammet …r en ytterligare m¿ls…ttning att uppn¿ en l…mplig balans mellan risker och int…kter. En viktig utveckling f‰r bankens verksamhet …r att skillnaden i utv…rderingskostnaderna f‰r olika projekt ‰kar och denna tendens kan mycket v…l komma att f‰rst…rkas ytterligare under de n…rmaste ¿ren. Banken har i viss utstr…ckning redan anpassat sin enhetliga r…ntes…ttning f‰r att ta h…nsyn till de olika kostnaderna f‰r olika kategorier av l¿n (s…rskilt en l…gre marginal f‰r st‰rre l¿n och l¿n till samma l¿ntagare). Banken f‰resl¿r att r…ntes…ttningen anpassas ytterligare, s…rskilt genom ett till…gg f‰r vissa kostnadskr…vande verk(cid:220) samheter, som -(cid:217)strukturerade l¿n/projektl¿n n…r banken har sv¿righeter att erh¿lla en priviligierad status som garante(cid:220) rad l¿ngivare, och -(cid:217)vissa l¿n till f‰retag n…r l¿ntagaren endast kan erbjuda s…kerhet som inte omedelbart kan oms…ttas. C 269/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 Bankens stadgar kr…ver att tillr…ckliga s…kerheter tillhandah¿lls f‰r varje l¿n. Banken anser vidare att det finns tillr…ckliga m‰jligheter att kontrollera risken f‰r normala l¿n genom att minska eller ‰verf‰ra risken till garantier eller andra s…kerheter fr¿n tredje part. P¿ detta s…tt avspeglas ocks¿ kreditrisken i det totala priset f‰r EIB:s finansiering. ˆverf‰ringen av projektrisken till tredje part …r …ven ett viktigt led i samarbe(cid:220) tet mellan EIB och den kommersiella banksektorn. Det finns emellertid vissa projektkategorier vars riktlinjer och gr…nser m¿ste fastst…llas av styrelsen (exem(cid:220) pelvis vissa transeuropeiska n…t, partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn eller l¿n till f‰retag och strukturerade l¿n/projektl¿n) d…r det inte …r m‰jligt att ‰verf‰ra risken helt till tredje part enligt bankens normala procedurer. Banken kommer i de fall som en acceptabel riskprofil kan bibeh¿llas att ‰verv…ga sin inst…llning och d…r s¿ …r l…mpligt ta ut ett st‰rre risktill…gg. Banken kommer att utveckla mer detaljerade f‰rslag om ovan n…mnda riktlinjer, begr…nsningar och andra aspekter s¿ snart som m‰jligt. Det …r emellertid klart att ingen …ndring kommer att ske av utv…rderingen av medlemsstaternas riskgrad, och att de inte diskrimineras p¿ grund av risken mellan l¿ntagarna i denna grupp. 8. Verksamheten utanf‰r Europeiska unionen Bankens verksamhet utanf‰r unionen genomf‰rs inom ramen f‰r mandat fr¿n Europeiska r¿det. Det all(cid:220) m…nna tillv…gag¿ngss…ttet f‰r denna utl¿ning blev senast granskat av bankens r¿d vid ¿rsm‰tet 1994, d…r huvudpunkterna var det v…gledande utl¿ningstaket p¿ 10(cid:216)% av bankens genomsnittliga totala utl¿ning och behovet att vidare studera fr¿gan om unionens garanti. Inr…ttandet av finansieringsordningen f‰r st‰d inf‰r anslutningen f‰r Central(cid:220) och ˆsteuropa har varit en viktig utveckling d…refter. Denna ordning har ingen garanti fr¿n gemenskapsbudgeten och omfattas inte av utl¿ningstaket p¿ 10(cid:216)% som n…mns ovan. Generellt har banken uppr…ttat ett system f‰r riskdelning f‰r m¿nga av sina verksamhetsomr¿den. Den omedelbara prioriteringen …r att genomf‰ra de befintliga mandaten f‰r l…nderna i Afrika, V…stindien och Stillahavsomr¿det (Lom~konventionen), Sydafrika, Asien och Latinamerika, Central(cid:220) och ˆsteuropa samt Medelhavsl…nderna. Dessa mandat kommer att successivt l‰pa ut under de n…rmaste tv¿ ¿ren och bankens beslutande organ kommer att ta st…llning till dess roll i att st‰dja EU:s externa samarbets(cid:220) och utvecklingspolitik. Dessa fr¿gor kan inte beslutas om omedelbart, men f‰r n…rvarande kan ett antal principer n…mnas som grund f‰r framtida strategidiskussioner, exempelvis: -(cid:217)Banken kommer att forts…tta att vara medlemsstaternas finansinstitut och dess huvudsakliga verksamhet …r inom dessa stater eller f‰r deras direkta nytta. Utl¿ningen utanf‰r unionen kommer att genomf‰ras under s…rskilda mandat fr¿n medlemsstaterna och b‰r f‰rbli en kompletterande verksamhet. -(cid:217)Banken kommer att forts…tta sitt n…ra samarbete med EU(cid:220)kommissionen (i enlighet med unionens all(cid:220) m…nna utvecklingsstrategi i det enskilda landet eller l…ndergruppen) och med ‰vriga internationella finansinstitut och nationella organ. Banken kommer att f‰rs‰ka samordna sina verksamhetsomr¿den och finansieringsvillkor med dessa organ. -(cid:217)Banken kommer att bidra till utvecklingen av den privata sektorn, vilket inkluderar uppbyggnaden av l…mpliga finansinstitut och st‰d till sm¿ och medelstora f‰retag. F‰r utl¿ningen inom Europeiska unio(cid:220) nen kommer banken att finansiera investeringar i den m¿n som medel fr¿n andra k…llor inte …r tillg…ng(cid:220) liga till sk…liga villkor (artikel 18. 1 i stadgan). -(cid:217)Banken kommer att kr…va tillr…ckliga garantier fr¿n budgetmedel, …ven om den i vissa fall fortsatt kommer att dela riskerna. Kommentarerna i tidigare avsnitt avseende additionalitet, st‰rsta m‰jliga multiplikatoreffekt och partner(cid:220) skap med den kommersiella banksektorn g…ller, mutatis mutandis, s¿v…l inom som utanf‰r unionen. Bland annat m¿ste det v…gledande l¿netaket p¿ 10(cid:216)% f‰r l¿n utanf‰r unionen ses ‰ver i enlighet med utl¿ningspo(cid:220) litiken. Styrelsen kommer att diskutera dessa fr¿gor ytterligare inf‰r n…sta omg¿ng av externa mandat. 28. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 269/15 9. Prioriteringar f‰r utl¿ningen och effektiv anv…ndning av bankens medel Den skiftande ekonomiska och finansiella milj‰n betyder att implementeringen av den allm…nna strategin m¿ste f‰ljas noggrant och anpassas beroende p¿ den ekonomiska och finansiella utvecklingen samt bankens tidigare resultat. F‰r att optimera bidraget till gemenskapspolitiken och anv…nda bankens medel p¿ ett s¿ effektivt s…tt som m‰jligt, kommer banken att utarbeta en framtidsinriktad verksamhetsplan som varje ¿r kommer att diskuteras och godk…nnas av styrelsen. Den kommer att inneh¿lla analyser per sektor av utl¿(cid:220) ningen b¿de inom och utanf‰r unionen. Verksamhetsplanen, som kommer att l‰pande uppdateras, kommer att ge ett konkret ramverk f‰r att diskutera prioriteringar och m¿ls…ttningar och l‰pande fastst…lla nya prioriteringar och m¿ls…ttningar med h…nsyn till de uppgifter som mer och mer kan l…mnas till andra finansieringsk…llor. Denna kommer ocks¿ att vara l…mplig vid genomg¿ngen av ¿rsrapporten om samarbetet med den finansiella sektorn som n…mnts ovan. Verksamhetsplanen kommer att ge ett ramverk f‰r resultatutv…rdering. Den kommer att omfatta dels feed(cid:220) back fr¿n en analys av projektportf‰ljens kvalit~ som baseras p¿ ett antal utv…rderingskriterier och dels resultaten fr¿n bankens projektutv…rderingsenhet. Detta kan inneb…ra f‰rb…ttrade procedurer, till exempel anv…ndningen av program p¿ vissa omr¿den. Under de senaste ¿ren har banken utvecklat sina system be(cid:220) tydligt vilket medger en l‰pande ‰vervakning av dess resultat som finansiell mellanhand. Banken kommer att forts…tta utveckla system som kan ‰vervaka verksamheten, vilket inkluderar ’’benchmarking’’ av dess finansiella verksamhet och en komplett riskanalys. P¿ l…ngre sikt kommer banken att unders‰ka p¿ nytt sina behov av kapital och reserver samt nyckeltalen inf‰r en ‰versyn med styrelsen ¿r 2001. En fr¿ga i samband med framtidsutsikterna p¿ medell¿ng sikt …r vilka resurser som bankens m¿l kr…ver. Med en liten personalstyrka och m¿let att h¿lla administrativa kostnader under stram kontroll m¿ste ban(cid:220) ken forts…tta att noggrant fastst…lla sina personalbehov, och utvecklingen av personalens kompetens b‰r f‰lja de strategiska prioriteringarna. Diskussionerna i styrelsen om den ovann…mnda verksamhetsplanen kommer ocks¿ att ge ett ramverk f‰r att fastst…lla strategiska inriktningar f‰r anv…ndningen av bankens medel


title: WRITTEN QUESTION No. 1770/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Autonomy in Northern Epirus

eurovoc_concepts:
Albania
Epirus
Greece
autonomy
ethnic group
human rights
rights of minorities

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/89 ollenkaan kolmea fysikaalis-kemiallista muuttujaa. T(cid:228)m(cid:228) selitt(cid:228)(cid:228), miksi suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) alueita on kertomuksessa merkitty oranssilla tunnusv(cid:228)rill(cid:228) (uintialueita, joilta ei ole otettu riitt(cid:228)v(cid:228)sti n(cid:228)ytteit(cid:228)) ja punaisella tunnusv(cid:228)rill(cid:228) (uintialueita, joilta ei ole otettu n(cid:228)ytteit(cid:228) ja jotka siten eiv(cid:228)t ole vaatimusten mukaisia uintialueita). (1) EYVL L 31, 5. 2. 1976. (2) EYVL L 377, 31. 12. 1991. (1999/C 50/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1770/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (5. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Itsehallinto Pohjois-Epeirosissa Itsehallinto on › YK:n peruskirjan mukaan › yksi kansojen luovuttamattomista poliittisista oikeuksista. EU:ssa itsehallinto on yleinen instituutio, sill(cid:228) esimerkiksi Italia, Espanja ja Suomi ovat my(cid:246)nt(cid:228)neet niihin kuuluville autonomisille alueille perusoikeudet. Pohjois-Epeiros on se Albanian alue, jolle on (jo 17. toukokuuta 1914 alkaen (cid:148)Korfun p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla(cid:148)) my(cid:246)nnetty oikeus itsehallintoon, ja t(cid:228)h(cid:228)n liittyy s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sen asukkaiden kielen ja uskonnon suojelusta. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:246)yt(cid:228)kirjan allekirjoittivat tuolloin (nykyisten) EU:n j(cid:228)senmaiden (Italian, Ison- Britannian, Saksan, It(cid:228)vallan, Ranskan) edustajat sek(cid:228) my(cid:246)s Albanian erityisedustaja itse. Haluaisin ministerineuvoston ottavan kantaa edell(cid:228) mainittuun kysymykseen ihmisoikeuksien suojelusta maassa, joka haluaa l(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) suhteitaan EU:hun, mutta on vuosien ajan kielt(cid:228)ytynyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) velvoitetta, johon se on sitoutunut. Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (2. hein(cid:228)kuuta 1998) Komission teht(cid:228)v(cid:228) ei ole arvostella arvoisan parlamentin j(cid:228)senen viittausta YK:n peruskirjaan eik(cid:228) arvioida h(cid:228)nen niin ik(cid:228)(cid:228)n mainitsemansa vuoden 1914 Korfun p(cid:246)yt(cid:228)kirjan lainvoimaisuutta ja tarkkaa merkityst(cid:228) Albanian tasavallan nykytilanteessa. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mukaan p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa olisi my(cid:246)nnetty itsem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misoikeuteen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) erikoisoikeuksia Albanian etel(cid:228)iselle osalle ja etenkin alueella asuvalle kreikkalaiselle etniselle v(cid:228)hemmist(cid:246)lle. Sit(cid:228) vastoin Albania, joka on ollut vuodesta 1995 l(cid:228)htien Euroopan neuvoston j(cid:228)sen, on ratifioinut Euroopan yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelusta (my(cid:246)s l(cid:228)hes kaikki siihen liittyv(cid:228)t p(cid:246)yt(cid:228)kirjat) ja allekirjoittanut 1995 puitesopimuksen kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen suojelusta. Muistettakoon my(cid:246)s, ett(cid:228) Euroo- pan turvallisuus- ja yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)n (ETYJ) kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen p(cid:228)(cid:228)komissaari on voinut vuonna 1994 tekem(cid:228)ns(cid:228) matkan aikana todeta, ett(cid:228) v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksia oli tyydytt(cid:228)v(cid:228)sti kunnioitettu ja ett(cid:228) havaittavissa oli my(cid:246)s tiettyj(cid:228) toivottuja parannuksia, erityisesti kreikankielisen opetuksen suhteen. Matkan johdosta perus- tettiin vuonna 1995 v(cid:228)hemmist(cid:246)jen toimisto, jonka ansiosta v(cid:228)hemmist(cid:246)ihin kuuluvilla on mahdollisuus nostaa kanteita. Sopimus uusien kreikankielisten koulujen avaamisesta er(cid:228)isiin etel(cid:228)isen Albanian kaupunkeihin saatiin aikaan Kreikan ja Albanian v(cid:228)lill(cid:228) maaliskuussa 1996 allekirjoitetulla yst(cid:228)vyyssopimuksella, jolla perustettiin my(cid:246)s kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) komiteoita viel(cid:228) ratkaisemattomien ongelmien selvitt(cid:228)miseksi. Osana er(cid:228)it(cid:228) Kaakkois-Euroopan maita, joihin my(cid:246)s Albania kuuluu, koskevaa yhteis(cid:246)n alueellista l(cid:228)hestymis- tapaa komissio seuraa my(cid:246)s jatkossa kyseisten maiden poliittista ja taloudellista kehityst(cid:228) sek(cid:228) demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksien kunnioittamista. (1999/C 50/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1773/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Joan VallvØ (ELDR) komissiolle (5. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Villiel(cid:228)inten pyydyst(cid:228)minen tiettyjen menetelmien avulla Onko laillista rajoittaa h(cid:228)kkipyydyksin ja ns. valikoivin pyydyksin pyydyst(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sellaisten petonis(cid:228)kk(cid:228)iden kantoja, jotka aiheuttavat suurta tuhoa Euroopassa riistan istutukseen k(cid:228)ytettyjen lajien keskuudessa? Kyseisiss(cid:228)


title: Eurocounsel : Et aktionsforskningsprojekt om vejledning og langtidsledighed.

eurovoc_concepts:
action programme
employment aid
fight against unemployment
user guide


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1175/98 af 5. juni 1998 om udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

formats: pdf print

text: L 163/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1175/98 af 5. juni 1998 om udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), ændret ved Kommissionens forord- ning (EF) nr. 2520/97 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/98 af 29. maj 1998 om en beskyttelsesforanstaltning for indførsel af hvidløg med oprindelse i Kina (3), særlig artikel 1, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I medfør af Kommissionens forordning (EØF) nr. 1859/ 93 (4), ændret ved forordning (EF) nr. 1662/94 (5), kan hvidløg importeret fri omsætning i Fællesskabet, hvis der forelægges en import- licens; fra tredjelande kun overg(cid:134) til i artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1137/98 begrænses udstedelse af importlicenser for hvidløg med oprindelse i Kina og for ansøgninger, der indgives i perioden 1. juni 1998 til 31. maj 1999, til en maksimal m(cid:134)nedlig mængde; under hensyntagen til kriterierne i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og til de allerede udstedte importli- censer overstiger de mængder, der var ansøgt om den 1. og 2. juni 1998, den i bilaget til nærværende forordning nævnte maksimale m(cid:134)nedlige mængde for juni 1998; det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser for disse ansøgninger; følgelig bør det afvises at udstede licenser for ansøgninger, der er indgivet efter den 2. juni 1998 og før den 3. juli 1998 (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De importlicenser, der var ansøgt om i henhold til artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1859/93 den 1. og 2. juni 1998 for hvidløg henhørende under KN-kode 0703 20 00 med oprindelse i Kina, udstedes for 7,19039 % af den ansøgte mængde oplysninger, Kommissionen havde modtaget den 3. hensyntagen juni 1998. under de til For de nævnte produkter afvises de importlicensansøg- ninger, der er indgivet efter den 2. juni 1998 og før den 3. juli 1998. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 6. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 41. (3) EFT L 157 af 30. 5. 1998, s. 107. (4) EFT L 170 af 13. 7. 1993, s. 10. (5) EFT L 176 af 9. 7. 1994, s. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1734/98 van de leden Joaquim MIRANDA , Honório NOVO aan de Commissie. Opslagplaats voor kernafval in Aldeiadâvila (Spanje)

eurovoc_concepts:
Spain
environmental impact
environmental protection
ionising radiation
project evaluation
public health
radioactive pollution
radioactive waste
storage of waste

text: C 13/74 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 1. 1999 (1999/C 13/106) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1734/98 van Joaquim Miranda (GUE/NGL) en Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Opslagplaats voor kernafval in Aldeiad(cid:226)vila (Spanje) (5 juni 1998) Onlangs stelde de Spaanse regering de Spaanse senaat voor een commissie in te stellen om de mogelijkheid na te gaan van de aanleg van een opslagplaats voor kernafval in het gebied van `vila de la Ribera en kwam daarmee weer terug op vroegere projecten die ook toen, evenals nu, op grote weerstand van de bevolking stuitten. Kan de Commissie, overwegende dat de aanleg van een dergelijke (cid:132)begraafplaats(cid:148) voor kernmateriaal zeker een groot gevaar met zich meebrengt, gezien het feit dat het gebied waar het om gaat rotsachtig is, overwegende dat er direct gevaar bestaat voor de volksgezondheid en het milieu, overwegende dat er een ernstig risico is voor de economie van de regio en internationale voorschriften zouden worden overtreden, aangezien het gebied op minder dan 100 km van de Portugees-Spaanse grens ligt, met de urgentie die het probleem rechtvaardigt mededelen welk standpunt zij ter zake denkt in te nemen? (1999/C 13/107) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1870/98 van JosØ Barros Moura (PSE) aan de Commissie (16 juni 1998) Betreft: Opslag van kernafval langs de oevers van de Douro dicht bij de grens tussen Spanje en Portugal De eventuele bouw van een opslagplaats voor kernafval door de Spaanse autoriteiten in AldeadÆvila, langs de oevers van de Douro, dicht bij de grens met Portugal, zorgt opnieuw voor ongerustheid onder de inwoners van de streek en de publieke opinie in het algemeen. De kwestie heeft niet alleen een bilaterale dimensie › zij moet worden uitgepraat tussen de regeringen van Spanje en Portugal › maar ook een Europese dimensie: een dergelijke opslag houdt zonder twijfel oncontroleerbare risico(cid:146)s in voor het milieu, de gezondheid en het leven van de mensen over de grenzen heen, voor de waterkwaliteit van de Douro en voor de belangrijkste en emblematische producten van de streek, die de vrucht zijn van het samenspel tussen het menselijke genie van de opeenvolgende generaties en de natuur, vooral aan de Portugese kant. Het project in kwestie, dat een bijzonder ernstig risico inhoudt, druist in tegen de Verdragen en het afgeleide recht, met name op milieugebied. Kan de Commissie mij meedelen: 1. of zij kan bevestigen of Spanje de plannen die eind jaren (cid:146)80 gedeeltelijk onder druk van de EG-instellingen officieel waren opgeborgen inderdaad opnieuw in overweging heeft genomen, 2. welke maatregelen zij wil nemen om als hoedster van de Verdragen het EU-recht te doen naleven, 3. of zij niet meent dat een interventie van haar kant ten gunste van de naleving van de communautaire wetgeving de betrokken bevolking gerust zou kunnen stellen en het imago van de EU zou kunnen verbeteren? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1734/98 en E-1870/98 (29 juli 1998) Voorzover de Commissie weet, heeft de Spaanse regering geen plannen om op een bepaalde locatie een nieuwe ondergrondse bergplaats voor radioactief afval te bouwen. De bouw van een bergplaats van het door het geachte parlementslid genoemde type wordt alleen mogelijk als aan alle noodzakelijke nationale eisen is voldaan. EØn van die eisen is een milieu-effectrapportage, als omschreven in Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieu-effectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (1). Daarbij dient het betrokken publiek de mogelijkheid te krijgen zijn mening te geven alvorens een aanvang wordt gemaakt met het project en andere lidstaten waar het project milieueffecten zal hebben, moeten het recht hebben bij de MER betrokken te worden


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1729/98 del Jaime VALDIVIELSO DE CUÉ a la Comisión. Reestructuración del sector del carbón

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
State aid
Structural Funds
aid for restructuring
coal industry
industrial restructuring
operational programme
regional policy

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/81 (1999/C 50/119) PREGUNTA ESCRITA E-1729/98 de Jaime Valdivielso de CuØ (PPE) a la Comisi(cid:243)n (5 de junio de 1998) Asunto: Reestructuraci(cid:243)n del sector del carb(cid:243)n ¿Podr(cid:237)a explicar la Comisi(cid:243)n quØ tipo de ayudas se estÆn contemplando para el programa de reestructuraci(cid:243)n del sector de la miner(cid:237)a del carb(cid:243)n en Espaæa, teniendo sobre todo en cuenta su importancia en determinadas regiones espaæolas? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de julio de 1998) Las ayudas previstas en favor del programa de reestructuraci(cid:243)n del sector del carb(cid:243)n en Espaæa se dividen en dos categor(cid:237)as. La primera incluye las ayudas derivadas del rØgimen de intervenci(cid:243)n de los Estados miembros en favor de su industria del carb(cid:243)n, que estÆn reguladas por la Decisi(cid:243)n 3632/93/CECA de 28 de diciembre de 1993 (1). El 3 de junio de 1998, la Comisi(cid:243)n autoriz(cid:243) a Espaæa a conceder ayudas por un importe de 438 104 millones de pesetas con la finalidad principal de contribuir a solucionar problemas sociales y regionales fruto de la reestructuraci(cid:243)n. La segunda categor(cid:237)a engloba las ayudas destinadas a la reconversi(cid:243)n regional. Cuando Espaæa notific(cid:243) a la Comisi(cid:243)n el plan de modernizaci(cid:243)n, racionalizaci(cid:243)n, reestructuraci(cid:243)n y reducci(cid:243)n de actividad de la industria del carb(cid:243)n correspondiente al per(cid:237)odo 1998-2002, manifest(cid:243) su intenci(cid:243)n de realizar otro plan de desarrollo de las cuencas mineras con objeto, principalmente, de suscitar condiciones favorables a la creaci(cid:243)n de empleo. La Comisi(cid:243)n contribuye a esos planes por medio de los programas operativos de los Fondos Estructurales y de Rechar. (1) DO L 329 de 30. 12. 1993. (1999/C 50/120) PREGUNTA ESCRITA P-1736/98 de Ky(cid:246)sti Virrankoski (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (20 de mayo de 1998) Asunto: Ocultaci(cid:243)n en torno al documento Natura 2000 en Finlandia y examen del mismo en la UE Actualmente se estÆ procediendo a seleccionar las zonas que se van a incluir en la red Natura 2000. Se han presentado mapas de estas zonas en los que œnicamente se seæalan los l(cid:237)mites, pero no se indica nada, por ejemplo, en lo que respecta a los r(cid:237)os. AdemÆs, a los consejos regionales, los municipios y los propietarios de tierras se les han presentado informes muy someros sobre los valores naturales y las ideas en materia de protecci(cid:243)n de esas zonas. La Comisi(cid:243)n de la UE exige informaci(cid:243)n sobre cada zona objetivo en un formulario de informaci(cid:243)n espec(cid:237)fico para Natura 2000, en el que se deben seæalar los criterios por los que esa zona solicita su inclusi(cid:243)n en el programa de protecci(cid:243)n. En estos formularios deben indicarse, por ejemplo, el l(cid:237)mite y la representatividad de los hÆbitats naturales de la zona en cuesti(cid:243)n y su superficie relativa con respecto a toda la superficie del hÆbitat natural en el pa(cid:237)s. En cuanto a las especies vivas deben indicarse, entre otros aspectos, el tamaæo y la densidad de la poblaci(cid:243)n en la zona con respecto a la poblaci(cid:243)n global de la especie en todo el pa(cid:237)s. Sin embargo, las autoridades finlandesas no han dado a conocer estos formularios ni a las autoridades regionales o municipales ni a los propietarios de tierras. A pesar de eso, todos ellos tienen que familiarizarse con el tema e incluso dar su opini(cid:243)n al respecto. En los documentos pœblicos no figura ninguna informaci(cid:243)n bÆsica. Los propietarios de tierras, en particular, no saben a ciencia cierta por quØ se pretende proteger sus tierras, ya que en los programas de protecci(cid:243)n se incluyen, por ejemplo, los jardines de sus casas. Aunque una decisi(cid:243)n del Procurador General de Justicia adjunto exigi(cid:243) que deber(cid:237)a darse a conocer la ubicaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales de conformidad con los formularios de informaci(cid:243)n, ha habido una actitud especialmente recalcitrante y una gran lentitud en todo ello


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordning för det samarbetsråd och för den samarbetskommitté som inrättas genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Moldova

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Moldova
association agreement (EU)
committee (EU)
cooperation agreement (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 06. 1998 KOM(1998) 351 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNING FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTAS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER OCH MOLDOVA (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Billigt partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättandet av ett partnerskap mellan europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Moldova skall ett samarbetsråd inrättas, vilket skall bestå av medlemmar av europeiska unionens råd och ledamöter av europeiska gemenskapernas kommission, a ena sidan, och medlemmar av Moldovas regering, ä andra sidan. Samarbetsrådets uppgift är att övervaka avtalets genomförande och att behandla viktigare frägor som uppstår inom ramen för avtalet samt andra bilaterala eller internationella frägor av gemensamt intresse som kan vara av vikt för uppfyllandet av målen med avtalet. 2. Bnligt bestämmelserna i samarbets- och partnerskapsavtalet, särskilt artikel 82-84 i detta, skall samarbetsrådet själv fastställa såväl sin egen som samarbetskommitténs arbetsordning. Samarbetskommitténs uppgift är att förbereda samarbetsrådets möten och allmänt biträda samarbetsrådet i dess arbete. 3. 4. I artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut av den KOM (94) 477. om ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet föreskrivs att den ståndpunkt som skall inom samarbetsrådet skall fastställas av rådet på förslag av intas av gemenskapen kommissionen I enlighet med denna bestämmelse föreslås att det bifogade utkastet till arbetsordning genom ett rådsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt. i tillämpliga fall, av kommissionen). (eller, Samarbetsrådet och sainarbetskommiltéii med Moldova har som institutionella förebilder de samarbetsråd och samarbetskonimittéer som inrättats enligt de partnerskaps- och samai betsavtal som ingätls med Kyssland och Ukraina och har i stort sett likalydande arbetsordningar. De i partnerskaps- och samarbetsavtal med andra nya oberoende stater) utgör den rättsliga grunden för de arbetsordningar som här föreslås. institutionella bestämmelserna i avtalet med Moldova (och 5. Bifogade utkast till arbetsordning är i stor utsträckning identiskt med den arbetsordning som antagits av samarbetsrådet med Ryssland. Det går ännu inte att säga exakt vilken karaktär samarbetsrådets och samarbetskommitténs möten kommer att ha. De moldoviska myndigheterna kommer dock sannolikt att göra en noggrann jämförelse med de regler och den praxis som i detta avseende har fastställts för Ryska federationen och hänvisa till dem i framtida framställningar. 6. Arbetsordningen bör göras så enkel och flexibel som möjligt, så att den kan passa för flera olika modeller av institutionerna i fråga. De arbetsordningar som upprättats inom ramen för europaavtalen är lämpliga som förebild för arbetsordningen avseende Moldova. De utgör en tillräckligt flexibel ram, eftersom de endast anger den huvudsakliga inriktningen för institutionernas verksamhet utan att gå in på detaljer. 7. Kn väsentlig skillnad mellan de institutionella bestämmelserna i europaavtalen med i partnerskaps- och samarbetsavtalen är alt länderna Central- och Östeuropa och samarbetsräden bara kan utlärda (icke bindande) i partnerskaps- och samarbelsavtalet), medan associeringsräden kan fatta beslut. För att detta skall framgå måste vissa mindre justeringar göras i arbetsordningen. rekommendationer (artikel 82 8. Det är praxis enligt Europaavtalen att associeringsrådens möten alltid hålls i ett EU-land. Även om detta överensstämmer med EU:s praxis i fråga om blandade avtal motsvarar det inte sedvanligt diplomatiskt bruk. Även om de moldoviska myndigheterna inte har begärt att mötesplatsen skall växla är del sannolikt atl Moldova kommer alt begära samma behandling som Ryska federationen. Den lösning som föreslagits i fråga om Ryska federationen, nämligen att mötena skall hållas i ett EU-land om inte parterna kommer överens om något annat, skulle därför kunna användas även här. 9. Det bifogade utkastet till arbetsordning föreslås genom ett rådsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt enligt artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut av den KOM (94) 477 om ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Moldova, å andra sidan. 10. Rådet ombeds därför anta det bifogade förslaget från kommissionen till gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordning för samarbetsrådet och samarbetskommittén för avtalet med Moldova. FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNING FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTAS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER OCH MOLDOVA EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av- Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), med beaktande av rådets och kommissionens beslut av den 1998 om ingåendet av parlnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, ä ena sidan, och Moldova, ä andra sidan, särskilt artikel 2. 1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Genom artikel 82 i parlnerskaps- och samarbetsavtalet inrättas ett samarbetsräd. Enligt artikel 84 i parlnerskaps- och samarbetsavtalet skall en samarbetskommitté biträda samarbetsrädet, och i artikel 83 i parlnerskaps- oeli samarbetsavtalet föreskrivs vidare att samarbetsrädet själv skall anta sin arbetsordning. I artikel 84 i avtalet föreskrivs vidare att samarbetsrådet i sin arbetsordning skall fastställa samarbetskommitténs arbetssätt och att samarbetsrådet får delegera sina befogenheter till samarbetskommittén. Enligt artikel 85 i avtalet far samarbetsrådet inrätta särskilda kommittéer eller organ som kan biträda samarbetsrädet i dess arbete. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som skafl intas av gemenskapen inom det samarbetsråd som inrättas enligt artikel 82 i parlnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, ä ena sidan, och Moldova, å andra sidan, beträffande arbetsordningen för samarbetsrädet och lör den samarbetskommitté som avses i artikel 84 i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall grundas pä det utkast till arbetsordning som bifogas detta beslut. Mindre ändringar av utkastet till arbetsordning kan godkännas utan ett nytt beslut av rådet. Utfärdat i Bryssel den. 4- UTKAST ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSRÅDF/F MELLAN ROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH MOLDOVA, Å ANDRA SIDAN SAMARBETSRÅDET HAR ANTAGIT DENNA ARBETSORDNING med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska genienskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Moldova, å andra sidan, som undertecknades i Bryssel den 28 november 1994, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 82-85 i detta, med beaktande av det avtalsprotokoll som undertecknades den 15 maj 1997, och med beaktande av följande: Detta avtal trädde i kraft den. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. Artikel Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbetsrådet skall utövas växelvis under tolv månader åt gången av en företrädare för Europeiska unionens råd, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Moldovas regering. Den första perioden skall dock inledas den dag då samarbetsrådet håller sitt första möte och avslutas den 31 december samma år. AtliM_2 Möten regelbundet pä ministernivå en gäng per är. Samarbclsrädcl skall sammanträda Samarbctsrädct kan pä begäran av nägon av parterna hälla extraordinarie möten, om parterna är överens om detta. Om inte parterna kommer överens om något annat skall samarbetsrådets möten hållas på den plats där Europeiska unionens råd vanligtvis sammanträder och på den dag som parterna kommer överens om. Samarbetsrådets möten skall sammankallas gemensamt av samarbetsrådets sekreterare. Artikel 3 Ställföreträdare Samarbetsrådets medlemmar, enligt den sammansättning som anges i artikel 83 i avtalet, kan lata sig företrädas av en minister eller en för ändamålet utsedd tjänsteman om de är förhindrade att delta i ett möte. Tjänstemannen bör normalt vara chefen för Moldovas beskickning vid Europeiska gemenskaperna eller chefen for en medlemsstats ständiga representation vid Europeiska unionen eller en högre tjänsteman. Om en medlem önskar lata sig företrädas av någon annan skall han före mötet i fräga meddela ordföranden namnet pä företrädaren. Den som företräder en av samarbetsrädets medlemmar skall utöva medlemmens alla rätliuhclcr. Artikel 4 Delegationer Samarbetsrådets medlemmar får åtföljas av tjänstemän. Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation och om vem som leder den. Samarbetsrädet kan bjuda in utomstående personer att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 5 Sekretariat En tjänsteman frän Europeiska unionens räds generalsekretariat och en av Moldova utsedd tjänsteman skall gemensamt fungera som samarbetsrädets sekreterare. Artikel 6 Handlingar Om samarbetsrädets överläggningar grundar sig på skriftliga underlag skall dessa handlingar numreras och cirkuleras som samarbetsrådets handlingar av rådets sekreterare. Artikel 7 Korrespondens Korrespondens till samarbetsrädet eller samarbetsrädets ordförande skall sändas till sainärhetsrätlets blida sekreterare. De båda sekreterarna skall se till att korrespondensen vidarebefordras till samarbetsrådets ordförande och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar. Korrespondens som cirkuleras skall sändas till kommissionens generalsekretariat, till Europeiska unionens medlemsstaters ständiga representationer och till Moldovas beskickning i Bryssel. Meddelanden från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av respektive sekreterare och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar under de adresser som anges i föregående stycke. Artikel 8 Dagordning för mötena Samarbctsrädcts sekreterare skall i samförstånd med häda parter upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Dagordningen skall skickas till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka en begäran om upptagande pä dagordningen har mottagits av någon av sekreterarna senast 21 dagar innan mötet inleds; punkterna får dock föras upp pä den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetsrådet i början av varje möte. Andra punkter än tie som förekommer pä den preliminära dagordningen lär föras upp pä dagordningen endast om parterna är överens om detta. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i samförstånd med parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet. ArJikd. 9 Protokoll De häda sekreterarna skall gemensamt upprätta ett utkast till protokoll i två exemplar med likvärdig giltighet frän varje möte. Protokollet skall som regel för varje punkt på dagordningen innehålla uppgift om de handlingar som lagts fram för samarbetsrådet, uttalanden som någon medlem av samarbetsrådet begärt att få inskrivna i protokollet, de rekommendationer som antagits, de uttalanden som samarbetsrådet enats om samt de slutsatser som antagits i enskilda frågor. Protokollet skall även innehålla en förteckning över vilka av samarbetsrådets medlemmar eller deras företrädare som deltagit i mötet. Utkastet till protokoll ^!:all förelägga^ samarbetsrådet för godkännande vid dess nästa inölc. I;fler godkännandet skall tvä exemplar av protokollet, som skall vara lika giltiga. -7 undertecknas av båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. Artikel 10 Rekommendationer' 1. Samarbetsrådet utfärda överenskommelse mellan parterna. skall rekommendationer genom ömsesidig Mellan mötena kan samarbetsrådet utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande, om parterna kommer överens om detta. Det skriftliga förfarandet skall utgöras av en notväxling mellan sekreterarna i samförstånd med parterna. 2. De rekommendationer som utfärdas av samarbetsrådet enligt artikel 82 i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Samarbclsrädcls rekommendationer skall bestyrkas av båda sekreterarna, och tvä exemplar i original skall undertecknas av chefen för respektive parts delegation. Rekommendationerna skall såsom samarbetsrådets handlingar sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7. Artikel 11 Offentlighet 1. 2. Om inte annat beslutas skall samarbetsrådets möten inte vara offentliga. Var och en av parterna får besluta om offentliggörande av samarbetsrådets rekommendationer i sin respektive officiella tidning. Ar!iMI2 Språk Samarbetsrädels officiella spräk skall vara parternas officiella språk. Samarbetsrådet skall normalt grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa spräk. Artikel 13 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Moldova skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med deltagande i samarbetsrådets möten, både vad gäller kostnader för personal, resor och uppehälle och porto- och telekostnader. 8- Kostnader för tolkning under mötena och för översättning av handlingar skall bäras av Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader för tolkning eller översättning till eller från rumänska, som skall bäras av Moldova. Övriga kostnader lör praktiska arrangemang vid mötena, inklusive mångfaldigande av de handlingar som därvid delas ut, skall betalas av den part som är värd för mötet. Artikel 14 Samarbetskommittén l'ii samarbetskommitté skall inrättas i enlighet med artikel 84 i avtalet, vilken i dess arbete. Den skall vara sammansatt av skall biträda samarbetsrädet företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och för medlemmarna i Europeiska unionens råd, ä ena sidan, och av företrädare för Moldovas regering, a andra sidan, i regel på hög tjänstemannanivå. Samarbetskommittén skall förbereda samarbetsrådets möten och överläggningar, i förekommande samarbetsrådets partnerskapsförbindelsernas rekommendationer kontinuitet och se till att avtalet fungerar väl. Den skall lägga fram förslag eller utkast till rekommendationer, som skall antas av samarbetsrädet. genomförandet säkerställa övervaka allmänt samt fall av Samråd enligt artiklarna 17 och 48 i avtalet och enligt bilaga 11 till detta skall äga rum inom samarbetskommittén. Detta samråd kan fortsätta i samarbetsrädet, om parterna är civerens om detta. Samarbetskommitléns arbetsordning bifogas denna arbetsordning. Utfärdat i. den. På samarbetsrådets vägnar Chef för EUs delegation Chef för Moldovas delegation 9- SAMAK1SKTSKOMMI1 TENS ARBETSORDNING Artikel 1 Ordförandeskap en av företrädare för Europeiska gemenskapernas Ordförandeskapet i samarbetskommittén skall utövas växelvis under tolv månader åt gången kommission, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Moldovas regering. Den första perioden skall inledas den dag dä samarbetsrådet håller sitt första möte och avslutas ckn 31 december samma är. Under den perioden och under varje tolvmänadersperiod därefter skall den part som utövar ordförandeskapet i samarbetsrådet vara ordförande i samarbetskommittén. Artikel 2 Möten Samarbetskommittén skall sammanträda en gång per år och, i samförstånd med parterna, när omständigheterna så kräver. Samarbetskommitténs möten skall hållas vid en tidpunkt och på en plats som parterna kommer överens om. Samarbetskommitténs möten skall sammankallas gemensamt av de båda sekreterarna. A H i kU Delegationer Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation. Artikel 4 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska gemenskapernas kommission och en tjänsteman från Moldovas regering skall gemensamt fungera som samarbetskommitténs sekreterare. Meddelanden till eller från samarbetskommitténs ordförande enligt denna bilaga skall sändas till samarbetskommitténs sekreterare och till samarbetsrådets sekreterare samt dess ordförande. Om inte annat beslutas skall samarbetskommitténs möten inte vara offentliga. ArlikeLi Offentlighet Artikel () Dagordning för mötena Samarbetskommitténs sekreterare skall upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Dagordningen skall skickas till de mottagare som anges i artikel 4 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka ordföranden senast 21 dagar innan mötet inleds har mottagit en begäran om upptagande på dagordningen; punkterna får dock föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag dä dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetskommittén i början av varje möte. Andra punkter än tie som förekommer pä (kn preliminära dagordningen lär föras upp pä dagordningen endast om parterna är ("»verens om detta. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i saniförständ med parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet. Samarbetskommittén kan bjuda in experter att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 7 Protokoll Vk\ varje möte skall protokoll föras, och detta skall grundas på ordförandens sammanfattning av samarbetskommitténs slutsatser. Sedan protokollet godkänts av samarbetskommittén skall det undertecknas av ordföranden och sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 4 i denna bilaga. Artikel 8 Överläggningar Samarbetskommittén skall utfärda rekommendationer endast i de särskilda fall då samarbetsrådet gett den befogenhet till detta i enlighet med artikel 87. 2 i avtalet. Dessa skall i sådana fall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Rekommendationer skall utfärdas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna. Samarbetskommitténs rekommendationer skall sändas till de mottagare som anges i artikel 4 i denna bilaga. Samarbetskommittén kan besluta att sådana rekommendationer skall offentliggöras. Samarbetskommitténs sekreterarna. rekommendationer skall undertecknas av ordföranden och Artikel 9 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Moldova skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med deltagande i samarbetskommitténs och dess särskilda kommittéers och organs möten, både vad gäller kostnader för personal, resor och uppehälle och porto- oeh telekostnader. Kostnader för tolkning under mötena och för översättning av handlingar skall bäras av Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader för tolkning eller översättning till eller från rumänska, som skall bäras av Moldova. Kostnader för praktiska arrangemang vid mötena,. inklusive mångfaldigande av de handlingar som därvid delas ut, skall betalas av den part som är värd för mötet. Artikel 10 Underkommittéer och arbetsgrupper Samarbetskommittén kan inrätta underkommittéer och arbetsgrupper vilka skall biträda den i dess arbete. Dessa skall vara underställda samarbetskommittén och skall rapportera till denna efter varje möte. De skall inte utfärda rekommendationer. Samarbetskommittén kan ändra direktiven för underkommittéernas och arbetsgruppernas arbete samt avskaffa eller inrätta andra underkommittéer eller arbetsgrupper. 12 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1 ÅTGÄRDENS BETECKNING Arbetsordning för del sainarbelsräd och för den samarbetskominitté som inrättas genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Moldova. Inrättande av ett samarbetsråd EU-Moldova, en samarbetskommitté samt, om så krävs, (under)kommittéer och andra särskilda organ och fastställande av dessas arbetssätt. 2 BERÖRDA BUDGETPOSTER A-130: Utgifter i samband med tjänsteresa A-2510: Kommitlémöten MtÄTTSMG GRUND Rådets och kommissionens gemensamma beslut om ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Moldova (ännu inte antaget). 4 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Genomförande av de institutionella bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Tio är (partnerskapsavtalets giltighetstid enligt artikel 98 i detta, med möjlighet till förlängning). 5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Obligatoriska / Icke-obligatoriska utgifter Icke-obligatoriska utgifter. 5. 2 Differentierade anslag / Icke-differentierade anslag Icke-differentierade anslag. 5. 3 Typ av inkomster som avses Inga inkomster. /3 -14 6 TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Bidrag med 100% översättning, mångfaldigande av dokument). (tjänstemäns resor, konferensarrangemang, tolkning, 7 BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden ) Se punkt 10. Inga särskilda driftskostnader. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden (i löpande priser) i miljoner ecu Fordelning Budgetar n n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 Totalt n + 5 och Totalt foljande ar ' 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. som omfattas av del B i budgeten Åtagandebemyndiganden i miljoner ecu (i löpande priser) Budget ar n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 och Totalt foljande ar - Undersokningar lixpertmoten - Konferenser och kongresser Information och puhlikationcr Totalt - 15 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndigandcn Budge l-iir n n I 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 och Totalt foljande ar miljoner ecu • Atagande- bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden Budgetar n n+ 1 n I 2 n I 3 n l 4 n + 5 och foljande ar Totalt BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Kontroller kommer alt utföras av ansvariga tjänstemän. ANALYS AV KOS I NADSEM EK I I VITE I (). I Särskilda och kvantificrbara mal. Målgrupp \)cn institutionaliserade dialogen mellan IUJ och Moldova kommer alt spela en viktig roll när det gäller att uppnå partnerskaps- och samarbetsavlalets och investeringsllöden, att stödja politiska och ekonomiska reformer i Moldova och att upprätta ett nära samarbete inom ett stort antal politikomräden. nämligen handels- syften, främja att Målgruppen utgörs av ekonomiska aktörer och allmänheten i Moldova och BU. 16 9. 2 Skäl för åtgärden All samordna 1 europeiska gemenskapernas och deras medlemsstaters samarbete med Moldova för att undvika dubbelarbete och for att etablera MJ som en av Moldovas viktigaste samtalspartner. Tillvägagångssättet och liknar det samarbetsavtalen med andra nya oberoende stater och i samband med Europaavtalen med de central- och östeuropeiska länderna. samband med partnerskaps- tillämpas som i 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Kommissionen och rådet kommer regelbundet att göra en bedömning av dialogens resultat och effektivitet. 10 ADMINISTRA I IVA UTUIKTKK (AVDELNINC; III DEL A i BUIX;E I EN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras pä kommissionens ärliga beslut om fördelning av medel, med beaktande av vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Krforderlig personal att forvalta atgarden for varav Period fasta tjänster Tillfälliga tjänster Ytterligare tjanster Befirrfliga tjanster inom berort GD eller berord enhet fast anslallda eller tilllalligt anslallda A B C •1 0 0,5 Andra tjänster 0 Totalt 1,5 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0,5 0 1,5 17 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Belopp Berakningsmetod Ecu Fast anstallda Ti I Hal I ig personal 0 0 Ovriga budgetposl) resurser (nnge 0 Ingen ytterligare personal kriivs. Totalt ~0 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Ecu Budgetpost Belopp Beräkningsmetod Samarbetsrådet Anm. Alla möten kommer att hållas i Bryssel en gång om året. Rådet ansvarar för att arrangera mötena; kommissionen deltar med kostnader (konferensarrangemang, tolkning m. m. ) tjänsteman men inga sina bär Samai bclskonimiUéii Anm. Mötena (vanligen ett om året) hålls växelvis i Bryssel och Chisinau. A-130 Möten i Cfusinait (vartannat år) 30. 000 • Fyra dagars tjänsteresa för 10 kommissionstjänstemän från olika generaldirektorat. Underkommittéer och andra grupper Anm. Uppskattningsvis sex möten per år, hälften i Chisinau och hälften i Bryssel. Möten i Chisinau (tre per år) 20. 000 • fyra dagars lui (arbetsgruppen för haiulelsfrågor). tjänsteresa per år för åtta tjänstemän 12. 000 • Två fyra dagars tjänsteresor för tre tjänstemän (övriga underkommittéer). A-2SI0 p. m. för i Resekostnader samarbelskommitléns och underkommidéernas möten och andra gruppmöten bekostas av rådets generalsekretariat. rådet som deltar företrädare lör TOTALT för år då samarbetskommitténs möte hålls i Chisinau för år då samarbetskommitténs möte hålls i Bryssel A-130 62 000 32 000 A-2510 p. m. N. B. De medel som krävs för tjänsteresor för kommissionens tjänstemän kommer att erhållas genom omfördelning av befintliga medel. 19 ISSN 1024-4506 KOM(98) 351 slutlig DOKUMENT SV 11 06 01 Katalognummer : CB-CO-98-372-SV-C ISBN 92-78-37034-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg c^O


title: Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 1197/98 af 5. juni 1998 om ændring af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber

eurovoc_concepts:
Community tax
European official
disability insurance
pay
pension scheme
survivor's benefit

text: 11. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 166/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF, EKSF, EURATOM) Nr. 1197/98 af 5. juni 1998 om ændring af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsm(cid:134)den ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af et fælles R(cid:134)d og en fælles Kommission for De Europæiske Fælles- skaber, Artikel 1 under henvisning til protokollen vedrørende De Europæ- iske Fællesskabers privilegier og immuniteter, særlig artikel 13 og 23, Artikel 12a i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/ 68 ophæves med virkning fra dagen efter den dag, hvor likvidationen af Det Europæiske Monetære Institut er afsluttet. under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og Artikel 2 Følgende artikel indsættes i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68: ud fra følgende betragtninger: »Artikel 12c (1) (2) (3) Det Europæiske Monetære Institut har afgivet udta- lelse (3); Den Europæiske Centralbank (ECB) er allerede oprettet; bestemmelserne om opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber p(cid:134) de vilk(cid:134)r og efter den fremgangsm(cid:134)de, der er fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 (4), bør udvides til ogs(cid:134) til at gælde medlemmer af Den Europæiske Centralbanks Styrelsesr(cid:134)d, Generelle R(cid:134)d og personale; anven- delsen af denne beskatningsordning p(cid:134) Det Euro- pæiske Monetære Institut bliver irrelevant, n(cid:134)r instituttets likvidation er afsluttet (cid:190) vederlag og honorarer løn, for samt Denne forordning finder, hvad ang(cid:134)r løn, vederlag og invalidepension, alderspension og honorarer pension til efterladte, som Den Europæiske Central- bank udbetaler, anvendelse p(cid:134) medlemmerne af Den Europæiske Centralbanks Styrelsesr(cid:134)d og Generelle R(cid:134)d samt p(cid:134) bankens personale og pensionsmodta- gere, s(cid:134)fremt disse hører til de grupper, der er fastlagt af R(cid:134)det under anvendelse af artikel 16, første afsnit, i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter. « Artikel 3 Denne forordning anvendes fra den 1. juni 1998. (1) EFT C 118 af 17. 4. 1998, s. 14. (2) Udtalelse afgivet den 28. maj 1998 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (3) Udtalelse afgivet den 6. april 1998 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (4) EFT L 56 af 4. 3. 1968, s. 8. Forordningen er senest ændret ved forordning (EKSF, EF, Euratom) 2190/97 (EFT L 301 af 5. 11. 1997, s. 1). Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. L 166/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 6. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 5. juni 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne G. BROWN Formand


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1855/98 του Marie-Noelle LIENEMANN προς την Επ τροπή. Credit Lyonnais

eurovoc_concepts:
European Commission
France
State aid
bank
control of State aid
job preservation

text: C 13/102 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 18. 1. 1999 H Epitroph·, gia na ypogrammi·sei th shmasi·a thw synergasi·aw aytoy· toy ty·poy poy h·dh yfi·statai, stiw mellontike·w sxe·seiw thw me to Mejiko·, epe·tyxe na symperila·bei rhtv· w sth «Symfvni·a oikonomikh·w etairikh·w sxe·shw, politikoy· syntonismoy· kai synergasi·aw», h opoi·a ypegra·fh epi·shw ton Deke·mbrio 1997, eidiko· kefa·laio gia th synergasi·a ston tome·a tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai thw dhmokrati·aw (a·ruro 39). H symfvni·a ayth· pre·pei na la·bei th sy·mfvnh gnv· mh toy Koinoboyli·oy kai na egkriuei· apo· to Symboy·lio. Efo·son pro·keitai gia mikth· symfvni·a, pre·pei ako·mh na egkriuei· kai apo· ta kra·th me·lh. H Epitroph· ua synexi·sei na xrhsimopoiei· o·la ta diaue·sima me·sa gia thn eni·sxysh toy dialo·goy thw me to Mejiko· v· ste na beltivuei· h antimetv· pish tvn sxetikv· n problhma·tvn kai kata·yto·n ton tro·po na symba·lei apotele- smatiko·tera kai epoikodomhtiko·tera sth belti·vsh thw kata·stashw toy en lo·gv tome·a sto Mejiko·. (1999/C 13/145) GRAPTH ERVTHSH P-1855/98 ypobolh· : Marie-Noºlle Lienemann (PSE) prow thn Epitroph· (5 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: CrØdit Lyonnais Poia· me·tra e·labe h Epitroph· meta· to sxe·dio symfvni·aw me thn CrØdit Lyonnais v· ste na diathrhuoy·n oi ue·seiw ergasi·aw se o·la ta ypokatasth·mata thw CrØdit Lyonnais; Apa· nthsh toy k. Van Miert Ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Ioyli·oy 1998) Meta· th symfvni·a poy syna·fuhke me th gallikh· kybe·rnhsh gia ta antistaumistika· me·tra stiw poly· mega·lew dhmo·siew enisxy·seiw poy xorhgh·uhkan sthn CrØdit Lyonnais, h Epitroph· eje·dvse stiw 20 Mai(cid:143)oy 1998 apo·fash gia thn e·gkrish symplhrvmatikv· n enisxy·sevn sthn tra·peza. Oi enisxy·seiw ayte·w symplhrv· noyn tiw enisxy·seiw poy ene·krine h·dh h Epitroph· to 1995 kai to 1996 oi opoi·ew ypologi·zontai synolika· se 102-147 disekat. fra·gka. To poso· ayto· eni·sxyshw prow mia epixei·rhsh apotelei· monadikh· peri·ptvsh sta xronika· thw Koino·thtaw. H Epitroph· den synh·ce kami·a symfvni·a me thn CrØdit Lyonnais. Oi eunike·w arxe·w ei·nai, se periptv· seiw eunikv· n enisxy·sevn, o mo·now synomilhth·w thw Epitroph·w. Mo·non oi arxe·w ei·nai armo·diew na ypoba·loyn, se paro·moiew periptv· seiw anadia·rurvshw, pro·gramma anadia·rurvshw thw enisxyo·menhw epixei·rhshw poy na ei·nai to megaly·tero dynato· sy·mfvno me toyw sto·xoyw toyw ston tome·a thw apasxo·lhshw. Enapo·keitai sthn Epitroph· na fronti·sei e·tsi v· ste oi ue·seiw apasxo·lhshw poy diathroy·ntai me te·toioy ei·doyw enisxy·seiw na mhn plh·ttoyn thn apasxo·lhsh se a·lla kra·th me·lh se anti·uesh me to koino· symfe·ron. Ba·sei thw diadikasi·aw poy symfvnh·uhke, h Epitroph· kri·nei o·ti oi enisxy·seiw sthn CrØdit Lyonnais ei·nai sy·mfvnew prow to koino· symfe·ron kai o·ti den e·xoyn te·toion anti·ktypo, idi·vw epeidh· h CrØdit Lyonnais ua anagkastei· na meiv· sei poly· shmantika· tiw drasthrio·thte·w thw, meiv· nontaw ton isologismo· thw perisso·tero apo· to e·na tri·to se sxe·sh me to epi·pedo poy ei·xe fua·sei sta te·lh toy 1994. O periorismo·w tvn dhmo·sivn enisxy·sevn kai h epibolh· antistaumistikv· n me·trvn sta problhmatika· pistvtika· idry·mata poy lamba·noyn enisxy·seiw apotelei· para·gonta ejygi·anshw toy trapezikoy· tome·a poy ua symba·lei anamfi·bola makropro·uesma sthn ana·ptyjh antagvnistikoy· xrhmatopistvtikoy· tome·a sthn Eyrv· ph kai sth epi·teyjh tvn sto·xvn thw Epitroph·w kai tvn kratv· n melv· n sxetika· me thn apasxo·lhsh kai thn katapole·mhsh thw anergi·aw. H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· tiw epiptv· seiw thw anadia·rurvshw epixeirh·sevn sthn apasxo·lhsh kai enuarry·nei ton koinvniko· dia·logo se te·toiew periptv· seiw. H pro·klhsh thw biomhxanikh·w allagh·w ua antimetvpi- suei· epityxv· w mo·no an anaptyxuei· apotelesmatiko·w kai epoikodhmhtiko·w dia·logow se o·la ta epi·peda kai arxika· se memonvme·new epixeirh·seiw, idi·vw se shmantika· ue·mata o·pvw h diathrh·sh thw apasxo·lhshw. Ayth· ei·nai epi·shw h basikh· sy·stash thw oma·daw ychlv· n ajivmatoy·xvn gia tiw oikonomike·w kai koinvnike·w epiptv· seiw poy sy·sthse to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1741/98 del Mary BANOTTI a la Comisión. Directiva 91/439/CEE sobre el permiso de conducción

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approximation of laws
bus
commercial vehicle
disease of the nervous system
driving licence
motor car

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1778/98 του Reimer BOEGE προς την Επ τροπή. Αναλυτικές μελέτες και συνεργασία στο πλαίσιο του Ατζέντα 2000

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
agricultural holding
agricultural situation
common agricultural policy
economic analysis
reform of the CAP
rural development