title: QUESTION ECRITE no 2013/98 de José APOLINÁRIO à la Commission. Revenu régional disponible par région

eurovoc_concepts:
EU publication
economic development
gross domestic product
household income
income
regional development
regional policy
report
statistics

text: 29. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 118/15 (1999/C 118/016) QUESTION (cid:201)CRITE E-2011/98 posØe par JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) la Commission (30 juin 1998) Objet: Revenu et PIB dans l(cid:146)Agenda 2000 La Commission peut-elle confirmer que les notions de «PIB» et de «revenu» sont utilisØes indiffØremment dans l(cid:146)Agenda 2000? Est-il exact que si le produit Øtait remplacØ par le revenu dans l(cid:146)Agenda 2000, la classification des rØgions serait tout autre? Dans ce cas, quelle serait-elle? (1999/C 118/017) QUESTION (cid:201)CRITE E-2013/98 posØe par JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) la Commission (30 juin 1998) Objet: Revenu rØgional disponible par rØgion La Commission estime-t-elle que les donnØes statistiques concernant les rØgions qui sont utilisØes dans l(cid:146)Agenda 2000 reflŁtent le revenu rØgional effectivement disponible dans chaque rØgion? (1999/C 118/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-2014/98 posØe par JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) la Commission (30 juin 1998) Objet: PIB rØgional Est-il exact que dans l(cid:146)une des Øtudes que la Commission a fait rØaliser pour l(cid:146)Ølaboration du rapport sur la cohØsion, il est dit expressØment que le produit et le revenu disponible sont, pour ce qui concerne les rØgions, des notions tout (cid:224) fait diffØrentes? Est-il vrai que selon cette mŒme Øtude, la confusion entre le produit et le revenu a pour effet d(cid:146)accro(cid:238)tre artificiellement le «revenu» supposØ des rØgions les plus productives des pays les moins prospŁres et conduit au rØsultat inverse pour les rØgions les moins productives des pays les plus prospŁres? RØponse commune aux questions Øcrites E-2010/98, E-2011/98, E-2013/98 et E-2014/98 donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (9 septembre 1998) Le produit intØrieur brut (PIB) est la valeur de la production gØnØrØe par des unitØs de production rØsidentes. La valeur de la production est Øgale (cid:224) la somme des revenus › salaires, fermages et bØnØfices › engendrØs dans le cadre de l(cid:146)activitØ de production. Du fait de cette identitØ, les termes «PIB» et «revenu» sont parfois utilisØs de fa(cid:231)on interchangeable. SimultanØment, les revenus de la production ne sont pas les mŒmes que les revenus disponibles des citoyens. Les revenus disponibles des citoyens proviennent du revenu de la production, net d(cid:146)imp(cid:244)ts et de transferts. Lorsqu(cid:146)Agenda 2000 (1) se rØfŁre au revenu dans le cadre des politiques structurelles de la CommunautØ, celui-ci est clairement dØfini en termes de PIB. Cela est particuliŁrement important pour les dØcisions ayant trait (cid:224) l(cid:146)identification des rØgions en retard de dØveloppement dans le cadre de l(cid:146)objectif 1, pour lesquelles le PIB est une excellente mesure du niveau de dØveloppement. En consØquence, les critŁres de l(cid:146)objectif 1 proposØs dans Agenda 2000 sont dØfinis sans Øquivoque en termes de PIB par habitant. Les diffØrences entre le revenu tirØ de la production et le revenu disponible sont clairement admises dans le premier rapport de cohØsion de la Commission de 1996 et dans l(cid:146)Øtude sur laquelle il est fondØ, (cid:224) laquelle se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire. Dans le rapport, il est dØclarØ que «la rØpartition du revenu disponible des mØnages peut Œtre trŁs diffØrente de la rØpartition du revenu avant imp(cid:244)ts et bØnØfices». Tandis que le revenu disponible indique ce que les personnes vivant dans une rØgion peuvent rØellement dØpenser, le PIB indique ce qui est produit dans une rØgion et donc, exprimØ par habitant, son niveau de dØveloppement Øconomique


title: WRITTEN QUESTION No. 1987/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Surveillance and telecommunications networks in Europe

eurovoc_concepts:
State secret
United States
confidentiality
electronic mail
facsimile
protection of communications
secret service
telephone
transmission network

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2017/98 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Engenharia genética em alimentos biológicos (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
environmental policy
foodstuff
genetic engineering
genetically modified organism
organic farming

formats: html pdf print

text: C 135/10 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 Resposta comum às perguntas escritas E-1979/98, E-2033/98, E-2064/98, E-2079/98, E-2134/98 e E-2452/98 dada pela Comissária Cresson em nome da Comissão (12 de Outubro de 1998) A prorrogação do contrato do director do Centro Europeu de Validação de Métodos Alternativos (ECVAM), do Centro Comum de Investigação de Ispra, por um período de dois anos foi decidida com base em considerações de carácter técnico e de gestão. Entretanto, a Comissão fará todos os possíveis para manter os seus compromissos e prioridades relativamente ao ECVAM. A Comissão continua totalmente empenhada na validação de métodos alternativos, tal como estabelecido na Directiva 86/609/CEE relativa à protecção dos animais utilizados para fins experimentais e outros fins científicos (1). Além disso, prossegue os seus esforços para acabar, o mais depressa possível, com os ensaios em animais, em conformidade com os requisitos da Directiva 76/768/CE (2), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 93/35/CE (3) relativa aos produtos cosméticos. (1) (2) (3) JO L 358 de 18. 12. 1986. JO L 262 de 27. 9. 1976. JO L 151 de 23. 6. 1993. (1999/C 135/014) PERGUNTA ESCRITA E-1990/98 apresentada por Mary Banotti (PPE) à Comissão (30 de Junho de 1998) Objecto: Acções a favor da família e das crianças Na sequência do acórdão do Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias no processo C-106/96 (12 de Maio de 1998) que medidas está a Comissão a tomar, ou se propõe tomar, para garantir a implementação dos projectos a financiar ao abrigo da rubrica orçamental B-/4108 (Acções a favor da família e das crianças)? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissão (6 de Outubro de 1998) Para 1998, a Comissão decidiu desbloquear parcialmente a execução da rubrica orçamental B3-4108 − Acções a favor da família e das crianças. Até ao momento, já foram concedidas autorizações num montante de 810 000 ecus. Poderão ser ainda financiados outros projectos no valor de 2,19 milhões de ecus, no quadro da realização do relatório sobre a demografia e da execução dos projectos aceites pela Comissão antes de 10 de Junho de 1998 e relativamente aos quais foram criadas expectativas por parte de terceiros. A possibilidade de financiamento dessas medidas no futuro será reexaminada no âmbito do acordo interinstitucional sobre as bases jurídicas e as alterações introduzidas pelo Tratado de Amsterdão. (1999/C 135/015) PERGUNTA ESCRITA E-2017/98 apresentada por Hiltrud Breyer (V) à Comissão (30 de Junho de 1998) Objecto: Engenharia genética em alimentos biológicos Nos últimos meses, foi debatida nos Estados Unidos uma proposta de lei do Ministério da Agricultura (USDA) sobre normas relativas a produtos alimentares de cultura biológica (USDA National Organic Program Proposal Rule). Na referida proposta, é permitido o recurso à engenharia genética nos produtos de agricultura biológica, contrariando em 27 pontos as normas da UE. No âmbito da OMC, haveria assim o


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/98 af 30. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1486/95 om åbning og forvaltning af toldkontingenter i svinekødssektoren

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
pigmeat
tariff quota

text: L 187/28 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 7. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1390/98 af 30. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1486/95 om åbning og forvaltning af toldkon- tingenter i svinekødssektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV, stk. 6, i GATT (1), særlig artikel 1, og ud fra følgende betragtninger: de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 1486/95 foretages følgende ændrin- ger: Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1486/95 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1244/97 (3), blev der åbnet kontingenter for en bestemt periode; i Verdenshan- sig til at delsorganisationen forpligtede Fællesskabet forøge toldkontingenterne for visse produkter i svinekøds- sektoren; det er derfor nødvendigt dels at fastsætte de nye mængder under fordele de mængder, der er fastsat i bilaget til nærværende forord- ning, på perioden 1. importordningen og dels juli 1998 til 30. juni 1999; 1) I artikel 1, første afsnit, ændres ordene »For perioden 1. juli juni 1998« til »For perioden 1. juli 1997 til 30. 1998 til 30. juni 1999«. 2) Bilag I affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. juli 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 146 af 20. 6. 1996, s. 1. (2) EFT L 145 af 29. 6. 1995, s. 58. (3) EFT L 173 af 1. 7. 1997, s. 80. 1. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 187/29 BILAG »BILAG I Gruppe nr. KN-kode Varebeskrivelse Told (ECU/tons) Mængde (tons) G 2 G 3 G 4 G 5 G 6 G 7 ex 0203 19 55 ex 0203 29 55 Kam og skinke, udbenet, fersk, kølet eller frosset 250 22 667 ex 0203 19 55 ex 0203 29 55 Mørbrad, fersk, kølet eller frosset 300 3 333 1601 00 91 1601 00 99 Tørrede pølser og smørepølser, ikke kogte Andre varer Andre varer af kød, slagteaffald eller blod tilberedte eller konserverede 1602 41 10 1602 42 10 1602 49 11 1602 49 13 1602 49 15 1602 49 19 1602 49 30 1602 49 50 0203 11 10 Hele eller halve kroppe 0203 21 10 Frosne ferske, Stykker, frosne, udbenede og ikke udbenede, undtagen mørbrad, der frembydes særskilt kølede eller 0203 12 11 0203 12 19 0203 19 11 0203 19 13 0203 19 15 ex 0203 19 55 0203 19 59 0203 22 11 0203 22 19 0203 29 11 0203 29 13 0203 29 15 ex 0203 29 55 0203 29 59 1 800 3 660 9 000 3 300« 747 502 784 646 784 646 646 428 375 271 268 389 300 300 434 233 434 434 389 300 300 434 233 434 434


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 30. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 97/296/EK, ar ko sagatavo to trešo valstu sarakstu, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus lietošanai pārtikā (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 1849)Dokuments attiecas uz EEZ

eurovoc_concepts:
fishery product
health control
human nutrition
import
marketing standard
third country

text: 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 31998D0419 4. 7. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 190/55 KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 30. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 97/296/EK, ar ko sagatavo to trešo valstu sarakstu, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus lietošanai pārtikā (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 1849) (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/419/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, tā kā dažas valstis un teritorijas, kas šajā sarakstā vēl nav iekļautas, bet pašreiz eksportē uz EK, ir sniegušas informāciju, ka tās pilda nosacījumus, kuri ir vismaz ekvivalenti Kopienas nosacījumiem; tā kā sakarā ar to, ka no minētajām valstīm un teritorijām ir nepieciešama sīkāka informācija, tās ir uzskaitītas jaunā — II pielikumā; 22. vērā jūnija Padomes 1995. gada ņemot Lēmumu 95/408/EK par nosacījumiem, uz kādiem pārejas posmam saga- tavo trešo valstu to uzņēmumu pagaidu sarakstus, no kuriem dalībvalstīm ir atļauts importēt dažus dzīvnieku izcelsmes produktus, zvejniecības produktus vai dzīvas gliemenes (1), kurā grozījumi tā 2. panta 2. punktu, izdarīti ar Lēmumu 97/34/EK (2), un jo īpaši tā kā, lai izvairītos no jebkāda traucējuma attiecībā uz ievešanu no trešām valstīm, kas iekļautas jaunajā II pielikumā, zvejnie- cības produktiem, ko importē no II pielikumā iekļautām turpina piemērot valstīm un teritorijām, pārejas posmā Padomes Direktīvas 7. punkta prasības; 91/493/EK (10) 11. panta tā kā Komisijas Lēmumā 97/296/EK (3), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 98/148/EK (4), ir uzskaitītas trešās valstis, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus lietošanai pārtikā; šī saraksta I daļā ir nosauktas trešās valstis, uz kurām attiecas īpašais lēmums, un II daļā ir nosauktas tās valstis, kas atbilst Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punkta prasībām; tā kā attiecībā uz tām valstīm un teritorijām, kas vēl nav iekļautas šī lēmuma pielikumos, Komisijai būs jādod vērtējums, vai zvejniecības produktu izvešanai uz Kopienu tās ir piemēro- jušas nosacījumus, kas vismaz ir ekvivalenti tiem, kuri regla- mentē Kopienas produktu ražošanu un laišanu tirgū; tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās veterinārijas komitejas atzinumu, kā Komisijas Lēmumos 98/420/EK (5), 98/421/EK (6), tā 98/422/EK (7), 98/423/EK (8), 98/424/EK (9) īpaši ievešanas nosacījumi zvejniecības un akvakultūras produktiem, kas cēlušies attiecīgi no Nigērijas, Ganas, Tanzānijas, Folklenda salām un Maldīvu salām; tā kā tādēļ Nigērija, Gana, Tanzānija, Folklenda salas un Maldīvu salas jāiekļauj I pielikuma I daļas sarakstā, kurā minētas tās valstis un teritorijas, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus lietošanai pārtikā; ir noteikti tā kā Zaļā Raga salas, Latvija, Lietuva, Nikaragva, Benina, Kaza- hija, Gvineja-Konakri, Papua-Jaungvineja, Malta, Maurīcija, Jamaika, Kamerūna, Čehijas Republika, Izraēla, Honkonga un Uganda ir pierādījušas, ka tās atbilst ekvivalences nosacījumiem, kuri minēti Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punktā; tā kā tādēļ šis I pielikuma saraksts II daļas sarakstā; iekļaujot minētās valstis jāgroza, lpp. lpp. lpp. (1) OV L 243, 11. 10. 1995. , 17. (2) OV L 13, 16. 1. 1997. , 33. (3) OV L 122, 14. 5. 1997. , 21. (4) OV L 46, 17. 2. 1998. , 18. lpp. (5) OV L 190. 4. 7. 1998. , 59. lpp. (6) OV L 190. 4. 7. 1998. , 66. lpp. (7) OV L 190. 4. 7. 1998. , 71. lpp. (8) OV L 190. 4. 7. 1998. , 76. lpp. (9) OV L 190. 4. 7. 1998. , 81. lpp. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmumu 97/296/EK groza šādi: 1. Tā 1. un 2. pantā pieminēto “pielikumu” aizstāj ar “I pieli- kumu”. 2. Tā 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: Neatkarīgi no 2. panta, dalībvalstis līdz 1999. gada “1. 31. janvārim var turpināt saskaņā ar Direktīvas 91/493/EEK 11. panta 7. punktu importēt zvejniecības produktus no trešām valstīm, kas ir iekļautas II pielikumā. ” (10) OV L 268, 24. 9. 1991. , 15. lpp. 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 3. Lēmuma 97/296/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I un II pielikumu. 2. pants 3. pants Šo lēmumu piemēro no 1998. gada 1. jūlija. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 30. jūnijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. I PIELIKUMS To trešo valstu un teritoriju saraksts, no kurām ir atļauts importēt zvejniecības produktus jebkādā formā, kas paredzēti lietošanai pārtikā I. Valstis un teritorijas, uz kurām attiecas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/493/EK izdots īpašais lēmums ALBĀNIJA ARGENTĪNA AUSTRĀLIJA BANGLADEŠA BRAZĪLIJA ČĪLE DIENVIDĀFRIKA DIENVIDKOREJA EKVADORA FARĒRU SALAS FILIPĪNAS FOLKLENDA SALAS GAMBIJA GANA INDIJA INDONĒZIJA JAPĀNA JAUNZĒLANDE KANĀDA KOLUMBIJA KRIEVIJA MADAGASKARA MALAIZIJA MALDĪVU SALAS MAROKA MAURITĀNIJA NIGĒRIJA PERU SENEGĀLA SINGAPŪRA TAIVĀNA TANZĀNIJA TAIZEME URUGVAJA ZILOŅKAULA KRASTS II. Valstis un teritorijas, kuras pilda Padomes Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punkta noteikumus SAVIENOTĀS AMERIKAS VALSTIS BELIZA BENINA ČEHIJAS REPUBLIKA FIDŽI GRENLANDE GVATEMALA GVINEJA-KONAKRI HONDURASA HONKONGA HORVĀTIJA IZRAĒLA JAMAIKA ZAĻĀ RAGA SALAS KAMERŪNA KAZAHIJA (1) KOSTARIKA KUBA ĶĪNA LATVIJA LIETUVA MALTA MAURĪCIJA MEKSIKA NAMĪBIJA NIKARAGVA PANAMA PAPUA-JAUNGVINEJA POLIJA SEIŠELA SALAS SLOVĒNIJA SURINAMA ŠVEICE TOGO TUNISIJA TURCIJA UGANDA UNGĀRIJA (2) VENECUĒLA VJETNAMA (1) No tās atļauts importēt tikai kaviāru. (2) No tās atļauts importēt tikai dzīvus dzīvniekus lietošanai pārtikā. 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 161 To valstu un teritoriju saraksts, no kurām saskaņā ar Direktīvas 91/493/EEK 11. panta 7. punktu zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā, ir atļauts importēt līdz 1999. gada 31. janvārim II PIELIKUMS ALŽĪRIJA ANGOLA AZERBAIDŽĀNA (1) BAHAMU SALAS BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA BULGĀRIJA ERITREJA ĒĢIPTE GABONA GVINEJA-BISAVA IGAUNIJA IRĀNA KENIJA KONGO-BRAZAVILLA MJANMA MOZAMBIKA RUMĀNIJA SENTLŪSIJA SV. HELĒNAS SALA ŠRILANKA ZĀLAMANA SALAS (2) ZIMBABVE (1) No tās atļauts importēt tikai kaviāru. (2) Ievešana ir atļauta tikai no “Solomon Taiyo Limited”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1990/98 von Mary BANOTTI an die Kommission. Maßnahmen zugunsten von Familie und Kindern

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
family

text: C 135/10 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 Gemeinsame Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1979/98, E-2033/98, E-2064/98, E-2079/98, E-2134/98 und E-2452/98 (12. Oktober 1998) Die zweijährige Laufzeit des Vertrags für den Leiter des Europäischen Zentrums zur Validierung alternativer Methoden zu Tierversuchen (EZVAM) bei der Gemeinsamen Forschungsstelle in Ispra wurde aus technischen Gründen und aufgrund von Managementüberlegungen beschlossen. Die Kommis- sion wird ihr möglichstes tun, um ihre Zusagen und Prioritäten gegenüber dem EZVAM aufrechtzuer- halten. Die Kommission hält uneingeschränkt an der Validierung alternativer Methoden fest, wie es in der Richtlinie 86/609/EWG zum Schutz der für Versuche und andere wissenschaftliche Zwecke verwendeten Tiere (1) vorgesehen ist. Außerdem setzt sie ihre Bemühungen um eine möglichst rasche Beendigung der Tierversuche entsprechend der Richtlinie 76/768/EWG (2), zuletzt geändert durch die Richtlinie 93/35/ EG (3) über kosmetische Mittel, fort. (1) ABl. L 358 vom 18. 12. 1986. (2) ABl. L 262 vom 27. 9. 1976. (3) ABl. L 151 vom 23. 6. 1993. (1999/C 135/014) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1990/98 von Mary Banotti (PPE) an die Kommission (30. Juni 1998) Betrifft: Maßnahmen zugunsten von Familie und Kindern Folgemaßnahmen im Anschluß an das Urteil des Gerichtshofs in der Kommissionsrechtssache C 106/96 (12. Mai 1998): Welche Aktionen leitet die Kommission ein oder schlägt sie vor einzuleiten, um die Durchführung der Projekte gemäß dem Haushaltsposten B3-4108: Maßnahmen zugunsten von Familien sicherzustellen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (6. Oktober 1998) Für 1998 hat die Kommission beschlossen, die Mittel der Haushaltslinie B3-4108 − Maßnahmen zugunsten von Familien − teilweise freizugeben. Bisher wurden Mittelbindungen in Höhe von 810. 000 ECU vorgenommen. Weitere Projekte im Betrag von 2,19 Mio. Ecu könnten noch im Rahmen der Durchführung des Berichts über die Bevölkerungsentwicklung sowie der Durchführung der Projekte finanziert werden, die vor dem 10. Juni 1998 von der Kommission worden sind und bei potentiellen Empfängern Erwartungen geweckt haben. Die Möglichkeit der künftigen Finanzierung dieser Maßnahmen wird im Rahmen der interinstitutionellen Vereinbarung über die Rechtsgrundlagen und die durch den Vertrag von Amsterdam vorgenommenen Änderungen geprüft werden. (1999/C 135/015) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2017/98 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (30. Juni 1998) Betrifft: Gentechnik in Biolebensmitteln In den USA wurde in den letzten Monaten ein Gesetzesvorschlag der USDA über Herstellungsregelungen für Lebensmittel aus ökologischem Anbau diskutiert (USDA National Organic Program Proposal Rule). In diesem Vorschlag wurde die Anwendung der Gentechnologie bei Produkten aus biologischem Landbau zugelassen. Der USDA-Vorschlag widersprach in 27 Punkten EU-Normen. Im Rahmen der WTO


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2019/98 van Edith MÜLLER aan de Commissie. Begrotingsuitgaven voor mensenrechten

eurovoc_concepts:
Community budget
Nigeria
budgetary expenditure
common foreign and security policy
democracy
election
human rights
interinstitutional agreement


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1995/98 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. O gene "Terminator" (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
agricultural production
biotechnology
developing countries
environmental protection
genetic engineering
genetically modified organism
marketing standard
public health
scientific research
seed

text: C 207/2 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 cigarros de tabaco escuro que é inferior, em 20 %, ao imposto especial de consumo aplicável aos cigarros de tabaco suave (400 francos por 1000 unidades em vez de 500 francos por 1000 unidades). A este respeito, a Comissão considerou, nomeadamente, que esta nova disposição não é conforme ao disposto no no 1 do artigo 9o da Directiva 95/59/CE do Conselho, de 27 de Novembro de 1995, relativa aos impostos que incidem sobre o consumo de tabacos manufacturados, com excepção dos impostos sobre o volume de negócios (1) que estabelece que os operadores determinam livremente os preços de venda a retalho de cada um dos seus produtos. Com efeito, a nova obrigação de determinar o preço em função de 1000 unidades equivale à imposição de um preço mínimo de referência. Além do mais, a Comissão considerou que, ao criar uma dupla taxa mínima 1 500 francos por 1000 unidades para todas as categorias de cigarros, com excepção dos cigarros de tabaco escuro, aos quais é aplicável uma taxa de 400 francos por 1000 unidades 1 o novo sistema francês constitui uma infracção à legislação comunitária (Directiva 92/79/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa à aproximação dos impostos sobre os cigarros (2) e Directiva 95/59/CEE) que prevê a aplicação de um imposto especial de consumo mínimo único e idêntico a todas as marcas e tipos de cigarros. Finalmente, tendo em conta que os cigarros de tabaco escuro são principalmente produzidos em França (ao contrário dos cigarros de tabaco suave), a nova legislação não respeita a proibição de discriminação e protecção fiscal estipulada no artigo 95o do Tratado CE. Por conseguinte, a Comissão deu início a um processo por incumprimento contra França, na acepção do artigo 169o do Tratado CE. Neste contexto, em Dezembro de 1998, a Comissão decidiu formular um parecer fundamentado. O processo por incumprimento na acepção do artigo 169o do Tratado CE, devido à não-observância do 2. direito comunitário, permite uma troca de pontos de vista entre a Comissão e o Estado-membro em causa. No caso em apreço, França não respondeu à notificação que lhe havia sido enviada pela Comissão. (1) (2) JO L 291 de 6. 12. 1995. JO L 316 de 31. 10. 1992. (1999/C 207/002) PERGUNTA ESCRITA E-1995/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (30 de Junho de 1998) Objecto: O gene «Terminator» Qual será, na opinião da Comissão, o impacto do gene «Terminator» da Monsanto no modo de vida dos agricultores dos países em vias de desenvolvimento nos próximos anos? (1999/C 207/003) PERGUNTA ESCRITA E-2418/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (27 de Julho de 1998) Objecto: Monsanto e o gene «Terminator» De que instrumentos jurídicos dispõe a UE para persuadir ou forçar a empresa Monsanto a não utilizar o seu gene «Terminator»? Resposta complementar comum às perguntas escritas E-1995/98 e E-2418/98 dada pelo Comissário Franz Fischler em nome da Comissão (13 de Janeiro de 1999) A Comissão está ciente das preocupações suscitadas pelo desenvolvimento de variedades de plantas cuja constituição genética impede a formação de sementes viáveis (sementes deliberadamente incapacitadas de germinar quando semeadas, por o embrião não se poder desenvolver). O resultado é conhecido por semente «terminator». A Comissão tem conhecimento de que o sistema foi demonstrado relativamente ao tabaco, encontrando-se os trabalhos relativos ao algodão numa fase preliminar, mas a mesma tecnologia pode ser desenvolvida para outras culturas


title: WRITTEN QUESTION No. 1949/98 by Anita POLLACK to the Commission. WTO

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal breeding
biotechnology
intellectual property
invention
patent
patent law
plant propagation

text: C 31/102 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 5. 2. 1999 Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle keskustelleensa 7. hein(cid:228)kuuta 1998 Italian viranomaisten kanssa Italian ehdottamasta investointituesta maanj(cid:228)ristysalueilla sijaitseville yrityksille. Komissio ilmoitti keskusteluissa pit(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) suunniteltuja tuki-intensiteettej(cid:228) liian korkeina, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) kyse ei ole vahinkojen korvaamiseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta vaan todellisesta investointituesta. Italian viranomaiset panivat merkille n(cid:228)m(cid:228) ongelmat. Komissio luottaa siihen, ett(cid:228) ongelmiin voidaan l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) ratkaisu mahdollisimman pian, jotta kyseiset alueet saisivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) kaikki tarvittavat keinot j(cid:228)lleenrakennus- ja korjaustoiminnan nopeuttamiseksi. Komissio t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ehdotetun tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n hyv(cid:228)ksymiseen liittyv(cid:228)t ongelmat eiv(cid:228)t koske yhten(cid:228)isten ohjelma-asiakirjojen mukaisia j(cid:228)lleenrakennus- ja elvytystoimenpiteit(cid:228) tavoitteen 5b kohdealueilla, joita varten my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hiaikoina rakennerahastoista l(cid:228)hes 500 miljoonan ecun lis(cid:228)tuki. (1999/C 31/137) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1940/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Wilfried Telk(cid:228)mper (V) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Yhteinen julistus EU:n ja Uuden-Seelannin v(cid:228)lisist(cid:228) suhteista Onko komission j(cid:228)sen Sir Leon Brittan valmis kehottamaan yksik(cid:246)it(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n neuvostolle luonnoksen 1. yhteiseksi julistukseksi EU:n ja Uuden-Seelannin v(cid:228)lisist(cid:228) suhteista, kuten h(cid:228)n lupasi helmikuussa vastauksena neuvoston puheenjohtajan ja Uuden-Seelannin ulkoministerin pyynt(cid:246)(cid:246)n? Jos komission j(cid:228)sen Sir Leon Brittan ei ole t(cid:228)h(cid:228)n valmis, tarkoittaako t(cid:228)m(cid:228) toimettomuus sit(cid:228), ett(cid:228) komissio 2. aikoo tulevaisuudessa j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) aloiteoikeutensa muille tahoille? Onko komission mielest(cid:228) perusteltua kohdella Uutta-Seelantia eri tavoin kuin Australiaa, jonka kanssa 3. yhteinen julistus allekirjoitettiin vuoden 1997 puolessav(cid:228)liss(cid:228)? Komission j(cid:228)senen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (25. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio ei ole luvannut antaa neuvostolle luonnosta EU:n ja Uuden Seelannin suhteita k(cid:228)sittelev(cid:228)ksi 1. yhteiseksi julistukseksi. Komissiolla ei ole yksinoikeutta ottaa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi aloitteita, jotka koskevat neuvostolle annettavia 2. luonnoksia yhteisiksi julistuksiksi. N(cid:228)in ollen on perusteetonta p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) komissio on luopumassa oikeuk- sistaan. Komission k(cid:228)sityksen mukaan yhteis(cid:246)n ja yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden suhteita on kehitett(cid:228)v(cid:228) tapaus- 3. kohtaisesti ja tarpeen mukaan eik(cid:228) ainoastaan vertailemalla suhteisiin muihin yhteis(cid:246)n ulkopuolisiin maihin. (1999/C 31/138) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1949/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246) Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) kasveja ja el(cid:228)imi(cid:228) koskevat patentit on sallittu j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) teollis- ja tekij(cid:228)noi- keuksien kauppaan liittyvi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia koskevan sopimuksen ulkopuolelle?


title: Verordening (EG) nr. 1385/98 van de Commissie van 30 juni 1998 tot vaststelling van de productierestitutie voor olijfolie die wordt gebruikt voor de vervaardiging van bepaalde conserven

eurovoc_concepts:
olive oil
preserved product
production refund

formats: pdf print

text: 1. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 187/21 VERORDENING (EG) Nr. 1385/98 VAN DE COMMISSIE van 30 juni 1998 tot vaststelling van de productierestitutie voor olijfolie die wordt gebruikt voor de vervaardiging van bepaalde conserven DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening nr. 136/66/EEG van de Raad van 22 september 1966 houdende de totstandbrenging van een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector oli(cid:137)n en vetten (1), laatstelijk gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 1581/96 (2), en met name op artikel 20 bis, Overwegende dat in artikel 20 bis van Verordening nr. 136/66/EEG is bepaald dat een productierestitutie wordt verleend voor olijfolie die wordt gebruikt voor de vervaar- diging van bepaalde conserven; dat krachtens artikel 20 bis, lid 6, en onverminderd het bepaalde in lid 3 daarvan, het bedrag van deze restitutie om de twee maanden door de Commissie wordt vastgesteld; Overwegende dat volgens artikel 20 bis, lid 2, van voor- noemde verordening de restitutie wordt vastgesteld op basis van het verschil tussen de prijzen op de wereldmarkt en die op de markt van de Gemeenschap, waarbij reke- ning wordt gehouden met de invoerbelasting voor olijfolie van GN-code 1509 90 00 tijdens een referentieperiode en de factoren die in aanmerking zijn genomen bij de vast- stelling van de uitvoerrestituties voor bovenbedoelde olijf- olie tijdens een referentieperiode; dat het dienstig is de periode van twee maanden die onmiddellijk voorafgaat aan de periode waarin de productierestitutie wordt toege- kend als referentieperiode aan te merken; dat het boven- bedoelde bedrag evenwel wordt verhoogd met een bedrag dat gelijk is aan de consumptiesteun die geldt op de dag waarop de restitutie van toepassing wordt; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria leidt tot het vaststellen van de restitutie als hier- onder aangegeven, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de maanden juli en augustus 1998 bedraagt de in artikel 20 bis, lid 2, van Verordening nr. 136/66/EEG bedoelde productierestitutie 58,07 ECU/100 kg. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 juli 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 juni 1998. Voor de Commissie Hans VAN DEN BROEK Lid van de Commissie (1) PB 172 van 30. 9. 1966, blz. 3025/66. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 11


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2093/98 del Karin RIIS-JØRGENSEN a la Comisión. Situación de competencia de los piscicultores en Dinamarca

eurovoc_concepts:
Denmark
aquaculture
competition
environmental protection
environmental standard
production quota
quantitative restriction

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/147 AdemÆs, la Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de incluir en su propuesta la exigencia de que los animales aturdidos sean desangrados mediante una incisi(cid:243)n de ambas arterias car(cid:243)tidas o de los vasos de donde nacen para provocar su desangrado rÆpido y la muerte. AdemÆs, pretende incluir disposiciones que establezcan la intensidad m(cid:237)nima de la corriente para el aturdido de las distintas especies en cuesti(cid:243)n. (1999/C 13/208) PREGUNTA ESCRITA E-2091/98 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) Asunto: Bloqueo de los finiquitos de miembros de la polic(cid:237)a fiscal En Italia, el Gobierno Prodi ha bloqueado las liquidaciones laborales (finiquitos) a cargo del FAF («Fondo de Asistencia de la Polic(cid:237)a Fiscal»). En algunos casos se ha abonado la liquidaci(cid:243)n s(cid:243)lo a algunos miembros, hasta agotar los fondos disponibles, en tanto que otros se han quedado fuera, con lo que se les ha negado arbitrariamente un derecho. A pesar de que existe un Decreto espec(cid:237)fico del Estado italiano que bloquea los fondos, se constatan a menudo casos en los que se siguen abonando las liquidaciones, lo que provoca graves desigualdades de trato entre los ciudadanos. Ante los hechos expuestos, ¿puede decir la Comisi(cid:243)n: 1. 2. 3. si no considera arbitraria la decisi(cid:243)n del Gobierno Prodi de suspender el pago de un derecho adquirido como son las liquidaciones laborales; si no considera discriminatorio el pago de la liquidaci(cid:243)n a s(cid:243)lo algunos afortunados, excluyendo a otros que tienen los mismos derechos; si no considera oportuno intervenir ante las autoridades italianas para pedir al menos la igualdad de trato de todos los ciudadanos; 4. cuÆl es su opini(cid:243)n general sobre esta cuesti(cid:243)n? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de septiembre de 1998) Hasta el momento, la cuesti(cid:243)n del pago de las indemnizaciones laborales a los trabajadores con motivo de la terminaci(cid:243)n o rescisi(cid:243)n de un contrato o de una relaci(cid:243)n laboral no ha sido objeto de reglamentaci(cid:243)n comunitaria. La legislaci(cid:243)n nacional de cada Estado miembro es la que determina los montantes y las modalidades de pago de esas indemnizaciones. Por lo tanto, la decisi(cid:243)n del Gobierno italiano en relaci(cid:243)n con las modalidades de aplicaci(cid:243)n del «Trattamento di Fine Rapporto» es materia de la exclusiva competencia de las autoridades nacionales, y en particular de los tribunales competentes en todos los litigios que surjan en este Æmbito. (1999/C 13/209) PREGUNTA ESCRITA P-2093/98 de Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 1998) Asunto: Situaci(cid:243)n de competencia de los piscicultores en Dinamarca A los piscicultores de agua dulce en Dinamarca se les imponen restricciones en cuanto a la cantidad mÆxima de alimento para los peces que pueden utilizar, en aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 3 de del decreto del Ministerio de Agricultura no 224, de 5 abril 1989. En la prÆctica, esto significa que se imponen restricciones a la producci(cid:243)n de las piscifactor(cid:237)as. No existen, que se sepa, restricciones similares en otros pa(cid:237)ses de la UE. ¿Son conformes las normas danesas que limitan la producci(cid:243)n de las piscifactor(cid:237)as con las disposiciones del Tratado en el Æmbito de la competencia?


title: Verordnung (EG) Nr. 1388/98 der Kommission vom 30. Juni 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 903/90 zur Festlegung der den Sektor Geflügelfleisch betreffenden Durchführungsbestimmungen zur Regelung für landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean (AKP-Staaten) oder in den überseeischen Ländern und Gebieten (ÜLG)

eurovoc_concepts:
ACP countries
common customs tariff
customs duties
import
overseas countries and territories
poultrymeat

text: L 187/26 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 1. 7. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1388/98 DER KOMMISSION vom 30. Juni 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 903/90 zur Festlegung der den Sektor Gefl(cid:129)gelfleisch betreffenden Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Regelung f(cid:129)r landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in den Staaten in Afrika, im kari- bischen Raum und im Pazifischen Ozean (AKP-Staaten) oder in den (cid:129)berseei- schen L(cid:132)ndern und Gebieten ((cid:154)LG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 des Rates vom 22. Dezember 1994 (cid:129)ber Anpassungen und (cid:154)ber- gangsmaßnahmen im Agrarsektor zur Anwendung der im Rahmen der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde geschlossenen (cid:154)bereink(cid:129)nfte (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1340/98 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Zur Umsetzung des im Rahmen der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde (cid:129)ber die Landwirtschaft getroffenen (cid:154)bereinkommens sind im Sektor Gefl(cid:129)gelfleisch (cid:154)bergangsmaßnahmen anzu- wenden, welche die Anpassung der Vorzugsbedingungen betreffen, die gew(cid:132)hrt werden in Form einer Freistellung von der Absch(cid:148)pfung bei der Einfuhr bestimmter Erzeug- nisse des Sektors Gefl(cid:129)gelfleisch aus den AKP-Staaten. Mit der Verordnung (EWG) Nr. 903/90 der Kommis- sion (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1514/97 (4), wurde die Anwendung der genannten Vorzugsbedingungen bei der Einfuhr der f(cid:129)r Gefl(cid:129)gel- die fleisch festgelegten Kontingente geregelt. Da Absch(cid:148)pfungen zum 1. Juli 1995 durch Z(cid:148)lle ersetzt wurden, ist eine (cid:129)bergangsweise Anpassung der einschl(cid:132)- gigen Bestimmungen erforderlich gemacht worden. Der Zeitraum, in dem (cid:154)bergangsmaßnahmen getroffen werden, wurde bis zum 30. Juni 1999 verl(cid:132)ngert durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94. Die Anpassung der einschl(cid:132)gigen Bestimmungen sollte, bezogen auf den betreffenden Zeitraum, erneut ver(cid:148)ffentlicht werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Gefl(cid:129)gelfleisch und Eier (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 In der Verordnung (EWG) Nr. 903/90 wird das Wort „Absch(cid:148)pfung“ jeweils durch die Worte „Zollsatz des Gemeinsamen Zolltarifs“ ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 30. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. (2) ABl. L 184 vom 27. 6. 1998, S. 1. (3) ABl. L 93 vom 10. 4. 1990, S. 20. (4) ABl. L 204 vom 31. 7. 1997, S. 16


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1959/98 del Jean-Yves LE GALLOU al Consejo. Respeto del principio de subsidiaridad

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/125 tarifas postales de las cartas enviadas a Finlandia son mÆs elevadas que las del correo destinado a otro pa(cid:237)s de la UE. El motivo reside en el hecho de que las autoridades no disponen de fuentes con datos actualizados acerca de la pertenencia de Finlandia a la UE. ¿CuÆl estÆ siendo la actuaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n Europea para que los pa(cid:237)ses de la UE dispongan de 1. informaci(cid:243)n actualizada sobre los distintos Estados miembros en sus intercambios oficiales? 2. Si el objetivo es la aplicaci(cid:243)n de una tarificaci(cid:243)n comœn, ¿c(cid:243)mo estÆ actuando la Comisi(cid:243)n para lograr que el precio de los servicios postales con destino a Finlandia y Suecia sea igual que para el resto de los pa(cid:237)ses de la UE? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de julio de 1998) La Comisi(cid:243)n considera esencial la difusi(cid:243)n de informaci(cid:243)n actualizada sobre la situaci(cid:243)n de la Comunidad y sobre su evoluci(cid:243)n. Para ello desarrolla permanentemente una actividad de comunicaci(cid:243)n de cara a las autoridades nacionales y los ciudadanos comunitarios a travØs de todos sus servicios, y especialmente en sus relaciones con los Estados miembros. Continuamente se facilitan y se da amplia difusi(cid:243)n a numerosas publicaciones sobre la composici(cid:243)n de la Comunidad, principalmente a travØs de las representaciones de la Comisi(cid:243)n en los distintos Estados miembros. Las autoridades nacionales transmiten, por su parte, esta informaci(cid:243)n, integrÆndola en su propio contexto. Estas acciones s(cid:243)lo tienen la limitaci(cid:243)n del presupuesto que razonablemente puede asignarse a este fin. Por lo que se refiere a las tarifas del sector postal, la Comunidad es partidaria de que los precios se fijen teniendo en cuenta los costes, con arreglo a lo dispuesto en la Directiva 97/67/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 15 de diciembre de 1997, relativa a las normas comunes para el desarrollo del mercado interior de los servicios postales de la Comunidad y la mejora de la calidad del servicio (1). En consecuencia, y de acuerdo con este principio, algunas tarifas pueden ser diferentes en funci(cid:243)n de los destinos dentro de la Comunidad. (1) DO L 15 de 21. 1. 1998. (1999/C 13/177) PREGUNTA ESCRITA E-1959/98 de Jean-Yves Le Gallou (NI) al Consejo (30 de junio de 1998) Asunto: Respeto del principio de subsidiaridad La Comisi(cid:243)n Europea considera que el sistema de descuentos para familias numerosas que practica la compaæ(cid:237)a ferroviaria francesa SNCF constituye una discriminaci(cid:243)n basada en la nacionalidad y obstaculiza la libertad de establecimiento para los nacionales de los demÆs Estados miembros. ¿CuÆl es la posici(cid:243)n del Consejo al respecto? ¿No considera el Consejo que la actitud de la Comisi(cid:243)n es contraria al principio de subsidiaridad reconocido por el Tratado de la Uni(cid:243)n? ¿Le parece al Consejo oportuna esta medida antifamiliar, en una Europa que se estÆ despoblando? ¿QuØ piensa hacer el Consejo para obstaculizar esa solicitud de la Comisi(cid:243)n? Respuesta (28/29 de septiembre de 1998) Habida cuenta del reparto de competencias entre instituciones que establece el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo solo puede decir a Su Seæor(cid:237)a que corresponde a la Comisi(cid:243)n velar por el cumplimiento de las disposiciones del Tratado. Tampoco corresponde al Consejo pronunciarse sobre un procedimiento ya comenzado a tenor del art(cid:237)culo 169 del Tratado CE


title: Commission Regulation (EC) No 1385/98 of 30 June 1998 fixing the production refund for olive oil used in the manufacture of certain preserved foods

text: 1. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities L 187/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 1385/98 of 30 June 1998 fixing the production refund for olive oil used in the manufacture of certain preserved foods THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establishment of a common organisation of the market in oils and fats (1), as last amended by Regulation (EC) No 1581/96 (2), and in particular Article 20a thereof, Whereas Article 20a of Regulation No 136/66/EEC provides for the granting of a production refund for olive oil used in the preserving industry; whereas under para- graph 6 of that Article, and without prejudice to para- graph 3 thereof, the Commission shall fix this refund every two months; Whereas by virtue of Article 20a (2) of the abovemen- tioned Regulation, the production refund must be fixed on the basis of the gap between prices on the world market and on the Community market, taking account of the import charge applicable to olive oil falling within CN subheading 1509 90 00 and the factors used for fixing the export refunds for those olive oils during the refer- ence period; whereas it is appropriate to take as a refer- ence period the two-month period preceding the begin- ning of the term of validity of the production refund; whereas the above amount is to be increased by an amount equal to the consumption aid in force on the day that the said refund is applied; Whereas the application of the above criteria results in the refund being fixed as shown below, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the months of July and August 1998, the amount of the production refund referred to in Article 20a (2) of Regulation No 136/66/EEC shall be ECU 58,07 per 100 kilograms. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 30 June 1998. For the Commission Hans VAN DEN BROEK Member of the Commission (1) OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 11


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1989/98 dell'on. David BOWE alla Commissione. Accendini sicuri per quanto riguarda i bambini

eurovoc_concepts:
European Union
European standard
United States
child
consumer protection
market supervision
product safety
safety standard
tobacco industry

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/87 (1999/C 13/125) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1989/98 di David Bowe (PSE) alla Commissione (30 giugno 1998) Oggetto: Accendini sicuri per quanto riguarda i bambini Quali sono le intenzioni della Commissione in ordine all(cid:146)introduzione di norme relative alla protezione dei bambini fra i requisiti fissati per gli accendini? Ritiene essa che tali requisiti debbano avere carattere obbligatorio e, se no, per quali motivi? Risposta comune data dal sig. ra Bonino in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1798/98, E-1988/98 e E-1989/98 (31 luglio 1998) La Commissione Ł consapevole di taluni problemi di sicurezza connessi all(cid:146)uso di accendini. Gli accendini rientrano nelle norme generali di sicurezza della direttiva del Consiglio 92/59/CEE del 29 giugno 1992 sulla sicurezza generale dei prodotti (1), in base alla quale gli accendini introdotti sul mercato europeo devono rispettare norme di sicurezza. In mancanza di norme comunitarie o nazionali specifiche, la conformit(cid:224) del prodotto viene valutata basandosi sulle norme nazionali volontarie che si riferiscono a una norma europea nel caso in cui esista. La direttiva inoltre conferisce agli Stati membri l(cid:146)obbligo di effettuare controlli dei prodotti commercializzati e prendere adeguate misure nei confronti dei prodotti giudicati non sicuri. Esiste una norma europea per gli accendini (EN 9994: 1996), tuttavia questa norma non copre tutti gli aspetti di sicurezza e dev(cid:146)essere perfezionata per garantire un alto livello di protezione. Pertanto, in consultazione con gli Stati membri, la Commissione ha proposto di delegare il Comitato europeo per la standardizzazione (CEN) affinchØ completi e perfezioni i requisiti di sicurezza cui si riferisce la norma. Nell(cid:146)ambito del mandato conferitogli, il Comitato europeo per la standardizzazione deve inserire dispositivi di sicurezza per i bambini in tutti gli accendini usa-e-getta; inserire una dichiarazione affinchØ non sia possibile che un accendino di qualsiasi tipo che rientri nell(cid:146)ambito della norma possa avere una forma, una decorazione o degli elementi, ovvero imiti prodotti che potrebbero portare a confusione e favorire la possibilit(cid:224) che i bambini li scambino per giocattoli; ridurre l(cid:146)altezza massima della fiamma; comprendere gli accendini catalitici di modo tale che sia possibile controllare il pericolo potenziale derivato da una riduzione della fiamma o la visibilit(cid:224) della colonna di calore e le possibili conseguenze della diffusione del calore per quanto riguarda la costruzione di questo tipo di accendini, nonchØ procedere a un riesame dei criteri relativi ai recipienti a pressione con particolare riferimento alla rottura e alla frammentazione. PoichØ norme puramente volontarie non forniscono alcuna garanzia per i consumatori, va osservato che le norme europee per i prodotti in questione, attualmente in fase di perfezionamento, devono essere prese in considerazione nella valutazione della sicurezza degli accendini nell(cid:146)ambito della direttiva 92/59/CEE. Per questo motivo la Commissione non ritiene che sia necessaria una nuova legislazione specifica allo scopo di tutelare la sicurezza dei consumatori. Si ritiene che l(cid:146)impostazione piø adeguata per garantire la sicurezza dei consumatori in questo settore sia costituita da migliori norme europee e controlli piø severi del mercato da parte della autorit(cid:224) nazionali. Recentemente la Commissione ha sottolineato (piano d(cid:146)azione per il mercato unico (2) e documento di lavoro sull(cid:146)attuazione della legislazione europea sui consumatori (3)) l(cid:146)importanza di un(cid:146)attuazione efficace, l(cid:146)esigenza di disporre di risorse umane e finanziarie sufficienti a livello di Stato membro, e ha annunciato azioni specifiche per promuovere un controllo piø effica (1) GU L 228 dell(cid:146)11. 8. 1992. (2) SEC(97) 1 def. (3) SEC(98) 527 def


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1399/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Ιουνίου 1998 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών που εφαρμόζονται σε ορισμένα γαλακτοκομικά προϊόντα τα οποία εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων που δεν υπάγονται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

text: L 187/52 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 1. 7. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1399/98 TGS EPITQOPGS tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai se oqisl(cid:146)ma cakajtojolij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta ta opo(cid:148)a en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym pou dem up(cid:145)comtai sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 804/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 27gr Ioum(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom cakajtojolij(cid:150)m jai tol(cid:146)a pqo(cid:152)(cid:149)mtym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1587/96 (2) jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 3, c(cid:145)kajtor tym tou Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 804/68, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 stoiwe(cid:148)a a), b), c), d), e) jai st) tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151) jai tym til(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta lpoqe(cid:148) ma jakuvhe(cid:148) ap(cid:149) epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1222/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 30(cid:147)r La(cid:155)ou 1994, peq(cid:148) jahoqi- slo(cid:151), cia oqisl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta ta opo(cid:148)a en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) up(cid:145)comtai sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr, tym joim(cid:150)m keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r pou avoqo(cid:151)m tg woq(cid:147)cgsg tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jai ta jqit(cid:147)qia pqosdioqislo(cid:151) tou (cid:151)xour tour (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1352/98 (4), (cid:146)wei oq(cid:148)sei eje(cid:148)ma ta pqo(cid:152)(cid:149)mta cia ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma jahoqishe(cid:148) epistqov(cid:147) g opo(cid:148)a evaql(cid:149)fetai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tour up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym pou peqikalb(cid:145)momtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 804/68· elpoqeul(cid:145)tym pou dem (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1 pq(cid:150)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94, g epistqov(cid:147) am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahem(cid:149)r ap(cid:149) ta em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mta b(cid:145)seyr pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai j(cid:145)he l(cid:147)ma· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti cia tom jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tgr epistqov(cid:147)r pq(cid:146)pei ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg, emdewol(cid:146)myr, oi epi- stqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm paqacyc(cid:147), oi emisw(cid:151)seir (cid:147) (cid:145)kka l(cid:146)tqa isod(cid:151)malou apotek(cid:146)slator pou evaql(cid:149)fomtai se (cid:149)ka ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg, s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou jamomislo(cid:151) peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r sto swetij(cid:149) tol(cid:146)a, (cid:149)som avoq(cid:145) ta pqo(cid:152)(cid:149)mta b(cid:145)seyr pou peqikalb(cid:145)momtai sto paq(cid:145)qtgla A tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151) (cid:147) ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou enoloi(cid:150)mo- mtai le aut(cid:145)· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 11 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 804/68, woqgce(cid:148)tai em(cid:148)swusg cia to apo- joquvyl(cid:146)mo c(cid:145)ka pou paq(cid:145)cetai stgm Joim(cid:149)tgta jai leta- poie(cid:148)tai se tuq(cid:148)mg, am to c(cid:145)ka aut(cid:149) jai g kalbam(cid:149)lemg ap(cid:149) aut(cid:149) tuq(cid:148)mg amtapojq(cid:148)momtai se oqisl(cid:146)mer pqo(cid:153)poh(cid:146)- seir pou jahoq(cid:148)fomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 987/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 15gr Iouk(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr tym cemij(cid:150)m jam(cid:149)mym swetij(cid:145) le tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)seyr cia to apojoquvyl(cid:146)mo c(cid:145)ka pou letapoie(cid:148)tai se tuq(cid:148)mg jai tuqimij(cid:145) (cid:145)kata (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1435/90 (6)· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2571/97 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 15gr Dejelbq(cid:148)ou 1997, cia tgm p(cid:150)kgsg se leiyl(cid:146)mg til(cid:147) bout(cid:151)qou jai tg woq(cid:147)cgsg em(cid:148)swusgr stgm jq(cid:146)la, sto bo(cid:151)- tuqo jai to sulpujmyl(cid:146)mo bo(cid:151)tuqo pou pqooq(cid:148)fomtai cia tgm paqasjeu(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtym fawaqopkastij(cid:147)r, pacyt(cid:150)m jai (cid:145)kkym pqo(cid:152)(cid:149)mtym diatqov(cid:147)r (7), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1061/98 (8), epitq(cid:146)pei tgm paq(cid:145)- dosg bout(cid:151)qou jai jq(cid:146)lar se leiyl(cid:146)mg til(cid:147) stir biolgwa- m(cid:148)er pou paqasjeu(cid:145)foum oqisl(cid:146)ma elpoqe(cid:151)lata· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr c(cid:145)kajtor jai cakajtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. To (cid:151)xor tym epistqov(cid:150)m oi opo(cid:148)er evaql(cid:149)fomtai sta pqo(cid:152)(cid:149)mta b(cid:145)seyr pou elva(cid:148)momtai sto paq(cid:145)qtgla A tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1222/94 jai amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 804/68, jai ta opo(cid:148)a en(cid:145)co- mtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym pou peqikalb(cid:145)momtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 804/68, jahoq(cid:148)fe- tai (cid:149)pyr amav(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla. Dem jahoq(cid:148)fetai epistqov(cid:147) cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou ama- 2. v(cid:146)qomtai stgm pqogco(cid:151)lemg paq(cid:145)cqavo jai dem peqikalb(cid:145)- momtai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g Iouk(cid:148)ou 1998. (1) EE L 148 tgr 28. 6. 1968, s. 13. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 21. (3) EE L 136 tgr 31. 5. 1994, s. 5. (4) EE L 184 tgr 27. 6. 1998, s. 25. (5) EE L 169 tgr 18. 7. 1968, s. 6. (6) EE L 138 tgr 31. 5. 1990, s. 8. (7) EE L 350 tgr 20. 12. 1997, s. 3. (8) EE L 152 tgr 26. 5. 1998, s. 3. 1. 7. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 187/53 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 30 Ioum(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Martin BANGEMANN L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tou (cid:151)xour tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai se oqisl(cid:146)ma cakajtojolij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta ta opo(cid:148)a en(cid:145)comtai up(cid:149) loqv(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym pou dem up(cid:145)comtai sto paq(cid:145)qtgla II tgr sumh(cid:147)jgr Jydij(cid:149)r SO Peqicqav(cid:147) elpoqeul(cid:145)tym ex 0402 10 19 ex 0402 21 19 ex 0405 10 C(cid:145)ka se sj(cid:149)mg, se j(cid:149)jjour (cid:147) se (cid:145)kkg steqe(cid:145) loqv(cid:147), wyq(cid:148)r pqosh(cid:147)jg f(cid:145)waqgr (cid:147) koip(cid:150)m ckujamtij(cid:150)m, le jat(cid:145) b(cid:145)qor peqiej- tij(cid:149)tgta se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er <1,5 % (PG 2): a) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r elpoqeul(cid:145)tym pou up(cid:145)comtai stom jydij(cid:149) SO 3501 b) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r (cid:145)kkym elpoqeul(cid:145)tym C(cid:145)ka se sj(cid:149)mg, se j(cid:149)jjour (cid:147) se (cid:145)kkg steqe(cid:145) loqv(cid:147), wyq(cid:148)r pqosh(cid:147)jg f(cid:145)waqgr (cid:147) koip(cid:150)m ckujamtij(cid:150)m, le jat(cid:145) b(cid:145)qor peqiej- tij(cid:149)tgta se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er 26 % (PG 3): a) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r elpoqeul(cid:145)tym sta opo(cid:148)a e(cid:148)mai emsy- latyl(cid:146)ma, up(cid:149) loqv(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtym enoloioul(cid:146)mym pqor to PG 3, bo(cid:151)tuqo (cid:147) jq(cid:146)la c(cid:145)kajtor se leiyl(cid:146)mg til(cid:147), pou pqaclatopoie(cid:148)tai dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2571/ 97 b) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r (cid:145)kkym elpoqeul(cid:145)tym Bo(cid:151)tuqo le jat(cid:145) b(cid:145)qor peqiejtij(cid:149)tgta se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er 82 % (PG 6): a) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r elpoqeul(cid:145)tym ta opo(cid:148)a peqi(cid:146)woum bo(cid:151)tuqo (cid:147) jq(cid:146)la c(cid:145)kajtor leiyl(cid:146)mgr til(cid:147)r jai e(cid:148)mai jata- sjeuasl(cid:146)ma up(cid:149) tir sumh(cid:147)jer pou pqobk(cid:146)pomtai stom jamo- misl(cid:149) (EOJ) aqih. 2571/97 b) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r elpoqeul(cid:145)tym pou up(cid:145)comtai stom jydij(cid:149) SO 2106 90 98, peqiejtij(cid:149)tgtar se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er c(cid:145)kajtor (cid:148)sgr (cid:147) am(cid:150)teqgr tou 40 % jat(cid:145) b(cid:145)qor c) se peq(cid:148)ptysg enacyc(cid:147)r (cid:145)kkym elpoqeul(cid:145)tym (Ecu/100 kg) (cid:135)xor tym epistqov(cid:150)m (cid:190) 74,00 69,03 102,60 45,00 177,25 170,00


title: Komisjoni otsus, 30. juuni 1998, nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 kohase ehitustoodete vastavustõendamismenetluse kohta seinte ja lagede sise- ja välisviimistluse nõuetele vastavuse tõendamisel (teatavaks tehtud numbri K(1998) 1611 all)EMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
construction equipment
product quality
product safety
quality label

text: 324 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd 31998D0437 10. 7. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L194/39 KOMISJONI OTSUS, 30. juuni 1998, nõukogu vastavustõendamismenetluse kohta seinte ja lagede sise- 89/106/EMÜ direktiivi artikli 20 lõike ehitustoodete ja välisviimistluse nõuetele vastavuse kohase 2 tõendamisel (teatavaks tehtud numbri K(1998) 1611 all) (EMPs kohaldatav tekst) (98/437/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise ehituskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 I lisas nimetatud toodete ja tooteperede nõuetele vastavust tõendatakse menetlusega, mille aluseks on tootja ainuvastutusel toimiv tehase tootmisohje süsteem, millega tagatakse toote vastavus asjakohastele tehnilistele kirjeldustele. Artikkel 2 II lisas nimetatud toodete nõuetele vastavust tõendatakse me- netlusega, mille kohaselt on lisaks tootja vastutusel toimivale tehase tootmisohje süsteemile tootmise või toote vastavustõen- damisse ning järelevalvesse kaasatud teavitatud sertifitseerimis- organ. Artikkel 3 III lisas ettenähtud vastavustõendamismenetlus märgitakse üht- lustatud standardite mandaatidesse. Artikkel 4 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 30. juuni 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ ehitustooteid käsitlevate liikmesriikide õigusnor- mide direktiiviga 93/68/EMÜ) (2), eriti selle artikli 13 lõiget 4, ühtlustamise (muudetud kohta (1) ning arvestades, et: komisjon peab valima kahest direktiivi 89/106/EMÜ artikli 13 lõikele 3 vastavast toote vastavustõendamismenetlusest “võima- likult lihtsa, kuid ohutusega kooskõlas oleva menetluse”; see tähendab vajadust otsustada, kas tootja vastutusel toimiv tehase tootmisohje süsteem on teatava toote või tootepere nõuetele vastavuse tõendamisel vajalik ja piisav tingimus või on artik- li 13 lõikes 4 mainitud kriteeriumidele vastavusega seotud põhjustel vaja teavitatud sertifitseerimisorgani sekkumist; artikli 13 lõikes 4 nähakse ette, et niiviisi kindlaks määratud menetlus märgitakse mandaatidesse ja tehnilistesse kirjeldustes- se; seetõttu on soovitatav määratleda toodete või tooteperede mõiste, nagu seda kasutatakse mandaatides ja tehnilistes kirjel- dustes; artikli 13 lõikes 3 ettenähtud kahe menetluse üksikasjalik kirjeldus esitatakse direktiivi 89/106/EMÜ III lisas; seetõttu on vaja iga toote või tootepere puhul selgesti kindlaks määrata meetodid, mille abil tuleb kõnealust kahte menetlust III lisale viidates rakendada, sest III lisas eelistatakse teatavaid süsteeme; artikli 13 lõike 3 punktis a nimetatud menetlus vastab süstee- midele, mis on kindlaks määratud esimeses võimaluses ilma pideva järelevalveta ning III lisa punkti 2 alapunkti ii teises ja kolmandas võimaluses, ning artikli 13 lõike 3 punktis b nimetatud menetlus vastab süsteemidele, mis on kindlaks mää- lisa punkti 2 ratud III alapunkti ii esimeses võimaluses pideva järelevalvega; lisa punkti 2 alapunktis i ning III (1) EÜT L 40, 11. 2. 1989, lk 12. (2) EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 1. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 I LISA Sise- või välisviimistlusena kasutamiseks mõeldud seinte või lagede tulekaitseplaadid tervikelementidena. Sise- või välisviimistlusena lagede tulekaitsena kasutamiseks mõeldud ripplaed (komplektid). Seintes ja lagedes sisemiste või välimiste jäigastuselementidena kasutamiseks mõeldud plaadid. Hapratest materjalidest plaadid ja katteplaadid, mis on mõeldud kasutamiseks sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes ja mille kohta kehtivad kaitsenõuded teravate esemete põhjustatavate juhuslike vigastuste eest. Sise- või välisviimistlusena lagedes kasutamiseks mõeldud ripplaed (komplektid), mille kohta kehtivad kasutamise ohutusnõuded. Sise- või välisviimistlusena ripplagedes kasutamiseks mõeldud plaadid ja katteplaadid, mille kohta kehtivad kasutamise ohutusnõuded. Sise- või välisseinte või kehtivad kasutamise ohutusnõuded. lagede või ripplagede viimistluse toetamiseks mõeldud eriprofiilid ja rippraamid, mille kohta Rullides seinakatted ja laevoodrid klassidesse A (1), B (1), C (1), A (katsetamiseta), D, E ja F kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutamiseks seintes ja lagedes ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Katusesindlid ja välisvooderdusplaadid klassidesse A (1), B (1), C (1), A (katsetamiseta), D, E ja F kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutamiseks seintes ja lagedes välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Ripplaed (komplektid), mille osad on klassidesse A (1), B (1), C (1), A (katsetamiseta), D, E ja F kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutamiseks lagedes sise- või välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Katteplaadid, vooderdised ja plaadid klassidesse A (1), B (1), C (1), A (katsetamiseta), D, E ja F kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutamiseks seintes ja lagedes sise- ja välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Eriprofiilid ja rippraamid klassidesse A (1), B (1), C (1), A (katsetamiseta), D, E ja F kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud sise- või välisseinte või lagede või ripplagede viimistluse toetamiseks ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Sise- või välisviimistlusena lagedes kasutamiseks mõeldud ripplaed (komplektid), mille kohta kehtivad ohtlikke aineid käsitlevad määrused. (2) Vastavalt sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes kasutamiseks mõeldud katteplaadid, katusesindlid, vooderdised, välisvooderdusplaadid ja plaadid, mille kohta kehtivad ohtlikke aineid käsitlevad määrused. (2) Sise- või välisviimistlusena lagedes kasutamiseks mõeldud ripplaed (komplektid), mida kasutatakse muuks otstarbeks kui mandaadis nimetatud otstarve. (3) Sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes kasutamiseks mõeldud rullides seinakatted, laevooderdused, katteplaadid, katusesindlid, vooderdused, välisvooderdusplaadid ja plaadid, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui mandaadis nimetatud otstarve. (3) Sise- või välisseinte või kasutatakse muuks otstarbeks kui mandaadis nimetatud otstarve. (3) lagede või ripplagede viimistluse toetamiseks mõeldud eriprofiilid ja rippraamid, mida (1) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast ei muutu tootmise käigus. (2) Eelkõige need ohtlikud ained, mis on määratletud muudetud nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ. (3) Muud mandaadis olevad kasutusotstarbed on: aurutakistus, veepidavus, helitakistus ja soojatakistus. 326 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd II LISA Rullides seinakatted, mõeldud kasutamiseks seintes ja lagedes siseviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. laevooderdused ja katteplaadid klassidesse A (1), B (1) ja C (1) kuuluvatest materjalidest, mis on Katusesindlid ja välisvooderdusplaadid klassidesse A (1), B (1)ja C (1) kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutami- seks seintes ja lagedes välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Ripplaed (komplektid), mille osad on klassidesse A (1), B (1) kasutamiseks lagedes sise- või välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. ja C (1) kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud Katusesindlid, vooderdised ja plaadid klassidesse A (1), B (1)ja C (1) kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud kasutami- seks seintes või lagedes sise- või välisviimistlusena ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. Eriprofiilid ja rippraamid klassidesse A (1), B (1) ja C (1) kuuluvatest materjalidest, mis on mõeldud sise- või välisseinte või lagede või ripplagede viimistluse toetamiseks ja mille kohta kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. (1) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast võib muutuda tootmise käigus. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 Märkus: toodete puhul, millel on rohkem kui üks kavandatud kasutus järgmistes tooteperedes kavandatud kasutustest, kumuleeruvad teavitatud asutuse asjaomastest vastavuse tõendamise süsteemidest tulenevad ülesanded. III LISA TOOTEPERE SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS (1/5) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgnevas loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomasele (asjaomastele) ühtlustatud standardile (standarditele) vastava (vastavad) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi (süsteemid): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) (tulepüsivus) Nõuetele vastavuse tõendamise süstee- m(id) Plaadid Ripplaed (komplektid) Sise- või välisviimistluses tervikelementi- dena, kasutatud seinte või lagede tule- kaitseks Sise- või välisviimistlusena, kasutatud lagede tulekaitseks Kõik Kõik Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, teine võimalus. 3 2. CENi rakendatavad tingimused vastavussüsteemi nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaatide kohta Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõige 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkt 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida. 328 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd TOOTEPERE SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS (2/5) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgnevas loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomasele (asjaomastele) ühtlustatud standardile (standarditele) vastava (vastavad) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi (süsteemid): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) Nõuetele vastavuse tõendamise süstee- m(id) Plaadid Katteplaadid Plaadid (hapratest materjalidest) Ripplaed (komplektid) Katteplaadid Plaadid Eriprofiilid Rippraamid Sisemised või välimised jäigastuselemen- did seintes või lagedes Seinte või lagede siseviimistlusena; keh- tivad esemete põhjustatavate juhuslike vigastuste eest kaitsenõuded teravate Sise- või välisviimistlusena lagedes; keh- tivad kasutamise ohutusnõuded — 3 Sise- või välisripplagedes; kehtivad kasu- tamise ohutusnõuded Sise- või välisseinte või lagede viimistlu- se ja ripplagede toetamiseks; kehtivad kasutamise ohutusnõuded Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, teine võimalus. 2. CENi rakendatavad tingimused vastavussüsteemi nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaatide kohta Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõige 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkt 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 TOOTEPERE SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS (3/5) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgnevas loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomasele (asjaomastele) ühtlustatud standardile (standarditele) vastava (vastavad) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi (süsteemid): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase (tasemed) või klass (klassid) (tuletundlikkus) (1) Nõuetele vastavuse tõendamise süstee- m(id) Rullides kattematerjalid Vooderdised Siseviimistlusena lagedes; kehtivad tuletundlikkust käsitlevad mää- rused seintes või A (*), B (*) ja C (*) Katusesindlid Välisvooderdusplaadid Välisviimistlusena seintes või lagedes; kehtivad tuletundlikkust käsitlevad mää- rused Ripplaed (komplektid) Katteplaadid Vooderdised Plaadid Eriprofiilid Rippraamid Sise- või välisviimistlusena lagedes; keh- tivad tuletundlikkust käsitlevad määru- sed A (**), B (**) ja C (**) Sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes; kehtivad tuletundlikkust käsitle- vad määrused Sise- või välisseinte või lagede ja rippla- gede viimistluse toetamiseks; kehtivad tuletundlikkust käsitlevad määrused. A (katsetusteta), D, E ja F Süsteem 1: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt i, näidiste auditeeritud katsetamiseta. Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, teine võimalus. Süsteem 4: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, kolmas võimalus. (1) Tuletundlikkuse suhtes vaata komisjoni otsust 94/611/EÜ. (*) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast võib muutuda tootmise käigus. (**) Materjalid, mille toimivus tuletundlikkuse seisukohast ei muutu tootmise käigus. 1 3 4 2. CENi rakendatavad tingimused vastavussüsteemi nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaatide kohta Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõige 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkt 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida. 330 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd TOOTEPERE SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS (4/5) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgnevas loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomasele (asjaomastele) ühtlustatud standardile (standarditele) vastava (vastavad) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi (süsteemid): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) Nõuetele vastavuse tõendamise süstee- m(id) Sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes; kehtivad ohtlikke aineid käsitle- vad määrused (*) Sise- või seintes või aineid käsitlevad määrused (*) välisviimistlusena vastavalt lagedes; kehtivad ohtlikke Ripplaed (komplektid) Katteplaadid Katusesindlid Vooderdised Välisvooderdusplaadid Plaadid — 3 Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, teine võimalus. (*) Eelkõige need ohtlikud ained, mis on määratletud muudetud nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ. 2. CENi rakendatavad tingimused vastavussüsteemi nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaatide kohta Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõige 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkt 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 TOOTEPERE SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS (5/5) 1. Nõuetele vastavuse tõendamise süsteemid Järgnevas loetelus esitatud toote (toodete) ja kavandatud kasutuse (kasutuste) puhul peab CEN/CENELEC kindlaks määrama asjaomasele (asjaomastele) ühtlustatud standardile (standarditele) vastava (vastavad) nõuetele vastavuse tõendamise süsteemi (süsteemid): Toode (tooted) Kavandatud kasutus(ed) Tase(med) või klass(id) Nõuetele vastavuse tõendamise süstee- m(id) Ripplaed (komplektid) Rullides terjalid seinakattema- Laevooderdised Katteplaadid Katusesindlid Vooderdised Välisvooderdusplaadid Plaadid Eriprofiilid Rippraamid või välisviimistlusena Sise- lagedes muuks otstarbeks kui mandaadis nime- tatud otstarve (1) Sise- või välisviimistlusena seintes või lagedes muuks otstarbeks kui mandaa- dis nimetatud otstarve (1) — 4 Sise- või välisseinte või lagede viimistlu- se ja ripplagede toetamiseks muuks ots- nimetatud tarbeks otstarve(1) kui mandaadis Süsteem 4: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, kolmas võimalus. (1) Muud mandaadis olevad kasutusotstarbed on: aurutakistus, veepidavus, helitakistus ja soojatakistus. 2. CENi rakendatavad tingimused vastavussüsteemi nõuetele vastavuse tõendamise spetsifikaatide kohta Süsteemi spetsifikaat peaks olema selline, et seda saab rakendada ka juhul, kui ühe teatava karakteristiku toimivust ei ole vaja kindlaks määrata, sest kas või ühel liikmesriigil puudub sellise karakteristikuga seotud juriidiline nõue (vaata direktiivi 89/106/EMÜ artikli 2 lõige 1 ning vajaduse korral tõlgendusdokumentide punkt 1. 2. 3). Sellistel juhtudel ei tohi karakteristiku vastavustõendamist tootjalt nõuda, kui ta ei soovi toote toimivust kõnealuses seoses deklareerida


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1988/98 do Deputado David BOWE à Comissão. Segurança dos isqueiros e fósforos

text: C 13/86 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 Resposta (24 de Setembro de 1998) Nªo compete ao Conselho intervir junto de um Estado-membro acerca da aplica(cid:231)ªo de normas nacionais instauradas pelas suas pr(cid:243)prias autoridades. (1999/C 13/123) PERGUNTA ESCRITA E-1798/98 apresentada por Jessica Larive (ELDR) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Seguran(cid:231)a de isqueiros Na Uniªo Europeia, conhecemos a norma europeia EN ISO 9994: 1996 para os aspectos de seguran(cid:231)a dos isqueiros e a directiva relativa (cid:224) seguran(cid:231)a geral dos produtos. Ambas as medidas tŒm como objectivo a seguran(cid:231)a dos isqueiros para o consumidor. A norma ISO Ø uma norma voluntÆria que o sector industrial, com base na auto- -regulamenta(cid:231)ªo, se comprometeu a cumprir. Nos Estados Unidos da AmØrica, Ø aplicÆvel, para alØm da norma ISO, desde Julho de 1994, uma norma obrigat(cid:243)ria de seguran(cid:231)a que exige que os isqueiros produzidos ou importados nos EUA sejam seguros para as crian(cid:231)as. Apesar das medidas em vigor, continuam a registar-se na UE acidentes provocados pela explosªo de isqueiros ou por incŒndios que deflagraram, em consequŒncia de brincadeiras de crian(cid:231)as com isqueiros. Actualmente, a norma europeia estÆ a ser revista, tendo sido enviada ao Instituto Europeu de Normaliza(cid:231)ªo (CEN). A Comissªo entende que nesta revisªo deverªo ser tomadas medidas melhores para impedir que as crian(cid:231)as 1. possam brincar com isqueiros? Em caso afirmativo, quais? 2. A Comissªo entende que a altura mÆxima da chama deverÆ ser limitada? A Comissªo entende que os isqueiros «com coluna de calor» deverªo tomados em considera(cid:231)ªo e ser 3. sujeitos a um exame mais detalhado? A Comissªo pretende vir a zelar por que os Estados-membros cumpram melhor a norma europeia? Em caso 4. afirmativo, como? Em caso negativo, porque nªo? 5. Existe, no interesse do consumidor, alguma possibilidade de a Comissªo impor uma norma com carÆcter mais obrigat(cid:243)rio, caso se verifique que o cumprimento da norma nªo Ø suficiente e que os Estados-membros nªo exercem um controlo adequado sobre as respectivas indœstrias? A Comissªo entende que tambØm na Uniªo Europeia, a exemplo dos EUA, uma norma de seguran(cid:231)a de 6. carÆcter obrigat(cid:243)rio constituiria a solu(cid:231)ªo mais eficaz para evitar acidentes com isqueiros? (1999/C 13/124) PERGUNTA ESCRITA E-1988/98 apresentada por David Bowe (PSE) (cid:224) Comissªo (30 de Junho de 1998) Objecto: Seguran(cid:231)a dos isqueiros e f(cid:243)sforos Actualmente, existem normas europeias de seguran(cid:231)a facultativas no (cid:226)mbito da produ(cid:231)ªo de isqueiros (EN ISO 9994 de Fevereiro de 1996) e de f(cid:243)sforos (EN 1783 de Fevereiro de 1997). A maioria dos fabricantes europeus de isqueiros e f(cid:243)sforos cumpre essas normas. A Comissªo delegou no ComitØ Europeu de Normaliza(cid:231)ªo (CEN) o estudo de novas e mais r(cid:237)gidas medidas de seguran(cid:231)a. Contudo, tem a Comissªo conhecimento de que muitos dos fabricantes dos pa(cid:237)ses terceiros nªo cumprem as actuais normas, o que conduz a uma concorrŒncia desleal e, o que Ø pior, a riscos para a seguran(cid:231)a dos consumidores europeus? AlØm disso, estÆ a Comissªo disposta a tornar obrigat(cid:243)rias as actuais normas com vista a proteger os consumidores do perigo que representam os isqueiros e os f(cid:243)sforos? Em caso negativo, porque nªo?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2010/98 dell'on. José APOLINÁRIO alla Commissione. Relazione sulla coesione e studi sul reddito regionale

eurovoc_concepts:
EU publication
economic development
gross domestic product
household income
income
regional development
regional policy
report

text: C 118/14 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 (1999/C 118/014) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2002/98 di Ursula Stenzel (PPE) alla Commissione (30 giugno 1998) Oggetto: Programmi di formazione Nella sua comunicazione «Europa del sapere» la Commissione ha proposto di ridurre il numero degli obiettivi e delle misure. La proposta relativa alla nuova generazione di programmi non prevede ormai nella parte normativa che 4 obiettivi e 6 misure. Ad un esame piø attento della proposta si rileva che 8 azioni prevedono un numero ampiamente maggiore di: sviluppo di servizi d(cid:146) informazione, incentivo della domanda di formazione per adulti, creazione di reti di centri di formazione nazionali, regionali, locali, ecc. Come giustifica essa la contraddizione tra riduzione e aumento in termini reali del numero delle varie misure? In che modo tale situazione collima con l(cid:146)obiettivo della semplificazione della maggiore accessibilit(cid:224) degli utenti dei programmi e della concentrazione dei mezzi? In che modo garantir(cid:224) essa che in futuro sia data adeguata attuazione a priorit(cid:224) quali la mobilit(cid:224), la promozione delle lingue straniere e dei programmi di cooperazione transnazionali ai fini della promozione della dimensione europea nella formazione? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (24 settembre 1998) Le proposte della Commissione per la seconda fase del programma d(cid:146)azione comunitaria Socrates dimostrano la necessit(cid:224) di garantire la continuit(cid:224) e il consolidamento dei risultati della prima fase, pur rendendo complessivamente il programma piø elastico, piø adatto a creare l(cid:146)innovazione e nello stesso tempo piø trasparente e di facile accesso. Esse tengono pienamente conto dei vari aspetti ribaditi nella comunicazione della Commissione « Per un(cid:146)Europa della conoscenza » (1), si tratti del numero delle azioni o delle procedure proposte. In realt(cid:224), i 3 capitoli, le 8 azioni e le 16 azioni secondarie della fase attuale del programma sono stati riuniti e addirittura potenziati nell(cid:146)ambito delle proposte per la seconda fase, introducendo una nuova struttura composta da 8 azioni ben focalizzate. Sono state operate razionalizzazioni concrete, anzitutto inserendo numerose precedenti azioni linguistiche relative alla scuola nell(cid:146)azione « Insegnamento scolastico » della seconda fase. L(cid:146)estensione del contratto istituzionale (insegnamento superiore) e l(cid:146)inserimento del concetto secondo cui ogni scuola si doter(cid:224) di un piano particolare relativo a tutti gli aspetti del suo coinvolgimento nel programma Socrates costituiranno vantaggi importanti in materia di facilit(cid:224) di accesso per gli utenti del programma stesso. La maggior parte delle azioni menzionate dall(cid:146)onorevole interrogante sono azioni nuove e costituiscono gi(cid:224) parte del programma nella sua forma attuale. Il potenziamento dei nessi fra i centri di risorse a livello regionale e locale riveste un(cid:146)importanza particolare al fine di coinvolgere sempre piø gli operatori sul terreno e di stimolare una migliore articolazione fra il programma Socrates e le altre azioni comunitarie relative alla politica delle conoscenze, fra cui in primo luogo i programmi nei settori della formazione professionale (Leonardo da Vinci) e della gioventø. (1) COM(97) 563 def. (1999/C 118/015) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2010/98 di JosØ ApolinÆrio (PSE) alla Commissione (30 giugno 1998) Oggetto: Relazione sulla coesione e studi sul reddito regionale Per quali motivi la Commissione non divulga gli studi sul reddito regionale che essa ha elaborato per la relazione sulla coesione? Se lo ha fatto negli ultimi tempi, potrebbe trasmetterne copia all(cid:146)interrogante?


title: QUESTION ECRITE no 2026/98 de Ian WHITE à la Commission. Autoréglementation dans le secteur bancaire - pétition n° 1227/95

eurovoc_concepts:
bank
conciliation
consumer information
credit transfer
economic transition
financial institution
frontier region


title: WRITTEN QUESTION No. 1965/98 by Klaus LUKAS to the Commission. Notification requirement

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
aid to industry
aid to undertakings
application of EU law
control of State aid
infringement procedure (EU)
redemption
single market

text: C 13/126 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 (1999/C 13/178) WRITTEN QUESTION P-1964/98 by S(cid:246)ren Wibe (PSE) to the Commission (15 June 1998) Subject: Commission proposal for new agricultural policy At Question Time at the May part-session the Commission gave a written answer to a question by me about aid for maize silage as animal feed. The Commission says that as there are regions in Europe where maize cannot be cultivated (e. g. Sweden and Finland) they are allocated extra milk quotas. Are Swedish (and Finnish) farmers fully compensated by increased milk quotas? Exactly how much by way of increased milk quotas are Swedish (and Finnish) farmers allocated, and has the Commission made any calculations which show whether they fully compensate for the maize silage aid not paid to either country? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (8 July 1998) Both Swedish and Finnish farmers are amongst those who benefit most from the milk quota increase the Commission is proposing in the Agenda 2000 (1) draft regulation for the milk sector. Including the 1 % increase for young farmers, which is proposed for all Member States, the Swedish quota is suggested to grow by 77 300 tons or 2,3 % and the Finnish quota by 200 000 tons or 8,4 %. The relatively high expansion of quota in both Member States is a result of their high share of mountain areas, which for Finland and Sweden is also a recognition of more difficult agronomic conditions. Most of the proposed cut in the institutional milk price is compensated by the milk cow premium. A precise calculation as suggested by the Honourable Member would be difficult. However the Commission is of the opinion that the possibility to produce more milk will help maintain rural employment and income, and be of benefit to the Swedish and Finnish economies. (1) COM(97) 2000 final. (1999/C 13/179) WRITTEN QUESTION E-1965/98 by Klaus Lukas (NI) to the Commission (30 June 1998) Subject: Notification requirement Commissioner Van Miert informed the European Parliament(cid:146)s Committee on Economic and Monetary Affairs and Industrial Policy on 26 May 1998 that the Member States were failing to comply with the notification requirement with growing frequency. It is understood that some Member States have called in this context for the procedural rules to be so changed that aid would be deemed to have been approved if the Commission did not detect a failure to comply with the notification requirement within two months. The Commission is therefore asked: 1. In which Member States has it detected a frequent failure to comply with the notification requirement? 2. Which Member States have taken the view that, if the Commission does not detect a failure to comply with the notification requirement within a given period, the matter should be regarded as closed? 3. What measures does the Commission intend to take in this context?


title: Regolamento (CE) n. 1389/98 della Commissione del 30 giugno 1998 che fissa l'importo del contributo per il compenso delle spese di magazzinaggio nel settore dello zucchero per la campagna di commercializzazione 1998/99

eurovoc_concepts:
marketing
storage cost
sugar levy
white sugar

text: 1. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 187/27 REGOLAMENTO (CE) N. 1389/98 DELLA COMMISSIONE del 30 giugno 1998 che fissa l’importo del contributo per il compenso delle spese di magazzinaggio nel settore dello zucchero per la campagna di commercializzazione 1998/99 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), in particolare l’articolo 8, paragrafo 5, considerando che l’articolo 8, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1785/81 dispone che le spese di magazzinaggio dello zucchero e degli sciroppi siano rimborsate forfetta- riamente dagli Stati membri; considerando che l’articolo 6 del regolamento (CEE) n. 1358/77 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CEE) n. 3042/78 (4), stabilisce che l’ammontare dei contributi per lo zucchero comunitario (cid:138) calcolato dividendo la somma dei rimborsi prevedibili per il quan- titativo prevedibile di commercializzazione in oggetto; che la stessa somma dei rimborsi prevedibili dev’essere maggiorata o diminuita, secondo il caso, dei riporti delle campagne di commercializzazione precedenti; considerando che l’articolo 8, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81 prevede che l’importo mensile del rimborso sia fissato dal Consiglio contemporaneamente ai prezzi d’intervento derivati; che, per la determinazione dell’importo del contributo, si deve prendere in conside- razione l’importo del la campagna 1998/99; considerando che il quantitativo immagazzinato da pren- dere in considerazione per il rimborso delle spese di magazzinaggio per un mese, conformemente all’articolo 4 del regolamento (CEE) n. 1358/77, (cid:138) pari alla media arit- metica dei quantitativi che si trovano in giacenza all’inizio e alla fine del mese considerato; che i quantitativi di zucchero comunitario in giacenza ogni mese della campagna di commercializzazione 1998/99 possono essere stimati sulla base delle giacenze prevedibili all’i- rimborso contemplato per giacenze mensili medie durante nizio di tale campagna, della produzione mensile stimata nonch(cid:130) dei quantitativi probabilmente smerciati per il consumo interno o esportati durante lo stesso mese; che la somma delle la campagna di commercializzazione 1998/99 pu(cid:149) essere pertanto stimata in circa 97 milioni di tonnellate di zucchero, espresso in zucchero bianco; che la somma dei rimborsi per lo zucchero comunitario pu(cid:149) essere dunque stimata a circa 370 milioni di ECU per la campagna di commercializzazione 1998/99; che il saldo prevedibile delle precedenti campagne di commercializzazione pu(cid:149) essere valutato in un importo negativo di 84 milioni di ECU; che le modalit(cid:133) di applicazione del sistema di compensazione delle spese di magazzinaggio nel settore dello zucchero stabiliscono che il contributo (cid:138) fissato per 100 kg di zucchero bianco; che il quantitativo di zucchero comunitario che sar(cid:133) smerciato per il consumo interno o per l’esportazione pu(cid:149) essere stimato per la campagna di commercializzazione 1998/99 a circa 14 milioni di tonnellate espresso in zucchero bianco; che l’importo del lo zucchero comunitario ammonta contributo per pertanto a 2,00 ECU per 100 kg di zucchero bianco; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la campagna di commercializzazione 1998/99 l’am- montare del contributo di cui all’articolo 8, paragrafo 2, secondo comma del regolamento (CEE) n. 1785/81 (cid:138) fissato a 2,00 ECU per 100 kg di zucchero bianco. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o luglio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 giugno 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 156 del 25. 6. 1977, pag. 4. (4) GU L 361 del 23. 12. 1978, pag. 8