title: Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah - Izjave

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
UN convention
access to information
decision-making
disclosure of information
environmental monitoring
international cooperation
multilateral agreement
transparency in decision-making

text: L 124/4 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 KONVENCIJA O DOSTOPU DO INFORMACIJ, UDELEŽBI JAVNOSTI PRI ODLOČANJU IN DOSTOPU DO PRAVNEGA VARSTVA V OKOLJSKIH ZADEVAH V Aarhusu, Danska, 25. junija 1998 Pogodbenice te konvencije se sklicujejo na 1. načelo Stockholmske deklaracije o človekovem okolju, se sklicujejo tudi na 10. načelo Deklaracije o okolju in razvoju iz Ria, se nadalje sklicujejo na resoluciji Generalne skupščine št. 37/7 o Svetovni listini za naravo z dne 28. oktobra 1982 in št. 45/94 o potrebi zagotoviti zdravo okolje za blaginjo ljudi z dne 14. decembra 1990, se sklicujejo na Evropsko listino o okolju in zdravju, sprejeto 8. decembra 1989 na prvi evropski konferenci Svetovne zdravstvene organizacije o okolju in zdravju v Frankfurtu ob Majni, Nemčija, potrjujejo, da je treba varovati, ohranjati in izboljševati stanje okolja in zagotoviti trajnostni in okolju primeren razvoj, priznavajo, da je primerno varstvo okolja bistveno za blaginjo ljudi in za uresničevanje temeljnih človekovih pravic skupaj s samo pravico do življenja, priznavajo tudi, da ima vsaka oseba pravico živeti v okolju, primernem za njeno zdravje in blaginjo, in dolžnost, da sama in skupaj z drugimi varuje in izboljšuje okolje za sedanje in prihodnje generacije, upoštevajo, da morajo imeti državljani, da bi lahko uveljavljali to pravico in izpolnjevali to dolžnost, dostop do informacij, pravico do udeležbe pri odločanju in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, ter se v zvezi s tem zavedajo, da državljani za uresničevanje svojih pravic morda potrebujejo pomoč, priznavajo, da boljši dostop do informacij in udeležba javnosti pri odločanju na področju okolja povečujeta kakovost in izvajanje odločitev, prispevata k ozaveščanju javnosti o okoljskih vprašanjih, dajeta javnosti možnost, da izraža svoje interese, in omogočata organom javne oblasti, da jih ustrezno upoštevajo, imajo s tem namen povečati odgovornost in preglednost odločanja in okrepiti podporo javnosti pri okoljskem odločanju, priznavajo, da je preglednost zaželena v vseh vejah oblasti, in pozivajo zakonodajna telesa, da pri svojih postopkih uresničujejo načela te konvencije, priznavajo tudi, da mora biti javnost seznanjena s postopki za udeležbo pri okoljskem odločanju, imeti do njih prost dostop ter vedeti, kako jih uporabljati, priznavajo nadalje pomen vloge, ki jo imajo lahko posamezniki, nevladne organizacije in zasebni sektor pri varstvu okolja, želijo spodbujati okoljsko izobraževanje za boljše razumevanje okolja in trajnostnega razvoja ter splošno ozaveščanje javnosti in njeno udeležbo pri odločitvah, ki vplivajo na okolje in trajnostni razvoj, ugotavljajo v zvezi s tem pomen uporabe medijev in elektronskih ali drugih prihodnjih oblik komuniciranja, priznavajo, da je pomembno v odločanje državnih organov v celoti vključevati okoljske vsebine in morajo zato organi javne oblasti imeti natančne, vsestranske in najnovejše okoljske informacije, priznavajo, da imajo organi javne oblasti okoljske informacije v interesu javnosti, 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/5 se zavzemajo, da bi bili javnosti, vključno z organizacijami, dostopni učinkoviti pravosodni mehanizmi za varstvo njihovih legitimnih interesov in za izvajanje zakonov, ugotavljajo, da je pomembno potrošnikom zagotoviti ustrezne informacije o izdelkih, da bi se tako obveščeni pri izbiri lahko odločali glede na njihove posledice za okolje, priznavajo zaskrbljenost javnosti zaradi namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje in potrebo po večji preglednosti in večji udeležbi javnosti pri odločanju na tem področju, so prepričane, da bo izvajanje te konvencije prispevalo h krepitvi demokracije na območju, ki ga pokriva Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo (ECE), se zavedajo vloge, ki jo ima pri tem ECE, in se med drugim sklicujejo na Smernice ECE o dostopu do okoljskih informacij je bila sprejeta 25. oktobra 1995 na tretji ministrski konferenci „Okolje za Evropo“ v Sofiji, Bolgarija, javnosti pri okoljskem odločanju, potrjene v ministrski deklaraciji, ki in o udeležbi upoštevajo ustrezne določbe Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, sprejete 25. februarja 1991 v kraju Espoo na Finskem, 1991, in Konvencije o čezmejnih vplivih industrijskih nesreč in Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, sprejetih 17. marca 1992 v Helsinkih, ter drugih regionalnih konvencij, se zavedajo, da bo sprejetje te konvencije prispevalo k nadaljnji krepitvi procesa „Okolje za Evropo“ in k dosežkom četrte ministrske konference, ki je bila junija 1998 v Aarhusu, Danska, ZATO SO SE DOGOVORILE: Člen 1 Cilj z okoljem pod nadzorom organa ali osebe iz pod- odstavka (a) ali (b); Da bi prispevali k varstvu pravice vsake osebe sedanjih in prihodnjih generacij, da živi v okolju, primernem za njeno zdravje in blaginjo, vsaka pogodbenica v skladu z določbami te konvencije zagotavlja pravico do dostopa do informacij, do udeležbe javnosti pri odločanju in do dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah. (d) institucije katere koli organizacije za regionalno gospo- darsko povezovanje iz člena 17, ki je pogodbenica te konvencije. Člen 2 Pomen izrazov Ta izraz pa ne vključuje organov ali institucij, kadar delujejo v sodni ali zakonodajni pristojnosti; V tej konvenciji: „pogodbenica“ pomeni pogodbenico te konvencije, če ni 1. v besedilu drugače določeno; „okoljske informacije“ pomenijo vse pisne, vizualne, informacije v kakšni 3. zvočne in elektronske informacije ali koli drugi materialni obliki: 2. „organ javne oblasti“ pomeni: (a) vlado na državni, regionalni in drugi ravni; (a) o stanju elementov okolja, kot so zrak in ozračje, voda, prst, zemljišča, krajina in naravna območja, biološka in njene sestavine, vključno z gensko raznovrstnost spremenjenimi organizmi, in o medsebojnem vplivu teh elementov; (b) fizične ali pravne osebe, ki opravljajo javnoupravne naloge po notranji zakonodaji, vključno s posebnimi nalogami, dejavnostmi ali storitvami v zvezi z okoljem; (c) vse druge fizične ali pravne osebe, ki imajo javna pooblastila ali naloge ali opravljajo javne storitve v zvezi (b) o dejavnikih, kot so snovi, energija, hrup in sevanje, ter o dejavnostih ali ukrepih skupaj z upravnimi ukrepi, okoljskimi sporazumi, politikami, zakonodajo, načrti in programi, ki vplivajo ali bilahko vplivali na elemente okolja iz pododstavka (a), o analizah stroškov in L 124/6 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 koristi ter o drugih ekonomskih analizah in predpo- stavkah, ki se uporabljajo pri okoljskem odločanju; Pogodbenica spodbuja uporabo načel te konvencije v 7. postopkih mednarodnega okoljskega odločanja in v medna- rodnih organizacijah pri zadevah, povezanih z okoljem. (c) ljudi, življenjskih o zdravstvenem stanju in varnosti razmerah ljudi, stanju kulturnih znamenitosti in objek- tov, če nanje vpliva ali bi lahko vplivalo stanje elementov okolja ali s temi elementi povezani dejavniki, dejavnosti ali ukrepi iz pododstavka (b); „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in v 4. skladu z notranjo zakonodajo ali prakso posameznih držav njihova združenja, organizacije ali skupine; „vključena javnost“ pomeni 5. jo okoljsko odločanje prizadene ali bi jo lahko prizadelo ali ki ima interes pri okoljskem odločanju; šteje se, da imajo interes nevladne organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja in izpolnjujejo vse zahteve, ki jih določa notranja zakonodaja. javnost, ki Člen 3 Splošne določbe 1. Pogodbenica sprejme potrebne zakonodajne, ureditvene in druge ukrepe, vključno z ukrepi za uskladitev določb za izvajanje določb te konvencije o informacijah, udeležbi javnosti in dostopu do pravnega varstva, kakor tudi ustrezne ukrepe za njihovo izvrševanje, da vzpostavi in ohrani jasen, pregleden in dosleden okvir za izvajanje določb te konvencije. Pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da uradniki in organi 2. usmerjajo javnost in ji pomagajo pri iskanju dostopa do informacij, lažji udeležbi pri odločanju in iskanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah. Pogodbenica spodbuja izobraževanje ter ozaveščanje 3. javnosti o okolju, zlasti glede možnosti dostopa do informacij, udeležbe pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah. Pogodbenica zagotovi ustrezno priznanje in podporo 4. združenjem, organizacijam ali spodbujajo varstvo okolja, in zagotovi tudi, da je njen notranji pravni sistem skladen s to obvezo. skupinam, ki 5. Določbe te konvencije ne vplivajo na pravico pogodbe- nice, da ohrani ali uvede ukrepe, ki zagotavljajo širši dostop do informacij, večjo udeležbo javnosti pri odločanju in širši to dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, kot zahteva konvencija. Pogodbenica zagotavlja, da tisti, ki uresničujejo svoje 8. pravice v skladu z določbami te konvencije, zaradi tega ne smejo biti na noben način kaznovani, sodno preganjani ali nadlegovani. Ta določba ne vpliva na pristojnost državnih sodišč, da v sodnih postopkih dosodijo razumne stroške. 9. V skladu z ustreznimi določbami te konvencije ima javnost dostop do informacij, možnost udeležbe pri odločanju in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah brez razlikovanja glede na državljanstvo, narodnost ali stalno prebivališče, pri pravni osebi pa brez razlikovanja glede na sedež ali dejanski kraj poslovanja. Člen 4 Dostop do okoljskih informacij 1. Če so zahtevane okoljske informacije, pogodbenica v skladu z odstavki tega člena zagotovi, da jih organi javne oblasti v okviru notranje zakonodaje dajo na razpolago javnosti, na zahtevo in pod pogoji iz pododstavka (b) pa tudi kopije dejanske dokumentacije, ki take informacije vsebuje ali obsega: (a) ne da bi bilo treba navesti interes; (b) v zahtevani obliki, razen če: (i) ima organ javne oblasti utemeljen razlog, da jih da v drugačni obliki, pri čemer mora navesti razloge, zakaj jih daje v taki obliki; ali (ii) je informacija že javno na razpolago v drugačni obliki. 2. Okoljske informacije iz prvega odstavka se dajo na razpolago čim prej in najpozneje v enem mesecu od vložitve zahtevka, razen če obseg in celovitost informacij opravičujeta podaljšanje tega roka do dveh mesecev od vložitve zahtevka. Vložnika je treba obvestiti o vsakem podaljšanju in o razlogih zanj. 3. Zahtevek za okoljske informacije se lahko zavrne: 6. Ta konvencija ne zahteva zmanjšanja obstoječih pravic do dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah. (a) če organ javne oblasti, na katerega je naslovljen, nima zahtevanih okoljskih informacij; (b) (c) 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/7 če je zahtevek očitno nerazumen ali presplošno izražen; ali tega člena, lahko izloči, ne da bi to vplivalo na zaupnost tako izločene informacije. če se nanaša na gradivo, ki se še dopolnjuje, ali na notranje komuniciranje med organi javne oblasti, če tako izjemo predvideva notranja zakonodaja ali običajna praksa, pri čemer je treba upoštevati interes za razkritje. javni 4. Zahtevek za okoljske informacije se lahko zavrne, če bi razkritje škodljivo vplivalo: 7. Zahtevek je treba zavrniti pisno, če je bil zahtevek pisno vložen ali če vložnik tako zahteva. V zavrnitvi je treba navesti razloge za zavrnitev in obvestiti o dostopu do revizijskega postopka, zagotovljenega v skladu s členom 9. Zahtevek je treba zavrniti čim prej oziroma najpozneje v enem mesecu, razen če celovitost informacij opravičuje podaljšanje tega roka do dveh mesecev po prejemu zahtevka. Vložnika je treba obvestiti o vsakem podaljšanju in o razlogih zanj. (a) na zaupnost postopkov organov javne oblasti, če tako zaupnost predvideva notranja zakonodaja; Pogodbenica lahko dovoli, da njeni organi javne oblasti 8. zaračunavajo stroške dajanja informacij, vendar taki stroški ne smejo presegati razumnega zneska. (b) na mednarodne odnose, obrambo države ali javno varnost; (c) na potek pravnega postopka, možnost osebe, da se ji pravično sodi, ali možnost organa javne oblasti, da izvede kazensko ali disciplinsko preiskavo; (d) na zaupnost poslovnih in industrijskih informacij, če tako zaupnost varuje zakon zaradi zaščite legitimnih gospodarskih interesov. V tem okviru pa je treba razkriti informacije o emisijah, pomembne za varstvo okolja; javne oblasti, ki nameravajo zaračunavati dajanje Organi informacij, morajo vložnikom dati na voljo cenik svojih storitev, ki jih lahko zaračunajo, in navesti okoliščine, v katerih lahko zahtevajo plačilo ali se mu odpovejo in kdaj se za dajanje informacij zahteva vnaprejšnje plačilo. Člen 5 Zbiranje okoljskih informacij in njihovo razširjanje v javnosti (e) na pravice intelektualne lastnine; 1. Pogodbenica zagotovi: (f) na zaupnost osebnih podatkov in/ali zbirke podatkov, ki se nanašajo na fizično osebo, če ta oseba ne da soglasja javnosti in če je taka zaupnost za razkritje informacij predvidena v notranji zakonodaji; (a) da organi okoljske informacije, ki se nanašajo na njihove naloge; imajo in sproti dopolnjujejo javne oblasti (g) na interese tretjega, ki je dal zahtevane informacije, ne da bi bil to po zakonu dolžan storiti ali bi bilo po zakonu mogoče to od njega zahtevati, in če ta tretji ne da soglasja za predajo gradiva; ali (h) na okolje, na katero se informacije nanašajo, kot so na primer kraji razmnoževanja redkih vrst. Omenjene razloge za zavrnitev je treba razlagati omejevalno ob upoštevanju javnega interesa za razkritje in ob upošteva- nju, ali se zahtevane informacije nanašajo na emisije v okolje. 5. Če organ javne oblasti nima zahtevanih okoljskih informacij, vložniku čim prej sporoči, pri katerem organu javne oblasti jih je po njegovem mnenju mogoče zahtevati, ali pa zahtevek odstopi temu organu in o tem obvesti vložnika. Pogodbenica zagotovi, da organi 6. javne oblasti dajo na razpolago preostale zahtevane okoljske informacije, če se informacija, ki se ne razkrije na podlagi odstavkov 3(c) in (4) (b) da se vzpostavijo obvezni sistemi za zagotavljanje ustreznega dotoka informacij do organov javne oblasti o predlaganih in obstoječih dejavnostih, ki lahko pomembno vplivajo na okolje; (c) da se ob neposredni nevarnosti za zdravje ljudi ali za okolje zaradi dejavnosti ljudi ali zaradi naravnih vzrokov članom javnosti, ki bi jih to lahko prizadelo, nemudoma sporočijo vse informacije, ki jih ima na razpolago organ javne oblasti in bi lahko omogočile javnosti, da prepreči ali ublaži škodo zaradi take nevarnosti. Pogodbenica v okviru notranje zakonodaje zagotovi, da je 2. način, na katerega organi javne oblasti dajejo okoljske informacije na razpolago javnosti, pregleden in da so okoljske informacije učinkovito dostopne, med drugim tako da: (a) zagotovi, da je javnost dovolj obveščena o vrsti in obsegu okoljskih informacij, ki jih imajo ustrezni organi javne oblasti, o osnovnih določilih in pogojih, pod katerimi so ter o take informacije na razpolago in dostopne, postopku za pridobitev teh informacij; L 124/8 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 (b) vzpostavi in vzdržuje praktično ureditev, tako da: primerno v okviru prostovoljnega okoljskega označevanja ali programov presoje ravnanja z okoljem ali z drugimi načini. (i) (ii) poskrbi za javno dostopne sezname, registre ali zbirke podatkov; 7. Pogodbenica: zahteva od svojih uradnikov, da pomagajo javnosti pri iskanju dostopa do informacij po tej konvenciji; in (a) objavlja tista dejstva in analize dejstev, za katere meni, da so ustrezni in pomembni za oblikovanje glavnih predlogov okoljske politike; (iii) določi točke za stike in (c) iz zagotovi, da je dostop do okoljskih informacij seznamov, registrov ali zbirk podatkov, omenjenih v pododstavku (b)(i), brezplačen. Pogodbenica zagotovi, da bodo okoljske informacije 3. postopoma na razpolago v elektronskih podatkovnih bazah, ki so javnosti lahko dostopne po javnih telekomunikacijskih omrežjih. Informacije, dostopne v tej obliki, bi morale vključevati: (a) poročila o stanju okolja iz odstavka 4 tega člena; (b) besedila okoljske zakonodaje ali zakonodaje, ki se nanaša na okolje; (c) okoljske in z okoljem povezane politike, načrte in programe ter okoljske sporazume, kadar je to primerno; in (d) druge informacije, če bi njihova dostopnost v tej obliki olajšala uporabo notranje zakonodaje za izvajanje te konvencije, in sicer če so take informacije že na voljo v elektronski obliki. Pogodbenica v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši 4. od treh ali štirih let, objavi in razširi v javnosti poročilo o stanju okolja v državi, ki vključuje informacije o kakovosti okolja in informacije o pritiskih na okolje. (b) objavlja razpoložljiva pojasnila o svojem ravnanju v odnosu do javnosti v zadevah s področja te konvencije ali omogoča dostop do njih na drugačen način; in (c) v ustrezni obliki zagotavlja informacije, kako vlada na vseh ravneh opravlja javne funkcije ali zagotavlja javne storitve v zvezi z okoljem. 8. Pogodbenica razvije mehanizme, s katerimi zagotovi, da je javnost dovolj obveščena o izdelkih, da bi se tako obveščeni potrošniki lahko pri izbiri odločali glede na njihove posledice za okolje. Pogodbenica po potrebi z upoštevanjem mednarodnih 9. procesov postopoma vzpostavi medsebojno povezan vsedr- žavni sistem popisov ali registrov onesnaževanja v strukturi- rani, računalniški in javno dostopni podatkovni bazi, zbrani na podlagi standardiziranega poročanja. Tak sistem lahko vključuje vnose, izpuste in prenose določenih vrst snovi in izdelkov, vključno s porabo vode, energije in virov, iz določenih vrst dejavnosti v okolje, v proces čiščenja na kraju samem in drugje ter na odlagališča. 10. Nobena določba tega člena ne sme vplivati na pravico pogodbenic, da zavrnejo razkritje določene okoljske informa- cije v skladu s členom 4, odstavka 3 in 4. Člen 6 Udeležba javnosti pri odločanju o posebnih dejavnostih Pogodbenica v okviru svoje zakonodaje sprejme ukrepe 5. za razširjanje v javnosti, med drugim: 1. Pogodbenica (a) zakonodaje in političnih dokumentov, kot so dokumenti o strategijah, politikah, programih in akcijskih načrtih v ter poročil o njihovem izvajanju, zvezi z okoljem, pripravljenih na različnih vladnih ravneh; (b) mednarodnih pogodb, konvencij okoljskih vprašanjih; in in sporazumov o (c) drugih pomembnih mednarodnih dokumentov o okolj- skih vprašanjih, kadar je to primerno. 6. Pogodbenica spodbuja obratovalce, katerih dejavnosti pomembno vplivajo na okolje, da redno obveščajo javnost o vplivih svojih dejavnosti in izdelkov na okolje, kadar je to (a) (b) (c) pri odločanju o dovoljenju za predlagane dejavnosti, naštete v Prilogi I, uporablja določbe tega člena; v skladu s svojo notranjo zakonodajo uporablja določbe tega člena tudi pri odločanju o predlaganih dejavnostih, ki niso naštete v Prilogi I in bi lahko pomembno vplivale na okolje. Pogodbenice v ta namen določijo, ali za tako predlagano dejavnost veljajo določbe tega člena; in lahko za vsak primer posebej, če tako predvideva notranja zakonodaja, odloči, da se za predlagane so namenjene obrambi države, ne dejavnosti, ki uporabljajo določbe tega člena, če meni, da bi njihova uporaba škodljivo vplivala na obrambne namene. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/9 2. Vključeno javnost je treba na začetku postopka okolj- skega odločanja ustrezno, pravočasno in učinkovito obvestiti z javno objavo ali vsakogar posebej, če je to primerno, med drugim o: (a) opis kraja ter fizičnih in tehničnih značilnosti predlagane dejavnosti skupaj z oceno pričakovanih ostankov in emisij; (a) predlagani dejavnosti in vlogi, o kateri se bo odločalo; (b) opis pomembnih učinkov predlagane dejavnosti na okolje; (b) vrsti možnih odločitev ali o osnutku odločitve; (c) organu javne oblasti, ki je pristojen za odločanje; (c) opis predvidenih ukrepov za preprečevanje in/ali zmanj- šanje teh učinkov in emisij; (d) predvidenem postopku, in takoj ko je informacija na (d) poljuden povzetek navedenega; razpolago, o: (i) začetku postopka; (ii) možnostih za udeležbo javnosti; (iii) času in kraju vsake predvidene javne obravnave; (iv) organu javne oblasti, pri katerem je mogoče dobiti in o tem, kje se ustrezne ustrezno informacijo, informacije hranijo, da jih javnost lahko pregleda; (v) ustreznem organu javne oblasti ali katerem koli drugem uradnem organu, ki se mu lahko predložijo pripombe ali vprašanja, ter predvidenem roku za predložitev pripomb ali vprašanj in (vi) o tem, katere okoljske informacije v zvezi predlagano dejavnostjo so na razpolago, in s (e) dejstvu, da je za dejavnost treba pripraviti državno ali čezmejno presojo vplivov na okolje. je treba ustrezno časovno obdobje za 3. Zagotoviti posamezne faze pri udeležbi javnosti, da je na voljo dovolj časa za obveščanje javnosti v skladu z drugim odstavkom tega člena in da se javnost lahko pripravi in učinkovito sodeluje pri okoljskem odločanju. Pogodbenica zagotovi udeležbo javnosti že na začetku 4. odločanja, ko so še vse možnosti odprte in lahko javnost učinkovito sodeluje. 5. Kadar je to primerno, pogodbenica spodbudi možne vložnike, da preden zaprosijo za dovoljenje, opredelijo vključeno javnost, začnejo razpravo in dajo informacije o ciljih svoje vloge. (e) (f) prikaz glavnih drugih možnosti, ki jih je vložnik proučil; in v skladu z notranjo zakonodajo glavna poročila in nasveti, ki jih prejme organ javne oblasti v času, ko mora obveščati vključeno javnost v skladu z drugim odstav- kom tega člena. 7. V postopkih za udeležbo javnosti je treba javnosti omogočiti, da pisno oz. na javni obravnavi ali ob zaslišanju vložnika predloži vse pripombe, informacije, analize ali mnenja, za katere meni, da se nanašajo na predlagano dejavnost. Pogodbenica zagotovi, da se pri odločitvah ustrezno 8. upošteva izid udeležbe javnosti. 9. Pogodbenica zagotovi, da je javnost v skladu z ustreznimi postopki nemudoma obveščena o odločitvi, ki jo je sprejel organ javne oblasti. Pogodbenica omogoči javnosti dostop do besedila odločitve skupaj z razlogi in utemeljitvami, na podlagi katerih je bila odločitev sprejeta. 10. Pogodbenica zagotovi, da se s potrebnimi spremem- bami, in kadar je to primerno, uporabljajo določbe drugega do devetega odstavka tega člena, kadar organ javne oblasti ponovno prouči ali dopolni pogoje za izvajanje dejavnosti iz prvega odstavka. Pogodbenica za odločitve o tem, ali dovoli namerno 11. sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje, uporablja v okviru svojega notranjega prava določbe tega člena, kolikor je to izvedljivo in primerno. Člen 7 6. Pogodbenica zahteva od pristojnih organov javne oblasti, javnosti na podlagi zahtevka, če tako določi da vključeni notranje pravo, omogočijo dostop do vseh informacij, pomembnih za odločanje po tem členu, brezplačno in takoj, ko so na razpolago, da jih lahko preveri, kar pa ne vpliva na pravico pogodbenic, da zavrnejo razkritje določenih informa- cij v skladu s členom 4, odtsavka 3 in 4. Ob upoštevanju določb člena 4 med ustrezne informacije spadajo vsaj: Udeležba javnosti pri načrtih, programih in politikah v zvezi z okoljem Ko pogodbenica javnosti zagotovi potrebne informacije, sprejme ustrezne praktične in/ali druge ukrepe, da zagotovi pregledno in pravično udeležbo javnosti pri pripravi načrtov in programov v zvezi z okoljem. Pri tem se uporabljajo tretji, L 124/10 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 četrti in osmi odstavek člena 6. Ustrezen organ javne oblasti ob upoštevanju ciljev te konvencije opredeli javnost, ki lahko sodeluje. Pogodbenica si primerno prizadeva zagotoviti možnosti za udeležbo javnosti pri pripravi politik, ki se nanašajo na okolje. Člen 8 Udeležba javnosti pri pripravi izvršilnih predpisovin/ali splošno veljavnih pravno obvezujočih normativnih aktov stopnji in ko so možnosti si Na ustrezni pogodbenica prizadeva spodbuditi učinkovito udeležbo jav- izvršilnih predpisov in drugih splošno nosti pri pripravi veljavnih pravno obvezujočih pravil organov javne oblasti, ki lahko pomembno vplivajo na okolje. še odprte, V ta namen je treba: (a) določiti dovolj dolgo časovno obdobje za učinkovito udeležbo; (b) objaviti osnutek pravil ali ga kako drugače dati na razpolago javnosti; in (c) dati javnosti možnost, da neposredno ali po predstavni- ških svetovalnih telesih daje svoje pripombe. Izid udeležbe javnosti je treba čim bolj upoštevati. Člen 9 Dostop do pravnega varstva 1. Pogodbenica v okviru svoje notranje zakonodaje zagotav- lja, da ima vsaka oseba, ki meni, da njen zahtevek za informacije iz člena 4 ni bil upoštevan, da je bil delno ali v celoti neupravičeno zavrnjen, da je bil odgovor neustrezen ali da njen zahtevek kako drugače ni bil obravnavan v skladu z določbami tega člena, dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali pred drugim neodvisnim in nepristranskim telesom, določenim z zakonom. Kadar pogodbenica predvidi revizijo pred sodiščem, mora zagotoviti, da ima taka oseba dostop tudi do hitrega brezplačnega ali poceni z zakonom določenega postopka za ponovno obravnavo zahtevka s strani organa javne oblasti ali za revizijo, ki jo opravi neodvisno in nepristransko telo, ki ni sodišče. Končna odločitev po tem prvem odstavku je obvezujoča za organ javne oblasti, ki razpolaga z informacijami. Razloge je je dostop do informacij treba navesti pisno, vsaj kadar zavrnjen po tem odstavku. Pogodbenica v okviru svoje notranje zakonodaje zagotovi, 2. da imajo člani vključene javnosti, (a) ki imajo zadosten interes; oziroma (b) ki trdijo, da je bila kršena njihova pravica, če se to zahteva kot pogoj po upravnem postopkovnem pravu pogodbenice; dostop do revizijskega postopka pred sodiščem in/ali drugim neodvisnim in nepristranskim telesom, določenim z zakonom, da izpodbijajo stvarno in postopkovno zakonitost katere koli odločitve, dejanja ali opustitve na podlagi določb člena 6, in kadar je to predvideno po notranjem pravu in brez vpliva na tretji odstavek tega člena, tudi drugih ustreznih določb te konvencije. Kaj sta zadosten interes in kršitev pravice, se določi v skladu z zahtevami notranjega prava in skladno s ciljem te konvencije, da se s to konvencijo daje vključeni javnosti širok dostop do pravnega varstva. V ta namen se za pododstavek (a) tega odstavka šteje za zadosten tudi interes vsake nevladne organizacije, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 člena 2. Za take organizacije se tudi šteje, da imajo pravice, ki se lahko kršijo v smislu pododstavka (b) tega odstavka. Določbe tega drugega odstavka ne izključujejo možnosti predhodnega revizijskega postopka pred upravnim organom in ne vplivajo na zahtevo, da je treba izčrpati vse upravne revizijske postopke, preden se zateče k sodnim revizijskim postopkom, če je taka zahteva predvidena po notranjem pravu. 3. Poleg tega in brez vpliva na revizijske postopke iz prvega in drugega odstavka tega člena mora pogodbenica zagotoviti, da imajo člani javnosti, kadar izpolnjujejo morebitna merila po njenem notranjem pravu, dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitev oseb zasebnega prava in organov javne oblasti, ki so v nasprotju z določbami njenega notranjega prava, ki se nanaša na okolje. Poleg tega in brez vpliva na prvi odstavek tega člena 4. morajo postopki iz prvega, drugega in tretjega odstavka tega člena zagotavljati ustrezna in učinkovita pravna sredstva, vključno s sodno prepovedjo, če je ta primerna, in biti morajo pošteni, pravični, pravočasni in ne pretirano dragi. Odločitve po tem členu morajo biti izdane ali evidentirane v pisni obliki. Odločitve sodišč in po možnosti tudi drugih teles morajo biti javno dostopne. 5. Da bi povečala učinkovitost določb tega člena, pogodbe- nica zagotovi, da je javnost seznanjena z dostopom do upravnih in sodnih revizijskih postopkov, ter prouči možnosti za vzpostavitev ustreznih mehanizmov pomoči za odpravo ali zmanjšanje finančnih in drugih ovir za dostop do pravnega varstva. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/11 Člen 10 Sestanek pogodbenic Prvi sestanek pogodbenic se skliče najpozneje eno leto po 1. datumu začetka veljavnosti te konvencije. Nato so redni sestanki pogodbenic najmanj enkrat vsaki dve leti, razen če pogodbenice določijo drugače, ali na pisno zahtevo katere koli pogodbenice pod pogojem, da zahtevo podpre najmanj ena tretjina pogodbenic, v šestih mesecih, potem ko je izvršilni sekretar Gospodarske komisije ZN za Evropo zahtevo sporočil vsem pogodbenicam. 2. Na sestankih pogodbenice stalno spremljajo izvajanje te konvencije na podlagi rednega poročanja pogodbenic in zato: (a) (b) (c) pregledujejo politike ter pravne in metodološke pristope glede dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, da bi jih še izboljšale; izmenjujejo informacije o pridobljenih izkušnjah pri sklepanju in izvajanju dvostranskih in večstranskih ali drugih sporazumov, pomembnih za namene te konven- cije, katerih pogodbenica je ena ali več pogodbenic te konvencije; po potrebi prosijo za pomoč ustrezne organe Gospodar- ske komisije ZN za Evropo kot tudi druga ustrezna mednarodna telesa in posebne odbore na vseh področjih, pomembnih za doseganje namenov te konvencije; (d) ustanavljajo pomožna telesa, ki se jim zdijo potrebna; (e) po potrebi pripravijo protokole k tej konvenciji; (f) obravnavajo in sprejemajo predloge za spremembe te konvencije v skladu z določbami člena 14; (g) obravnavajo in sprejmejo vse dodatne ukrepe, potrebne za doseganje namenov te konvencije; (h) na svojem prvem sestanku obravnavajo in soglasno sprejmejo poslovnik svojih sestankov in sestankov pomožnih teles; (i) so potrebni za nadaljnji na svojem prvem sestanku pregledajo svoje izkušnje pri izvajanju določb odstavka 9 člena 5 in proučijo, kateri ukrepi sistema iz omenjenega odstavka, pri čemer upoštevajo mednarodne procese in razvoj, vključno s pripravo ustreznega dokumenta o registrih ali popisih izpustov in prenosa onesnaževanja, ki je lahko priloga te konvencije. razvoj 3. Na sestanku pogodbenic se po potrebi prouči možnost sklepanja dogovorov o financiranju na podlagi soglasja. 4. Organizacija združenih narodov, njene specializirane agencije in Mednarodna agencija za atomsko energijo ter tudi vsaka država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki ima v skladu s členom 17 pravico podpisati to konvencijo, ni pa pogodbenica te konvencije, in medvladna je usposobljena za področja, na katera se organizacija, ki nanaša sestankih pogodbenic sodelujejo kot opazovalke. ta konvencija, lahko na 5. Nevladna organizacija, usposobljena za področja, na katera se nanaša ta konvencija, ki je obvestila izvršilnega sekretarja Gospodarske komisije ZN za Evropo, da želi biti zastopana na sestanku pogodbenic, ima pravico sodelovati kot razen če najmanj ena tretjina na sestanku opazovalka, navzočih pogodbenic temu nasprotuje. 6. Za namene odstavkov 4 in 5 tega člena se s poslovnikom iz odstavka 2(h) tega člena uredijo postopek za udeležbo in drugi s tem povezani pogoji. Člen 11 Glasovalna pravica Pogodbenica te konvencije ima en glas, razen v primerih 1. iz odstavka 2 tega člena. 2. Organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje lahko pri zadevah, ki so v njihovi pristojnosti, uresničujejo svojo glasovalno pravico s številom glasov, ki je enako številu držav njihovih držav članic, ki so pogodbenice te konvencije. Te organizacije pa nimajo pravice glasovati, če to pravico uresničijo njihove države članice, in obratno. Člen 12 Sekretariat Izvršilni sekretar Gospodarske komisije ZN za Evropo opravlja te naloge: (a) sklicuje in pripravlja sestanke pogodbenic; (b) pogodbenicam pošilja poročila in druge informacije, ki jih prejme v skladu z določbami te konvencije; in (c) druge naloge, ki jih lahko določijo pogodbenice. L 124/12 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 Člen 13 Priloge 7. V tem členu izraz „pogodbenice, ki so navzoče in glasujejo“ pomeni pogodbenice, ki so navzoče in glasujejo za ali proti. Priloge te konvencije so njen sestavni del. Člen 14 Spremembe konvencije 1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe te kon- vencije. 2. Besedilo predlagane spremembe konvencije se pisno predloži izvršilnemu sekretarju Gospodarske komisije ZN za Evropo, ki ga pošlje vsem pogodbenicam najmanj devetdeset dni pred sestankom pogodbenic, na katerem naj bi spre- membo sprejeli. Pogodbenice si po svojih močeh prizadevajo, da se 3. soglasno dogovorijo o vsaki predlagani te konvencije. Če so vse možnosti za soglasno sprejetje izčrpane in ni dosežen sporazum, se sprememba v skrajnem primeru lahko sprejme s tričetrtinsko večino glasov pogodbenic, ki so na sestanku navzoče in glasujejo. spremembi 4. Depozitar pošlje spremembe te konvencije, sprejete v skladu z odstavkom 3 tega člena, vsem pogodbenicam v ratifikacijo, odobritev ali sprejetje. Spremembe konvencije razen sprememb prilog začnejo za pogodbenice, ki so jih ratificirale, odobrile ali sprejele, veljati devetdeseti dan od dneva, ko je depozitar od najmanj treh četrtin pogodbenic prejel uradno obvestilo o njihovi ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju. Nato pa začnejo za vse druge pogodbenice spremembe veljati devetdeseti dan od dneva, ko pogodbenica deponira svojo listino o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju. 5. Pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe priloge te konvencije, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v sporočila o sprejetju te dvanajstih mesecih od dneva spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma uradno obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje predhodno obvestilo kadar koli nadomesti z uradnim obvestilom o sprejetju in za to pogodbenico spremembe take priloge začnejo veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju. 6. Po preteku dvanajstih mesecev od dneva depozitarjevega sporočila iz odstavka 4 tega člena začne sprememba priloge veljati za tiste pogodbenice, ki depozitarju niso poslale uradnega obvestila v skladu z določbami odstavka 5 tega člena, če takega uradnega obvestila ni predložila več kot ena tretjina pogodbenic. Člen 15 Pregled skladnosti Na sestanku pogodbenic se soglasno določijo možni nekon- fliktni, nesodni in posvetovalni postopki za pregled skladnosti z določbami te konvencije. Ti postopki naj omogočajo ustrezno vključevanje javnosti in lahko zajemajo tudi možnost obravnavanja sporočil članov javnosti o zadevah, povezanih s to konvencijo. Člen 16 Reševanje sporov Pri sporu med dvema ali več pogodbenicami o razlagi ali 1. uporabi te konvencije si pogodbenice prizadevajo za rešitev spora s pogajanji ali na drug za stranke v sporu sprejemljiv način. 2. Pri podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi konvencije ali pristopu k njej ali kadar koli pozneje lahko pogodbenica pisno izjavi depozitarju, da za spor, ki ni bil rešen v skladu z odstavkom 1 tega člena, sprejema v odnosu do druge pogodbenice, ki sprejema enako obveznost, kot obveznega enega ali oba od spodaj navedenih načinov reševanja sporov: (a) predložitev spora Meddržavnemu sodišču; (b) arbitražo v skladu s postopkom iz Priloge II. 3. Če so stranke v sporu sprejele oba načina reševanja sporov iz odstavka 2 tega člena, se lahko spor predloži samo Meddržavnemu sodišču, razen če se stranke dogovorijo drugače. Člen 17 Podpis tudi za države, ki Ta konvencija je na voljo za podpis v Aarhusu (Danska) 25. junija 1998, nato pa na sedežu Združenih narodov v New Yorku do 21. decembra 1998 za države članice Gospodarske komisije ZN za Evropo kot imajo v Gospodarski komisiji ZN za Evropo svetovalni status v skladu z odstavkoma 8 in 11 resolucije št. 36 (IV) Ekonomsko- socialnega sveta z dne 28. marca 1947, in za organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile suverene države članice Gospodarske komisije ZN za Evropo, na katere so njihove države članice prenesle pristojnost za zadeve, ki jih ureja ta konvencija, vključno s pristojnostjo za sklepanje mednarodnih pogodb v zvezi s temi zadevami. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/13 Člen 18 Depozitar Depozitar narodov. te konvencije je generalni sekretar Združenih Člen 19 Ratifikacija, sprejetje, odobritev in pristop 1. Države podpisnice in organizacije za regionalno gospo- darsko povezovanje ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo to konvencijo. 2. Za države in organizacije za regionalno gospodarsko sodelovanje iz člena 17 je konvencija na voljo za pristop od 22. decembra 1998 dalje. 3. Katera koli druga država, ki ni navedena v odstavku 2 tega člena in je članica Združenih narodov, lahko pristopi h konvenciji po odobritvi sestanka pogodbenic. 4. Za organizacijo iz člena 17, ki postane pogodbenica te konvencije, ne da bi bila tudi katera koli od njenih držav članic pogodbenica te konvencije, veljajo vse obveznosti iz te konvencije. Če je ena ali več držav članic te organizacije pogodbenica te konvencije, se organizacija in njene države članice dogovorijo o svojih nalogah za izvajanje obveznosti po tej konvenciji. V takih primerih organizacija in države članice ne morejo hkrati uresničevati pravic iz te konvencije. 5. Organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje iz člena 17 v svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu navedejo obseg svojih pristojnosti v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija. Te organizacije tudi obvestijo depozitarja o vsaki bistveni spremembi obsega svojih pristojnosti. Člen 20 Začetek veljavnosti 1. Konvencija začne veljati devetdeseti dan po datumu deponiranja šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. 2. Za odstavek 1 tega člena se listina, ki jo deponira organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ne šteje kot dodatna k listinam, ki so jih deponirale države članice te organizacije. 3. Za državo ali organizacijo iz člena 17, ki ratificira, sprejme ali odobri to konvencijo ali k njej pristopi po deponiranju šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, začne konvencija veljati devetdeseti dan po datumu, ko je ta država ali organizacija deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Člen 21 Odpoved Kadar koli po treh letih od datuma, ko je konvencija za določeno pogodbenico začela veljati, lahko ta pogodbenica konvencijo odpove s pisnim uradnim obvestilom depozitarju. Taka odpoved začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko jo je depozitar prejel. Člen 22 Verodostojna besedila Izvirnik te konvencije, katerega besedila v angleščini, franco- ščini in ruščini so enako verodostojna, se hrani pri generalnem sekretarju Združenih narodov. V POTRDITEV TEGA so podpisani pooblaščeni podpisali to konvencijo. SESTAVLJENO v Aarhusu (Danska) petindvajsetega junija tisoč devetsto osemindevetdeset. in za to pravilno L 124/14 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 PRILOGA I SEZNAM DEJAVNOSTI IZ ODSTAVKA (1)(a) ČLENA 6 1. Energetika: — rafinerije nafte in plina, — obrati za uplinjanje in utekočinjanje, — termoelektrarne in druge kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo 50 megavatov (MW) ali več, — koksarne, — jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji, vključno z razstavitvijo ali razgradnjo takih elektrarn ali reaktorjev (1) (razen raziskovalnih objektov za proizvodnjo in pretvorbo cepljivih in oplodljivih materialov, katerih največja moč ne presega 1 kW stalne toplotne obremenitve), — obrati za predelavo ožarčenega jedrskega goriva, — obrati: — za proizvodnjo ali obogatitev jedrskega goriva, — za obdelavo ožarčenega jedrskega goriva ali visokoradioaktivnih odpadkov, — za končno odlaganje ožarčenega jedrskega goriva, — izključno za končno odlaganje radioaktivnih odpadkov, — izključno za skladiščenje (načrtovano za več kot 10 let) ožarčenega jedrskega goriva ali radioaktivnih odpadkov zunaj mesta proizvodnje. 2. Proizvodnja in predelava kovin: — obrati za praženje ali sintranje rud (vključno s sulfidnimi rudami), — obrati za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno s kontinuirnim litjem, z zmogljivostjo več kot 2,5 tone na uro, — obrati za predelavo železa in jekla: (i) obrati za vroče valjanje z zmogljivostjo več kot 20 ton surovega jekla na uro, (ii) kovačije, v katerih uporabljena toplotna moč presega 20 MW, in s kladivi, katerih energija je večja od 50 kilodžulov na kladivo, (iii) nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin z vložkom več kot 2 toni surovega jekla na uro; (1) Jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji se ne štejejo več za take obrate, če so bili jedrsko gorivo in drugi radioaktivno onesnaženi elementi trajno odstranjeni iz obrata. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/15 — livarne železa in jekla s proizvodno zmogljivostjo več kot 20 ton na dan, — obrati: (i) (ii) za proizvodnjo surovih barvnih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemičnimi ali elektrolitskimi postopki; za taljenje in legiranje barvnih kovin, vključno z izrabljenimi izdelki za predelavo (rafinacija, litje itd. ) s talilno zmogljivostjo več kot 4 tone na dan za svinec in kadmij ali 20 ton na dan za vse druge kovine; — obrati za površinsko obdelavo kovin in plastičnih mas z uporabo elektrolitskih ali kemičnih postopkov v kadeh s prostornino več kot 30 m3. 3. Nekovinska industrija: — obrati za proizvodnjo cementnega klinkerja v rotacijskih pečeh s proizvodno zmogljivostjo več kot 500 ton na dan ali apna v rotacijskih pečeh s proizvodno zmogljivostjo več kot 50 ton na dan ali v drugih pečeh s proizvodno zmogljivostjo več kot 50 ton na dan, — obrati za proizvodnjo azbesta in azbestnih izdelkov, — obrati za proizvodnjo stekla, vključno s steklenimi vlakni, s talilno zmogljivostjo več kot 20 ton na dan, — obrati za taljenje nekovin, vključno s proizvodnjo mineralnih vlaken, s talilno zmogljivostjo več kot 20 ton na dan, — obrati za izdelavo keramičnih izdelkov z žganjem, posebno strešnikov, opek, ognjevzdržnih opek, ploščic, lončevine ali porcelana, s proizvodno zmogljivostjo več kot 75 ton na dan in/ali z zmogljivostjo peči več kot 4 m3 in vložkom v posamezno peč več kot 300 kg/m3. Kemična industrija: proizvodnja v okviru kategorij dejavnosti 4. industrijski ravni s kemično predelavo snovi ali skupin snovi iz pododstavkov (a) do (g): iz tega odstavka pomeni proizvodnjo na (a) kemični obrati za proizvodnjo osnovnih organskih kemikalij, kot so: (i) enostavni ogljikovodiki (ciklični ali neciklični, nasičeni ali nenasičeni, alifatski ali aromatski); (ii) ogljikovodiki z vezanim kisikom, kot so alkoholi, aldehidi, ketoni, karboksilne kisline, estri, acetati, etri, peroksidi, epoksi smole; (iii) žveplovi ogljikovodiki; (iv) dušikovi ogljikovodiki, kot so amini, amidi, dušikove, nitro- ali nitratne spojine, nitrili, cianati, izocianati; (v) ogljikovodiki z vezanim fosforjem; (vi) halogeni ogljikovodiki; (vii) organokovinske spojine; (viii) osnovne plastične mase (polimeri, sintetična vlakna in vlakna na osnovi celuloze); (ix) sintetične gume; (x) barve in pigmenti; (xi) površinsko aktivne snovi; L 124/16 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 (b) kemični obrati za proizvodnjo osnovnih anorganskih kemikalij, kot so: (i) (ii) plini, kot so amoniak, klor ali vodikov klorid, fluor ali vodikov fluorid, ogljikovi oksidi, žveplove spojine, dušikovi oksidi, vodik, žveplov dioksid, karbonilklorid; kisline, kot so kromova kislina, fluorovodikova kislina, fosforjeva kislina, dušikova kislina, klorovodikova kislina, žveplova kislina, oleum, žveplasta kislina; (iii) lugi, kot so amonijev hidroksid, kalijev hidroksid, natrijev hidroksid; (iv) soli, kot so amonijev klorid, kalijev klorat, kalijev karbonat, natrijev karbonat, perborat, srebrov nitrat; (v) nekovine, kovinski oksidi ali druge anorganske spojine, kot so kalcijev karbid, silicij, silicijev karbid; (c) kemični obrati za proizvodnjo fosfornih, dušikovih ali kalijevih gnojil (enostavnih ali sestavljenih); (d) kemični obrati za proizvodnjo osnovnih sredstev za varstvo rastlin in biocidov; (e) obrati, v katerih se uporabljajo kemični ali biološki postopki za proizvodnjo osnovnih farmacevtskih izdelkov; (f) kemični obrati za proizvodnjo eksplozivnih snovi; (g) kemični obrati, v katerih se s kemičnimi ali biološkimi postopki proizvajajo beljakovinski dodatki krme, encimi in druge beljakovinske snovi. 5. Ravnanje z odpadki: — obrati za sežiganje, predelavo, kemično obdelavo ali odlaganje nevarnih odpadkov, — obrati za sežiganje komunalnih odpadkov z zmogljivostjo več kot 3 tone na uro, — obrati za odstranjevanje nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo več kot 50 ton na dan, — odlagališča, ki sprejmejo več kot 10 ton odpadkov na dan ali s skupno zmogljivostjo več kot 25 000 ton, razen odlagališč za inertne odpadke. 6. Čistilne naprave za odpadno vodo z zmogljivostjo za več kot 150 000 populacijskih ekvivalentov. 7. Industrijski obrati za: (a) proizvodnjo papirne kaše iz lesa ali podobnih vlaknatih materialov; (b) proizvodnjo papirja in lepenke s proizvodno zmogljivostjo več kot 20 ton na dan. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/17 8. (a) Gradnja prog za železniški promet na dolge razdalje in letališč (1) z osnovno dolžino vzletnih stez 2 100 m ali več; (b) gradnja avtocest in hitrih cest (2); (c) gradnja novih štiri- ali večpasovnih cest ali premestitev in/ali razširitev obstoječih dvo- ali manjpasovnih cest v štiri- ali večpasovne ceste, če je neprekinjena dolžina take nove ali premeščene in/ali razširjene ceste 10 ali več km. 9. (a) Notranje plovne poti in pristanišča za promet po notranjih plovnih poteh za plovila z nosilnostjo več kot 1 350 ton; (b) trgovska pristanišča, pomoli za natovarjanje in raztovarjanje, povezani s kopnim, in zunanja pristanišča (razen trajektnih pomolov), ki lahko sprejmejo plovila z nosilnostjo več kot 1 350 ton. 10. Črpanje podtalnice ali sistemi za umetno bogatenje podtalnice, če je letna količina načrpane ali obogatene vode enaka ali večja od 10 milijonov kubičnih metrov. 11. (a) Objekti za prenos vode med porečji, če je prenos namenjen preprečevanju morebitnega pomanjkanja vode in če je količina prenesene vode večja od 100 milijonov kubičnih metrov na leto; (b) v vseh drugih primerih objekti za prenos vode med porečji, če je večletni povprečni pretok porečja, v katerem se voda črpa, večji od 2 000 milijonov kubičnih metrov na leto in če je količina prenesene vode večja od 5 % tega pretoka. V obeh primerih ni zajet prenos vodovodne pitne vode. 12. Komercialno črpanje nafte in zemeljskega plina, če količina načrpane nafte presega 500 ton na dan in 500 000 kubičnih metrov plina na dan. Jezovi in drugi objekti za zadrževanje ali trajno skladiščenje vode, če nova ali dodatna količina zadržane ali 13. uskladiščene vode presega 10 milijonov kubičnih metrov. 14. Cevovodi za plin, nafto ali kemikalije s premerom več kot 800 mm in dolžino več kot 40 km. 15. Obrati za intenzivno rejo perutnine ali prašičev z več kot: (a) 40 000 mest za perutnino; (b) 2 000 mest za pitance (težje od 30 kg); ali (c) 750 mest za plemenske svinje. 16. Kamnolomi in površinski kopi, če pridobivalna površina presega 25 hektarjev, ali kopanje šote, če pridobivalna površina presega 150 hektarjev. 17. Gradnja nadzemne električne napeljave z napetostjo 220 kV ali več in dolžino več kot 15 km. 18. Objekti za skladiščenje nafte, petrokemičnih ali kemičnih izdelkov z zmogljivostjo 200 000 ton ali več. 19. Druge dejavnosti: (1) (2) V tej konvenciji „letališče“ pomeni letališče, ki je skladno z opredelitvijo v Čikaški konvenciji iz leta 1944, s katero je bila ustanovljena Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (Priloga 14). V tej konvenciji „hitra cesta“ pomeni cesto, ki je skladna z opredelitvijo v Evropskem sporazumu o glavnih mednarodnih prometnih žilah z dne 15. novembra 1975. L 124/18 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 — obrati za predhodno obdelavo (postopki, kot so pranje, beljenje, mercerizacija) ali barvanje vlaken ali tkanin, katerih zmogljivost obdelave presega 10 ton na dan, — obrati za strojenje kož, katerih zmogljivost obdelave presega 12 ton končnih izdelkov na dan, (a) klavnice z zmogljivostjo zakola več kot 50 ton na dan; (b) obdelava in predelava za proizvodnjo živil iz: (i) (ii) živalskih surovin (razen mleka) s proizvodno zmogljivostjo več kot 75 ton končnih izdelkov na dan; rastlinskih surovin s proizvodno zmogljivostjo več kot 300 ton končnih izdelkov na dan (povprečna četrtletna vrednost); (c) obdelava in predelava mleka, če je količina zbranega mleka več kot 200 ton na dan (povprečna letna vrednost); — kafilerije z zmogljivostjo predelave več kot 10 ton na dan, — obrati za površinsko obdelavo snovi, predmetov ali izdelkov z uporabo organskih topil, zlasti za apreturo, impregniranje proti vlagi, klejanje, barvanje, čiščenje ali tiskanje, premazovanje, impregniranje, s porabo več kot 150 kg na uro ali več kot 200 ton na leto, razmaščevanje, — obrati za proizvodnjo ogljika (antracita) ali elektrografita s sežiganjem ali grafitizacijo. 20. Dejavnost, ki ni omenjena v odstavkih 1 do 19 in za katero je udeležba javnosti v skladu z notranjo zakonodajo predvidena s postopkom presoje vplivov na okolje. 21. Določba odstavka 1(a) člena 6 te konvencije se ne uporablja za nobeno od zgornjih naštetih dejavnosti, ki se izvaja manj kot dve leti izključno ali v glavnem za raziskave, razvoj in preizkušanje novih metod ali izdelkov, razen če bi lahko povzročila pomembne škodljive učinke na okolje ali zdravje. 22. Če sprememba ali razširitev dejavnosti sama po sebi izpolnjuje merila/mejne vrednosti, določene v tej prilogi, se zanjo odstavek 1(a) člena 6 te konvencije. Za vse druge spremembe ali razširitev dejavnosti se uporablja pododstavek odstavek 1(b) člena 6 te konvencije. 17. 5. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 124/19 PRILOGA II ARBITRAŽA Če se spor predloži v reševanje arbitraži v skladu z drugim odstavkom člena 16, morajo stranka ali stranke v 1. sporu obvestiti sekretariat o predmetu arbitraže in zlasti navesti člene konvencije, katerih razlaga ali uporaba je sporna. Sekretariat pošlje prejete informacije vsem pogodbenicam te konvencije. Razsodišče sestavljajo trije člani. Tožeča stranka ali stranke in druga stranka ali stranke v sporu imenujejo po 2. enega razsodnika in tako imenovana razsodnika sporazumno določita tretjega razsodnika, ki bo predsednik razsodišča. Ta ne sme biti državljan nobene od strank v sporu, ne sme imeti običajnega prebivališča na njihovem ozemlju, ne sme biti pri njih zaposlen, niti se ni s to zadevo kakor koli drugače ukvarjal. Če predsednik razsodišča ni bil določen v dveh mesecih od imenovanja drugega razsodnika, 3. imenuje predsednika izvršilni sekretar Gospodarske komisije za Evropo na zahtevo ene od strank v sporu v naslednjih dveh mesecih. Če ena od strank v sporu ne imenuje razsodnika v dveh mesecih po prejemu zahteve, lahko druga stranka o tem 4. obvesti izvršilnega sekretarja Gospodarske komisije za Evropo, ki v naslednjih dveh mesecih določi predsednika razsodišča. Ko je predsednik razsodišča določen, zahteva od stranke, ki ni imenovala razsodnika, da to stori v dveh mesecih. Če tega ne stori v tem roku, predsednik o tem obvesti izvršilnega sekretarja Gospodarske komisije za Evropo, ki imenuje razsodnika v naslednjih dveh mesecih. 5. Razsodišče sprejme svojo odločitev v skladu z mednarodnim pravom in določbami te konvencije. 6. Vsako razsodišče, ustanovljeno v skladu z določbami iz te priloge, pripravi svoj poslovnik. 7. Razsodišče sprejme odločitev o postopku in vsebini z večino glasov svojih članov. 8. Razsodišče lahko sprejme vse potrebne ukrepe za ugotovitev dejstev. 9. Stranke v sporu morajo olajšati delo razsodišča, z vsemi razpoložljivimi sredstvi pa morajo predvsem: (a) priskrbeti vso ustrezno dokumentacijo, sredstva za delo in informacije; (b) omogočiti razsodišču, da po potrebi vabi priče ali izvedence in pridobi njihovo pričevanje. 10. Stranke in razsodniki varujejo tajnost podatkov, ki jih prejmejo kot tajne med postopkom razsodišča. 11. Na zahtevo ene od strank lahko razsodišče predlaga začasne odredbe. 12. Če ena od strank v sporu ne pride pred razsodišče ali če ji ne uspe zagovarjati njenega primera, lahko druga stranka zahteva, da razsodišče nadaljuje postopek in sprejme končno odločitev. Odsotnost stranke ali dejstvo, da ji ni uspelo zagovarjati njenega primera, ne sme biti ovira za nadaljevanje postopka. 13. Razsodišče lahko obravnava in določi nasprotne zahtevke, ki izhajajo neposredno iz predmeta spora. L 124/20 SL Uradni list Evropske unije 17. 5. 2005 14. Če razsodišče zaradi posebnih okoliščin primera ne določi drugače, krijejo stroške razsodišča, vključno z denarnim nadomestilom za njegove člane, stranke v sporu v enakih deležih. Razsodišče vodi evidenco vseh svojih stroškov in predloži strankam končni obračun stroškov. 15. Vsaka pogodbenica te konvencije, ki ima pravni interes v sporni zadevi in jo odločitev v tej zadevi lahko prizadene, lahko s soglasjem razsodišča vstopi v postopek. 16. Razsodišče izda razsodbo v petih mesecih od datuma, ko je bilo ustanovljeno, razen če ugotovi, da je treba ta rok podaljšati, vendar le za obdobje, ki ne sme biti daljše od petih mesecev. 17. Razsodbi razsodišča je treba priložiti utemeljitev. Razsodba je dokončna in zavezujoča za vse stranke v sporu. Razsodišče pošlje razsodbo strankam v sporu in sekretariatu. Sekretariat pošlje prejete informacije vsem pogodbenicam te konvencije. 18. Morebiten spor med strankami zaradi razlage ali izvršitve arbitražne odločbe lahko katera koli stranka predloži razsodišču, ki je razsodbo izdalo, če pa to ni več mogoče, pa drugemu razsodišču, ki se v ta namen ustanovi na enak način kot prvo


title: Susitarimas dėl visuotinių techninių taisyklių nustatymo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse

eurovoc_concepts:
international cooperation
motor vehicle
multilateral agreement
technical regulations
vehicle parts

formats: html pdf print

text: 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 143 22000A0210(01) L 35/14 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 2 10 1 PRIEDAS SUSITARIMAS dėl visuotinių techninių taisyklių nustatymo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS: PREAMBULĖ NUSPRENDUSIOS priimti susitarimą, kuriuo būtų nustatyta tvarka, skatinanti kurti visuotinius techninius reglamentus, užtikrinančius ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, aukšto lygio saugą, aplinkos apsaugą, energijos efektyvumą ir apsaugą nuo vagysčių; NUSPRENDUSIOS, kad toks procesas taip pat skatina esamų techninių reglamentų derinimą, subnacionalinių, nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų teisės patvirtinti ir naudoti techninius reglamentus sveikatos, saugos, aplinkos apsaugos, energijos efektyvumo ir apsaugos nuo vagysčių srityse, kurie yra griežtesni negu nustatytieji visuotiniu mastu, pripažinimą; TURĖDAMOS ĮGALIOJIMUS sudaryti susitarimą pagal JT/EEK Kompetencijos nuostatų 1 paragrafo a punktą ir JT/EEK darbo reglamento XIII skyriaus 50 taisyklę PRIPAŽINDAMOS, kad šis Susitarimas nepažeidžia Susitariančiosios Šalies teisės ir prievolių pagal esamus tarptautinius susitarimus sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos klausimais; PRIPAŽINDAMOS, kad šis Susitarimas nepažeidžia Susitariančiosios Šalies teisių ir prievolių pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimus, įskaitant Susitarimą dėl techninių prekybos kliūčių (TPK), ir ketindamos pagal šį Susitarimą nustatyti visuotinius techninius reglamentus kaip pagrindą savo techniniams reglamentams laikantis šių susitarimų; KETINDAMOS, kad šio Susitarimo Susitariančiosios Šalys pagal šį Susitarimą nustatytus visuotinius techninius reglamentus naudotų kaip pagrindą savo techniniams reglamentams; PRIPAŽINDAMOS ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurias galima įtaisyti ir (arba) naudoti ratinėse transporto priemonėse, aukšto lygio saugos, aplinkos apsaugos, energijos efektyvumo ir apsaugos nuo vagysčių nuolatinio tobulinimo ir reikalavimo svarbą visuomenės sveikatai, saugai bei gerovei ir tolydžio didėjančios esamų ir būsimų techninių reglamentų ir su jais susijusių standartų konvergencijos potencialią vertę tarptautinei prekybai, vartotojų galimybei rinktis ir gaminių įperkamumui; PRIPAŽINDAMOS, kad Vyriausybės turi teisę siekti ir imtis veiksmų, kad sveikatingumo, saugos ir aplinkos apsaugos lygis būtų gerinamas, bei nuspręsti, ar pagal šį Susitarimą nustatyti visuotiniai techniniai reglamentai atitinka jų poreikius; PRIPAŽINDAMOS svarbų derinimo darbą, jau atliktą pagal 1958 m. susitarimą; PRIPAŽINDAMOS domėjimąsi saugos, aplinkos apsaugos, energijos ir apsaugos nuo vagysčių problemomis ir jų ekspertizę bei patirtį įvairiuose geografiniuose regionuose sprendžiant tas problemas bei to domėjimosi ir patirties vertę rengiant visuotinius techninius reglamentus, kad būtų galima padėti siekti tų patobulinimų ir mažinti skirtumus; NORĖDAMOS skatinti, kad nustatyti visuotiniai techniniai reglamentai būtų nustatyti besivystančiose šalyse, atsižvelgiant į tų šalių ypatingas problemas ir aplinkybes, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; NORĖDAMOS, kad, rengiant visuotinius techninius reglamentus, pagal skaidrias procedūras būtų deramai apsvarstyti Susitariančiųjų Šalių taikomi techniniai reglamentai ir kad toks svarstymas apimtų naudos ir sąnaudų efektyvumo lyginamąją analizę; PRIPAŽINDAMOS, kad nustatyti visuotiniai techniniai reglamentai, teikiantys aukštą apsaugos lygį, skatins atskiras šalis daryti išvadą, kad tie reglamentai užtikrins apsaugą ir eksploataciją, reikalingą jų jurisdikcijoje; PRIPAŽINDAMOS transporto priemonių degalų kokybės poveikį transporto priemonių ekologinei kontrolei, žmonių sveikatai ir degalų naudojimo efektyvumui; ir PRIPAŽINDAMOS, kad, rengiant visuotinius techninius reglamentus pagal šį Susitarimą, ypač svarbu taikyti skaidrias procedūras ir kad šis rengimo procesas turi būti suderinamas su šio Susitarimo Susitariančiųjų Šalių reguliuojamosios veiklos procesais, 144 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. SUSITARĖ: 1 straipsnis Tikslas 1. 1. Šio Susitarimo tikslas: 1. 1. 1. 1. 1. 2. 1. 1. 3. nustatyti visuotinį procesą, kuriuo Susitariančiosios Šalys iš visų pasaulio regionų gali kartu kurti visuotinius techninius reglamentus dėl ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, saugos, aplinkos apsaugos, energijos efektyvumo ir apsaugos nuo vagysčių; užtikrinti, kad rengiant visuotinius techninius reglamentus būtų deramai ir objektyviai atsižvelgta į esamus Susitariančiųjų Šalių techninius reglamentus ir JT/EEK reglamentus; užtikrinti, kad būtų objektyviai atsižvelgta į geriausios turimos technologijos analizę, santykinį naudos ir sąnaudų efektyvumą rengiant visuotinius techninius reglamentus; 1. 1. 4. užtikrinti, kad procedūros, taikomos rengiant visuotinius techninius reglamentus būtų skaidrios; 1. 1. 5. 1. 1. 6. pasiekti pasaulio bendruomenėje aukštus saugos, aplinkos apsaugos, energijos efektyvumo ir apsaugos nuo vagysčių lygius ir užtikrinti, kad veikla pagal šį Susitarimą neskatintų ar netaptų priežastimi sumažinti šį lygį Susitariančiųjų Šalių jurisdikcijoje, įskaitant subnacionalinį lygmenį; sumažinti technines kliūtis tarptautinėje prekyboje suderinant esamus Susitariančiųjų Šalių techninius reglamentus bei JT/EEK reglamentus ir rengiant naujus visuotinius techninius reglamentus, reglamentuojančius ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse priemonėse, saugą, aplinkos apsaugą, energijos efektyvumą ir apsaugą nuo vagysčių, atitinkančius aukšto lygio saugos ir aplinkos apsaugos siekimą ir kitus pirmiau išdėstytus tikslus; ir 1. 1. 7. užtikrinti, kad tais atvejais, kai reikalingi alternatyvūs griežtumo lygiai siekiant palengvinti reguliavimo veiklą tam tikrose šalyse, ypač besivystančiose šalyse, būtų atsižvelgta į ir tokias reikmes rengiant ir įtvirtinant visuotinius techninius reglamentus. 1. 2. Šis Susitarimas turi veikti lygia greta su 1958 m. susitarimu, nedarydamas poveikio susitarimų instituciniam autonomiškumui. 2 straipsnis Susitariančiosios Šalys ir patariamasis statusas 2. 1. 2. 2. 2. 3. Šio Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis gali tapti šalys, kurios yra Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) narės, regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurias yra įkūrusios EEK šalys narės ir šalys, kurios yra priimtos į EEK su patariamojo balso teise pagal EEK kompetencijos nuostatų 8 pastraipą. Šio Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis gali tapti šalys, kurios yra Jungtinių Tautų narės ir kurios dalyvauja tam tikroje EEK veikloje pagal EEK kompetencijos nuostatų 11 pastraipą, ir tokių šalių įsteigtos regioninės ekonominės integracijos organizacijos. Bet kuri specializuota agentūra ir organizacija, tarpvyriausybines organizacijas ir nevyriausybines organizacijas, kurioms Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba yra suteikusi patariamąjį statusą, gali tuo pačiu statusu dalyvauti bet kurios darbo grupės posėdžiuose, kai svarstomas bet kuris tai agentūrai ar organizacijai aktualus klausimas. įskaitant 3 straipsnis Vykdomasis komitetas 3. 1. Susitariančiųjų Šalių atstovai sudaro šio Susitarimo vykdomąjį komitetą ir ne rečiau kaip kartą per metus tokios sudėties renkasi posėdžiauti. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 145 3. 2. 3. 3. 3. 3. 1. 3. 3. 2. Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklės yra išdėstytos šio Susitarimo B priede. Vykdomasis komitetas: yra atsakingas už šio Susitarimo įgyvendinimą, įskaitant veiklos pagal šį Susitarimą prioritetų nustatymą; svarsto visas darbo grupių rekomendacijas ir ataskaitas dėl visuotinių techninių reglamentų pagal šį Susitarimą nustatymo; ir 3. 3. 3. atlieka kitas funkcijas, kurios gali būti reikalingos pagal šį Susitarimą. 3. 4. 3. 5. 4. 1. 4. 1. 1. Vykdomasis komitetas priima galutinį sprendimą nusprendžiant, ar įtraukti reglamentus į Kandidatų visuotinių techninių reglamentų kompendiumą ir nustatyti visuotinius techninius reglamentus. Vykdomasis komitetas, atlikdamas savo funkcijas, naudojasi visų susijusių šaltinių informacija, kada tik jis mano, kad taip reikia daryti. 4 straipsnis Techniniams reglamentams taikomi kriterijai Kad būtų įtrauktas į sąrašą pagal 5 straipsnį ar nustatytas pagal 6 straipsnį, techninis reglamentas turi atitikti šiuos kriterijus: pateikti aiškų ratinių transporto priemonių, įrangos ir (arba) dalių, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse ir kurioms taikomas tas reglamentas, aprašą; 4. 1. 2. nustatyti reikalavimus, kurie: 4. 1. 2. 1. nustato aukšto lygio saugą, aplinkos apsaugą, energijos efektyvumą ar apsaugą nuo vagysčių; ir 4. 1. 2. 2. kur tikslinga, yra apibūdinti pagal eksploatacines, o ne konstrukcines savybes; 4. 1. 3. apima: 4. 1. 3. 1. testavimo būdą, kuriuo turi būti įrodomas reglamento laikymasis; 4. 1. 3. 2. 4. 1. 3. 3. 4. 2. reglamentams, įtrauktiniems į sąrašą pagal 5 straipsnį, atitinkamais atvejais - aiškų patvirtinimo arba ir gamybos atitikties ar sertifikavimo žymenų ir (arba) etikečių, reikalingų tipo patvirtinimui, gamintojo atliekamo sertifikavimo reikalavimų aprašą; ir jei taikytina, rekomenduojamą minimalų naujos produkcijos įsisavinimo laikotarpį, paremtą pagrįstumo ir įgyvendinamumo sumetimais, kurį Susitariančioji Šalis turėtų numatyti prieš reikalaudama reglamento laikymosi. Visuotinis techninis reglamentas gali nurodyti alternatyvius nevisuotinius griežtumo ar eksploatavimo lygius ir atitinkamas testavimo procedūras tais atvejais, kai reikia palengvinti tam tikrų šalių, ypač besivystančių šalių reguliuojamąją veiklą. Kandidatų visuotinių techninių reglamentų kompendiumas 5 straipsnis 5. 1. Parengiamas ir naudojamas Susitariančiųjų Šalių techninių reglamentų, išskyrus JT/EEK reglamentus, kuriuos siūloma derinti arba įteisinti kaip visuotinius techninius reglamentus, kompendiumas (vadinamasis Kandidatų kompendiumas). 5. 2. Techninių reglamentų įtraukimas į Kandidatų kompendiumą Bet kuri Susitariančioji Šalis Vykdomajam komitetui gali pateikti prašymą įtraukti bet kurį techninį reglamentą, kurį tokia Susitariančioji Šalis taikė, taiko ar yra įteisinusi būsimam taikymui, į Kandidatų kompendiumą. 5. 2. 1. Kartu su šio straipsnio 5. 2 dalyje nurodytu prašymu pateikiama: 5. 2. 1. 1. tokio reglamento kopija; 5. 2. 1. 2. bet kuri turima tokį reglamentą patvirtinanti techninė dokumentacija, įskaitant dokumentaciją apie geriausią esamą technologiją, santykinę naudą ir išlaidų efektyvumą; ir 146 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. 5. 2. 1. 3. bet kurių žinomų esamų ar būsimų atitinkamų tarptautinių savanoriškai naudojamų standartų nuorodos. 5. 2. 2. Vykdomasis komitetas svarsto visus prašymus, kurie atitinka 4 straipsnio ir šio straipsnio 5. 2. 1 dalies reikalavimus. Techninis reglamentas įtraukiamas į Kandidatų kompendiumą, jei už jį balsuojama pagal B priedo 7 straipsnio 7. 1 dalį. Kartu su prašymu dėl to reglamento pateikta dokumentacija pridedama prie to įtraukto techninio reglamento. 5. 2. 3. Reglamentą, dėl kurio buvo pateiktas prašymas, Generalinis Sekretorius įtraukia į Kandidatų kompendiumą nuo tos dienos, kai jam buvo pritarta už jį balsuojant pagal šio straipsnio 5. 2. 2 dalį. 5. 3. Įtrauktų techninių reglamentų išbraukimas iš Kandidatų kompendiumo Įtrauktas techninis reglamentas išbraukiamas iš Kandidatų kompendiumo: 5. 3. 1. 5. 3. 2. Visuotiniame registre įtvirtinus visuotinį techninį reglamentą, apimantį reikalavimus gaminiui skirtus tiems patiems eksploataciniams ar konstrukciniams charakteristikų elementamskaip ir įtrauktame techniniame reglamente; praėjus penkeriems metams nuo reglamento įtraukimo į Kandidatų kompendiumą pagal šį straipsnį ir pasibaigus kiekvienam paskesniam penkerių metų laikotarpiui, jei Vykdomasis komitetas, balsuodamas už pagal B priedo 7 straipsnio 7. 1 dalį, dar kartą nepatvirtina to techninio reglamento įtraukimo į Kandidatų kompendiumą; arba 5. 3. 3. gavus Susitariančiosios Šalies, kurios prašymu tas techninis reglamentas buvo iš pradžių įtrauktas, rašytinį prašymą. Tokiame prašyme nurodomi reglamento išbraukimo motyvai. 5. 4. Susipažinimas su dokumentais Su visais dokumentais, kuriuos Vykdomasis komitetas svarsto pagal šį Susitarimą, galima viešai susipažinti. 6 straipsnis Visuotinių techninių reglamentų registras 6. 1. Sukuriamas ir naudojamas pagal šį straipsnį parengtų ir nustatytų visuotinių techninių reglamentų registras. Šis registras vadinamas Visuotiniu registru. 6. 2. Visuotinių techninių reglamentų įtvirtinimas Visuotiniame registre derinant esamus reglamentus techninį reglamentą Susitariančioji Šalis gali pateikti pasiūlymą parengti suderintą visuotinį eksploatacinių ar konstrukcinių charakteristikų elementams, kuriems buvo skirti techniniai reglamentai, įtraukti į Kandidatų kompendiumą, ar JR/EEK reglamentai, arba abiejų tipų reglamentai. 6. 2. 1. Šio straipsnio 6. 2 dalyje nurodytame pasiūlyme pateikiama: 6. 2. 1. 1. siūlomo visuotinio techninio reglamento tikslo paaiškinimas; 6. 2. 1. 2. apibūdinamasis aprašas arba, jei yra, siūlomo visuotinio techninio reglamento teksto projektas; 6. 2. 1. 3. turima dokumentacija, kuri gali palengvinti pranešime, kurio reikalaujama pagal šio straipsnio 6. 2. 4. 2. 1 dalį, aptartinų klausimų analizę; 6. 2. 1. 4. visų techninių reglamentų Kandidatų kompendiume ir JT/EEK reglamentų, kurie skirti tiems patiems eksploatacinių ar konstrukcinių charakteristikų elementams, kuriems skirtas siūlomasis techninis reglamentas, sąrašas; ir 6. 2. 1. 5. bet kurių žinomų esamų ar būsimų atitinkamų tarptautinių savanoriškai naudojamų standartų nuorodos. 6. 2. 2. Kiekvienas šio straipsnio 6. 2. 1 dalyje nurodytas pasiūlymas pateikiamas Vykdomajam komitetui. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 147 6. 2. 3. Vykdomasis komitetas neperduoda jokiai darbo grupei jokio pasiūlymo, jei jis nustato, kad jis neatitinka 4 straipsnio ir šio straipsnio 6. 2. 1 dalies reikalavimų. Visus kitus pasiūlymus jis gali perduoti atitinkamai darbo grupei. 6. 2. 4. Atsakydama į jai perduotą pasiūlymą derinimo būdu parengti visuotinį techninį reglamentą, darbo grupė taiko skaidrias procedūras, kad: 6. 2. 4. 1. parengtų rekomendacijas dėl visuotinio techninio reglamento: 6. 2. 4. 1. 1. svarstydama siūlomo visuotinio techninio reglamento tikslą ir būtinumą nustatyti alternatyvius griežtumo arba eksploatacijos lygius; 6. 2. 4. 1. 2. nagrinėdama visus techninius reglamentus, įtrauktus į Kandidatų kompendiumą, ir JT/EEK reglamentus, skirtus tiems patiems eksploatacijos elementams; 6. 2. 4. 1. 3. nagrinėdama visą dokumentaciją, kuri yra pridėta prie šio straipsnio 6. 2. 4. 1. 2 dalyje nurodytų reglamentų; 6. 2. 4. 1. 4. nagrinėdama visus turimus funkcinio lygiavertiškumo, svarbaus svarstant siūlomą visuotinį techninį reglamentą, įvertinimus, įskaitant susijusių standartų įvertinimus; 6. 2. 4. 1. 5. tikrindama, ar tas visuotinis techninis reglamentas atitinka reglamentui keliamą tikslą ir 4 straipsnio kriterijus; ir 6. 2. 4. 1. 6. deramai apsvarstydama galimybę, kad tas techninis reglamentas būtų nustatytas pagal 1958 m. susitarimą. 6. 2. 4. 2. Vykdomajam komitetui pateikia: 6. 2. 4. 2. 1. rašytinį pranešimą, kuriame išdėstoma jos rekomendacija dėl visuotinio techninio reglamento, įskaitant visus techninius duomenis ir informaciją, kurie buvo svarstomi rengiant rekomendaciją, apibūdinama, kaip buvo svarstoma šio straipsnio 6. 2. 4. 1 dalyje nurodyta informacija, ir išdėstomas rekomendacijos pagrindimas, įskaitant paaiškinimą dėl bet kurių alternatyvių reguliavimo reikalavimų ir svarstytų požiūrių pripažinimo netinkamais; ir 6. 2. 4. 2. 2. bet kurio rekomenduojamo visuotinio techninio reglamento tekstą. 6. 2. 5. Vykdomasis komitetas, taikydamas skaidrias procedūras: 6. 2. 5. 1. nustato, ar rekomendacijos dėl visuotinio techninio reglamento ir pranešimas yra pagrįsti pakankamu ir visapusišku šio straipsnio 6. 2. 4. 1 dalyje nurodytos veiklos atlikimu. Jei Vykdomasis komitetas nustato, kad rekomendacijos, pranešimas ir (arba) rekomenduojamo visuotinio techninio reglamento tekstas yra netinkami, jis grąžina reglamentą ir pranešimą darbo grupei, kad ji juos peržiūrėtų ar papildomai pataisytų; 6. 2. 5. 2. svarsto dėl rekomenduojamo visuotinio techninio reglamento nustatymo B priedo 7 straipsnio 7. 2 dalyje nustatyta tvarka. Reglamentas įtraukiamas į Visuotinį registrą, jeigu Vykdomasis komitetas tam reglamentui vieningai balsuodamas pritaria. 6. 2. 6. 6. 2. 7. Visuotinis techninis reglamentas laikomas įtrauktu į Visuotinį registrą nuo tos dienos, kai Vykdomasis komitetas tam reglamentui vieningai balsuodamas pritaria. Vykdomajam komitetui įtvirtinus visuotinį techninį reglamentą, Sekretoriatas prie to reglamento prideda visų reikalingų dokumentų, įskaitant pasiūlymo, pateikto pagal šio straipsnio 6. 2. 1 dalį bei rekomendacijų ir pranešimo, privalomo pagal šio straipsnio 6. 2. 4. 2. 1 dalį, kopijas. 6. 3. Naujų visuotinių techninių reglamentų įtraukimas į Visuotinį registrą Susitariančioji Šalis gali pateikti pasiūlymą parengti naują visuotinį techninį reglamentą eksploatacinių ar konstrukcinių charakteristikų elementams, kuriems nebuvo skirti techniniai reglamentai, įtraukti į Kandidatų kompendiumą, ar JT/EEK reglamentai. 6. 3. 1. Šio straipsnio 6. 3 dalyje nurodytame pasiūlyme pateikiama: 6. 3. 1. 1. siūlomo naujo visuotinio techninio reglamento tikslo paaiškinimas, grindžiamas kuo išsamesniais objektyviais duomenimis; 148 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. 6. 3. 1. 2. apibūdinamasis aprašas arba, jei yra, siūlomo naujo visuotinio techninio reglamento teksto projektas; 6. 3. 1. 3. turima dokumentacija, kuri gali palengvinti pranešime, kurio reikalaujama pagal šio straipsnio 6. 3. 4. 2. 1 dalį, aptartinų klausimų analizę; 6. 3. 1. 4. bet kurių žinomų esamų atitinkamų tarptautinių savanoriškai naudojamų standartų nuorodos. 6. 3. 2. Kiekvienas šio straipsnio 6. 3. 1 dalyje nurodytas pasiūlymas pateikiamas Vykdomajam komitetui. 6. 3. 3. Vykdomasis komitetas neperduoda jokiai darbo grupei jokio pasiūlymo, jei jis nustato, kad jis neatitinka 4 straipsnio ir šio straipsnio 6. 3. 1 dalies reikalavimų. Visus kitus pasiūlymus jis gali perduoti atitinkamai darbo grupei. 6. 3. 4. Atsakydama į jai perduotą pasiūlymą parengti naują visuotinį techninį reglamentą, darbo grupė taiko skaidrias procedūras, kad: 6. 3. 4. 1. parengtų rekomendacijas dėl naujo visuotinio techninio reglamento: 6. 3. 4. 1. 1. svarstydama siūlomo naujo visuotinio techninio reglamento tikslą ir būtinumą nustatyti alternatyvius griežtumo arba eksploatacijos lygius; 6. 3. 4. 1. 2. svarstydama techninį pagrindimą; 6. 3. 4. 1. 3. svarstydama ekonominį pagrindimą; 6. 3. 4. 1. 4. naginėdama naudingumą, įskaitant bet kurių alternatyvių reguliavimo reikalavimų ir svarstomų požiūrių naudingumą; 6. 3. 4. 1. 5. lygindama rekomenduojamo reglamento potencialų išlaidų efektyvumą su alternatyvių reguliavimo reikalavimų ir svarstomų požiūrių išlaidų efektyvumu; 6. 3. 4. 1. 6. tikrindama, ar naujas visuotinis techninis reglamentas atitinka to reglamento tikslą ir 4 straipsnyje išdėstytus kriterijus; ir 6. 3. 4. 1. 7. deramai apsvarstydama galimybę, kad tas techninis reglamentas būtų nustatytas pagal 1958 m. susitarimą; 6. 3. 4. 2. Vykdomajam komitetui pateikia: 6. 3. 4. 2. 1. rašytinį pranešimą, kuriame išdėstoma jos rekomendacija dėl naujo visuotinio techninio reglamento, įskaitant visus techninius duomenis ir informaciją, kurie buvo svarstomi rengiant rekomendaciją, apibūdinama, kaip buvo svarstoma šio straipsnio 6. 3. 4. 1 dalyje nurodyta informacija, ir išdėstomas rekomendacijos pagrindimas, įskaitant paaiškinimą dėl bet kurių alternatyvių reguliavimo reikalavimų ir svarstytų požiūrių pripažinimo netinkamais paaiškinimą; ir 6. 3. 4. 2. 2. bet kurio rekomenduojamo naujo visuotinio techninio reglamento tekstą. 6. 3. 5. Vykdomasis komitetas, taikydamas skaidrias procedūras: 6. 3. 5. 1. nustato, ar rekomendacijos dėl naujo visuotinio techninio reglamento ir pranešimas yra pagrįsti pakankamu ir visapusišku šio straipsnio 6. 3. 4. 1 dalyje nurodytos veiklos atlikimu. Jei Vykdomasis komitetas nustato, kad rekomendacijos, pranešimas ir (arba) rekomenduojamo naujo visuotinio techninio reglamento tekstas yra netinkami, jis grąžina reglamentą ir pranešimą darbo grupei, kad ji juos peržiūrėtų ar papildomai pataisytų; 6. 3. 5. 2. svarsto dėl rekomenduojamo naujo visuotinio techninio reglamento įvirtinimo B priedo 7 straipsnio 7. 2 dalyje nustatyta tvarka. Reglamentas įtraukiamas į Visuotinį registrą, jeigu Vykdomasis komitetas tam reglamentui vieningai balsuodamas pritaria. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 149 6. 3. 6. 6. 3. 7. Visuotinis techninis reglamentas laikomas įtrauktu į Visuotinį registrą nuo tos dienos, kai Vykdomasis komitetas tam reglamentui vieningai balsuodamas pritaria. Vykdomajam komitetui įtvirtinus naują visuotinį techninį reglamentą, Sekretoriatas prie to reglamento prideda visų reikalingų dokumentų, įskaitant pasiūlymo, pateikto pagal šio straipsnio 6. 3. 1 dalį bei rekomendacijų ir pranešimo, privalomo pagal šio straipsnio 6. 3. 4. 2. 1 dalį, kopijas. 6. 4 Nustatytų visuotinių techninių reglamentų keitimas Bet kuris visuotinis techninis reglamentas, įtrauktas į Visuotinį registrą, keičiamas šio straipsnio 6. 3 dalyje naujam visuotiniam techniniam reglamentui įtraukti į Visuotinį registrą nustatyta tvarka. 6. 5. Susipažinimas su dokumentais Su Visais darbo grupės rekomenduojant visuotinį dokumentais galima viešai susipažinti. techninį reglamentą svarstyti ar parengti Nustatytų visuotinių techninių reglamentų patvirtinimas ir pranešimas apie jų taikymą 7 straipsnis 7. 1. 7. 2. 7. 3. 7. 4. 7. 4. 1. 7. 4. 2. 7. 5. Susitariančioji Šalis, kuri balsuoja už visuotinio techninio reglamento nustatymą pagal šio Susitarimo 6 straipsnį, turi imtis veiksmų dėl to techninio reglamento pagal tos Susitariančiosios Šalies naudojamą tvarką, kad tokį techninį reglamentą patvirtintų savo atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose bei operatyviai siekti priimti galutinį sprendimą. Susitariančioji Šalis, kuri patvirtina nustatytą visuotinį techninį reglamentą savo atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, raštu praneša Generaliniam Sekretoriui dieną, nuo kurios ji pradės tą reglamentą taikyti. Pranešimas pateikiamas per 60 dienų nuo jos sprendimo patvirtinti reglamentą. Jei patvirtintame visuotiniame techniniame reglamente yra daugiau negu vienas griežtumo arba eksploatacijos lygis, pranešime nurodoma, kuriuos iš tų lygių Susitariančioji Šalis pasirinko. Susitariančioji Šalis, nurodyta šio straipsnio 7. 1 dalyje ir nusprendusi nustatyto visuotinio techninio reglamento nepatvirtinti savo atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, raštu praneša Generaliniam Sekretoriui apie savo sprendimą ir to sprendimo pagrindimą. Pranešimas pateikiamas per 60 dienų nuo jos sprendimo priėmimo. Susitariančioji Šalis, nurodyta šio straipsnio 7. 1 dalyje ir, pasibaigus vieneriems metams nuo reglamento įtraukimo į Visuotinį registrą, dar nėra patvirtinusi to techninio reglamento arba nusprendusi nepatvirtinti to reglamento savo atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, pateikia pranešimą apie reglamento padėtį savo vidaus procese. Pranešimas apie padėtį pateikiamas praėjus kiekvieniems paskesniems vieneriems metams, jei nesiima nei vieno iš tų veiksmo tam laikotarpiui pasibaigus. Kiekvienas pranešimas, reikalaujamas pagal šią straipsnio dalį: apima apibūdinimą veiksmų, kurių buvo imtasi per praėjusius metus pateikti reglamentą ir priimti galutinį sprendimą, ir nurodo numatomą tokio sprendimo datą; ir Generaliniam Sekretoriui pateikiamas ne vėliau kaip praėjus 60 dienų nuo vienerių metų laikotarpio, už kurį pranešimas pateikiamas, pabaigos. Susitariančioji Šalis, kuri priima gaminius, atitinkančius nustatytą visuotinį techninį reglamentą, nepatvirtindama to reglamento savo atitinkamuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose, Generaliniam Sekretoriui raštu praneša dieną, nuo kurios ji pradeda priimti tokius gaminius. Susitariančioji Šalis šį pranešimą pateikia per 60 dienų nuo tokio priėmimo pradžios. Jei įtvirtintame visuotiniame techniniame reglamente yra daugiau negu vienas griežtumo arba eksploatacijos lygis, pranešime nurodoma, kuriuos iš tų lygių Susitariančioji Šalis pasirinko. 150 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. 7. 6. 8. 1. 8. 2. techninį reglamentą savo atitinkamuose Susitariančioji Šalis, patvirtinusi nustatytą visuotinį įstatymuose ar kituose teisės aktuose, gali nuspręsti atšaukti arba iš dalies pakeisti įteisintą reglamentą. Prieš priimdama tokį sprendimą, Susitariančioji Šalis raštu praneša Generaliniam Sekretoriui apie savo ketinimą ir priežastis imtis tokio veiksmo. Ši pranešimo nuostata taip pat taikoma Susitariančiajai Šaliai, kuri yra priėmusi gaminius pagal šio straipsnio 7. 5 dalį ir ketina toliau nebepriimti tokių gaminių. Susitariančioji Šalis apie savo sprendimą patvirtinti kokius nors pakeitimus arba naują reglamentą praneša Generaliniam Sekretoriui per 60 dienų nuo to sprendimo. Susitariančioji Šalis, gavusi prašymą, nedelsdama pateikia tokio iš dalies pakeisto ar naujo reglamento kopijas kitoms Susitariančiosioms Šalims. 8 straipsnis Ginčų sprendimas Klausimai dėl nustatyto visuotinio techninio reglamento nuostatų perduodami spręsti Vykdomajam komitetui. Ginčai tarp dviejų ar daugiau Susitariančiųjų Šalių dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo kiek įmanoma sprendžiami tarpusavio konsultacijomis arba derybomis. Tais atvejais, kai šis procesas nepadeda išspręsti ginčų, atitinkamos Susitariančiosios Šalys gali susitarti prašyti Vykdomąjį komitetą išspręsti tą ginčą kaip nustatyta B priedo 7 straipsnio 7. 3 dalyje. 9 straipsnis Tapimas Susitariančiąja Šalimi 9. 1. Šalys ir regioninės ekonominės integracijos organizacijos, nurodytos 2 straipsnyje, gali tapti šio Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis: 9. 1. 1. pasirašydamos jį be išlygos dėl ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo; 9. 1. 2. pasirašydamos jį su išlyga, kad jis bus ratifikuojamas, priimamas ar patvirtinamas ir po to jį ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos; 9. 1. 3. jį priimdamos arba 9. 1. 4. prie jo prisijungdamos. 9. 2. 9. 3. 9. 3. 1. 9. 3. 2. 9. 4. Ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo raštai deponuojami Generaliniam Sekretoriui. Tapdama Susitariančiąja Šalimi: šiam Susitarimui įsigaliojus, kiekviena šalis ir regioninė ekonominės integracijos organizacija pagal 7 straipsnį pateikia pranešimą apie tai, kuriuos visuotinius techninius reglamentus, įtvirtintus pagal 6 straipsnį, ji patvirtins, ir apie bet kurį sprendimą priimti gaminius, atitinkančius bet kurį iš tų visuotinių techninių reglamentų, nepatvirtinant tų reglamentų savo atitinkamuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose. Jei įtvirtintame visuotiniame techniniame reglamente yra daugiau negu vienas griežtumo arba eksploatacijos lygis, pranešime nurodoma, kuriuos iš tų lygių ta Susitariančioji Šalis patvirtino ar priėmė; kiekviena regioninė ekonominės integracijos organizacija pareiškia dėl dalykų, kurie priklauso jos kompetencijai, kad jos valstybės narės perduoda įgaliojimus srityse, kurioms taikomas šis Susitarimas, įskaitant įgaliojimą priimti savo valstybes nares įpareigojančius sprendimus. Regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurios yra Susitariančiosios Šalys, nustoja būti Susitariančiosiomis Šalimis, kai jos netenka įgaliojimų, nurodytų pagal šio straipsnio 9. 3. 2 dalį, ir apie tai praneša Generaliniam Sekretoriui. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 151 10 straipsnis Pasirašymas 10. 1. Šį Susitarimą galima pasirašyti nuo 1998 m. birželio 25 d. 10. 2. Šį Susitarimą galima pasirašyti iki jo įsigaliojimo. 11 straipsnis Įsigaliojimas 11. 1. 11. 2. 11. 3. 12. 1. 12. 2. 13. 1. 13. 2. 13. 3. Šis Susitarimas ir jo priedai, kurie yra Susitarimo sudedamoji dalis, įsigalioja 30 dieną nuo tos dienos, kai mažiausiai penkios šalys ir (arba) regioninės ekonominės integracijos organizacijos tampa Susitariančiosiomis Šalimis pagal 9 straipsnį. Į minimalų penketą turi įeiti Europos bendrija, Japonija ir Jungtinės Amerikos Valstijos. Tačiau, jei praėjus 15 mėnesių nuo 10 straipsnio 10. 1 dalies nurodytos datos šio straipsnio 11. 1 dalyje nurodytos sąlygos neįvykdomos, šis Susitarimas ir jo priedai, kurie yra Susitarimo sudedamoji dalis, įsigalioja 30 dieną nuo tos dienos, kai mažiausiai aštuonios šalys ir (arba) regioninės ekonominės integracijos organizacijos tampa Susitariančiosiomis Šalimis pagal 9 straipsnį. Tokia įsigaliojimo data neturi būti anksčiau kaip praėjus 16 mėnesių nuo 10 straipsnio 10. 1 dalyje nurodytos datos. Bent viena iš to aštuoneto turi būti arba Europos bendrija, Japonija, arba Jungtinės Amerikos Valstijos. Kiekvienai šaliai ar regioninei ekonominės integracijos organizacijai, tampančiai Susitarimo Susitariančiąja Šalimi po jo įsigaliojimo, šis Susitarimas įsigalioja praėjus 60 dienų nuo tos dienos, kai tokia šalis ar regioninė ekonominės integracijos organizacija deponuoja savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo raštus. 12 straipsnis Pasitraukimas iš Susitarimo Susitariančioji Šalis gali pasitraukti Sekretoriui. iš šio Susitarimo pranešdama apie tai raštu Generaliniam Bet kurios Susitariančiosios Šalies pasitraukimas iš šio Susitarimo įsigalioja praėjus vieneriems metams nuo tos dienos, kai Generalinis Sekretorius gauna pranešimą pagal šio straipsnio 12. 1 dalį. 13 straipsnis Susitarimo pakeitimas Susitariančioji Šalis gali siūlyti šio Susitarimo ir šio Susitarimo priedų pakeitimus. Siūlomi pakeitimai perduodami Generaliniam Sekretoriui, kuris perduoda juo visoms Susitariančiosioms Šalims. Siūlomą pakeitimą, perduotą pagal šio straipsnio 13. 1 dalį, svarsto Vykdomasis komitetas savo kitame numatytame posėdyje. Jei dalyvaujančios ir balsuojančios Susitariančiosios Šalys vieningai balsuodamos pritaria pakeitimui, Vykdomasis komitetas apie jį praneša Generaliniam Sekretoriui, kuris tą pakeitimą išplatina visoms Susitariančiosioms Šalims. 152 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. 13. 4. 13. 5. Pakeitimas, išplatintas pagal šio straipsnio 13. 3 dalį, laikomas visų Susitariančiųjų Šalių priimtu, jei jokia Susitariančioji Šalis per šešis mėnesius nuo tokio išplatinimo dienos nepareiškia prieštaravimo. Jei joks toks prieštaravimas nepareiškiamas, pakeitimas visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai pasibaigia šioje straipsnio dalyje nurodytas šešių mėnesių laikotarpis. Generalinis Sekretorius kuo skubiau praneša visoms Susitariančiosioms Šalims, ar buvo pareikštas koks nors prieštaravimas dėl pasiūlyto pakeitimo. Jei toks prieštaravimas buvo pareikštas, pakeitimas laikomas nepriimtu ir neturi jokios galios. Depozitaras Jungtinių Tautų Organizacijos Generalinis Sekretorius yra šio Susitarimo depozitaras. Be kitų depozitaro funkcijų, Generalinis Sekretorius Susitariančiosioms Šalims kuo skubiau praneša apie: 14 straipsnis 14. 1. 14. 2. 14. 3. 14. 4. 14. 5. 14. 6. 14. 7. 14. 8. 14. 9. 15. 1. 15. 2. techninių reglamentų įtraukimą ar išbraukimą pagal 5 straipsnį; visuotinių techninių reglamentų nustatymą ar pakeitimą pagal 6 straipsnį; pranešimus, gautus pagal 7 straipsnį; pasirašymus, priėmimus ir prisijungimus pagal 9 ir 10 straipsnius; pranešimus, gautus pagal 9 straipsnį; datas, kada šis Susitarimas įsigalioja Susitariančiosioms Šalims pagal 11 straipsnį; pranešimus apie pasitraukimą iš šio Susitarimo, gautus pagal 12 straipsnį; Šio Susitarimo bet kurio pakeitimo įsigaliojimo datą pagal 13 straipsnį; pranešimus, gautus pagal 15 straipsnį dėl teritorijų. 15 straipsnis Susitarimo taikymo išplėtimas teritorijoms Šis Susitarimas taikomas ir bet kuriai Susitariančiosios Šalies teritorijai ar teritorijoms, už kurių tarptautinius santykius tokia Susitariančioji Šalis yra atsakinga, jei ta Susitariančioji Šalis nenurodo kitaip iki Susitarimo įsigaliojimo tai Susitariančiajai Šaliai. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą atskirai bet kuriai tokiai teritorijai ar teritorijoms pagal 12 straipsnį. 16 straipsnis Sekretoriatas Šio Susitarimo sekretoriatas yra JT/EEK vykdomasis sekretoriatas. Vykdomasis sekretoriatas atlieka šias sekretoriato funkcijas: 16. 1. 16. 2. rengia Vykdomojo komiteto ir darbo grupių posėdžius; Susitariančiosioms Šalims perduoda pranešimus ir kitą informaciją, gautą pagal šio Susitarimo nuostatas, ir 16. 3. atlieka Vykdomojo komiteto pavestas funkcijas. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 153 A priedas Sąvokų apibrėžimai Šiame Susitarime taikomi šie sąvokų apibrėžimai: 1. Kalbant apie visuotinius techninius reglamentus, parengtus pagal šį Susitarimą, terminas „priimti“ reiškia Susitariančiosios Šalies veikimą, leidžiantį gaminiams, atitinkantiems visuotinį techninį reglamentą, patekti į savo rinką neįteisinus to visuotinio techninio reglamento savo atitinkamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose. 2. Kalbant apie visuotinius techninius reglamentus, parengtus pagal šį Susitarimą, terminas „patvirtinti“ reiškia visuotinio techninio reglamento paskelbimą turinčiu teisinės galios pagal Susitariančiosios Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus. 3. Kalbant apie visuotinius techninius reglamentus, parengtus pagal šį Susitarimą, terminas „taikyti“ reiškia Susitariančiosios Šalies veikimą, reikalaujantį, kad būtų laikomasi visuotinio techninio reglamento nuo tam tikros dienos, kitais žodžiais tariant, nuo to reglamento įsigaliojimo Susitariančiosios Šalies jurisdikcijoje dienos. 4. 5. 6. 7. 8. 9. „Straipsnis“ - tai šio Susitarimo straipsnis. „vieningas balsavimas“ - tai balsavimas kokiu nors klausimu, kai jokia dalyvaujanti ir balsuojanti Susitariančioji Šalis neprieštarauja pagal B priedo 7 straipsnio 7. 2 dalį. „Susitariančioji Šalis“ - bet kuri šalis arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra šio Susitarimo Susitariančioji Šalis. „Įranga ir dalys, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse“ - tai įranga arba dalys, kurių savybės turi poveikio saugai, aplinkos apsaugai, energijos efektyvumui ar apsaugai nuo vagysčių. Tokia įranga ir dalys, bet kita ko - tai išmetamųjų dujų šalinimo sistemos, padangos, varikliai, akustinės saugos ekranai, apsaugos nuo vagysčių signalizacija, įspėjamieji įtaisai ir vaiko sulaikymo įrenginiai. „Nustatytas visuotinis techninis reglamentas“ - tai visuotinis techninis reglamentas, įtrauktas į Visuotinį registrą pagal šį Susitarimą. „Įtrauktas visuotinis techninis reglamentas“ - tai visuotinis techninis reglamentas, kompendiumą pagal šį Susitarimą. įtrauktas į Kandidatų 10. „Gamintojo atliekamas sertifikavimas“ - tai Susitariančiosios Šalies teisinis reikalavimas, kad ratinių transporto priemonių, įrangos ir dalių, kurios gali būti sumontuotosir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, gamintojas turi patvirtinti, kad kiekviena transporto priemonė, įrangos vienetas ir (arba) dalis, kuriuos gamintojas išleidžia į prekybą, atitinka konkrečius techninius reikalavimus. 11. „Regioninė ekonominės integracijos organizacija“ - suverenių valstybių įsteigta ir iš jų sudaryta organizacija, turinti kompetenciją klausimais, kuriems taikomas šis Susitarimas, įskaitant įgaliojimus priimti sprendimus, šiais klausimais privalomus visoms savo valstybėms narėms. 12. „Generalinis Sekretorius“ - Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius. 13. „Skaidrios procedūros“ - tai procedūros, skirtos skatinti visuomenės informuotumą ir dalyvavimą reguliavimo rengimo procese pagal šį Susitarimą. Jos apima būtinumą skelbti: 1. darbo grupių ir Vykdomojo komiteto posėdžių skelbimus ir 2. darbo ir baigiamuosius dokumentus. Jos taip pat apima galimybę pateikti požiūrius ir argumentus: 1. darbo grupių posėdžiuose per organizacijas, kurioms suteiktas patariamasis statusas, ir 2. darbo grupių ir Vykdomojo komiteto posėdžiuose per išankstinį konsultavimąsi su Susitariančiųjų Šalių atstovais. 14. „Tipo patvirtinimas“ - tai Susitariančiosios Šalies (arba Susitariančiosios Šalies paskirtos kompetentingos institucijos) rašytinis patvirtinimas, kad kuri nors transporto priemonė ir (arba) įrangos vienetas ir (arba) dalis, kurios gali būti sumontuotos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, atitinka konkrečius techninius reikalavimus, naudojamas kaip išankstinė sąlyga išleidžiant tą transporto priemonę, įrangą ar dalį į prekybą. 15. „JT/EEK reglamentai“ - tai Jungtinių Tautų Organizacijos Europos ekonomikos komisijos reglamentai, priimti pagal 1958 m. susitarimą. 16. „Darbo grupė“ - specializuotas techninis pagalbinis darinys, pavaldus EEK, kurio funkcija yra rengti rekomendacijas dėl suderintų ar naujų visuotinių techninių reglamentų įtraukimo į Visuotinį registrą ir svarstyti visuotinių techninių reglamentų, įtrauktų į Visuotinį registrą, pakeitimus. 17. „1958 m. susitarimas“ - Susitarimas dėl vienodų techninių nuostatų ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti sumontuotosir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir remiantis šiomis nuostatomis suteiktų patvirtinimų savitarpio pripažinimo sąlygų. 154 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. B priedas Vykdomojo komiteto sudėtis ir darbo tvarkos taisyklės Vykdomojo komiteto narių yra tiek, kiek yra Susitariančiųjų Šalių. 1 straipsnis Visos Susitariančiosios Šalys yra Vykdomojo komiteto narės. 2 straipsnis 3 straipsnis 3. 1. Išskyrus atvejus, nustatytus šio straipsnio 3. 2 dalyje, kiekviena Susitariančioji Šalis turi vieną balsą. 3. 2. Jei kuri nors regioninė ekonominės integracijos organizacija ir viena ar daugiau jos valstybių narių yra šio Susitarimo Susitariančiosios Šalys, ta regioninė ekonominės integracijos organizacija jos kompetencijai priklausančiuose reikaluose teise balsuoti naudojasi turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šio Susitarimo Susitariančiosios Šalys. Tokia organizacija nesinaudoja savo teise balsuoti, jei kuri nors iš jos valstybių narių naudojasi savo teise, ir atvirkščiai. Kad galėtų pati balsuoti, Susitariančioji Šalis turi dalyvauti. Susitariančiajai Šaliai nebūtina dalyvauti, kad galėtų balsuoti jos regioninė ekonominės integracijos organizacija. 4 straipsnis 5 straipsnis 5. 1. Balsavimui surengti reikia ne mažesnio kaip pusės visų Susitariančiųjų Šalių kvorumo. 5. 2. Nustatant kvorumą pagal šį straipsnį ir nustatant Susitariančiųjų Šalių skaičių, reikalinga, kad susidarytų vienas trečdalis Susitariančiųjų Šalių, dalyvaujančių ir balsuojančių pagal šio priedo 7 straipsnio 7. 1 dalį, regioninė ekonominės integracijos organizacija ir jos valstybės narės yra skaičiuojamos kaip viena Susitariančioji Šalis. 6 straipsnis 6. 1. Vykdomasis komitetas pirmajame kiekvienų kalendorinių metų posėdyje iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas išrenkami dviem trečdaliais visų dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų Šalių pritariamųjų balsų dauguma. 6. 1. Nei pirmininkas, nei pirmininko pavaduotojas neturi būti iš tos pačios Susitariančiosios Šalies ilgiau metus iš eilės. Bet kuriais metais pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas neturi būti iš tos pačios Susitariančiosios Šalies. 7 straipsnis 7. 1. Nacionalinis ar regioninis reglamentas įtraukiamas į Kandidatų kompendiumą, jei už jį balsuoja bent vienas trečdalis dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų Šalių (kaip apibrėžta šio priedo 5 straipsnio 5. 2 dalyje) arba jei jis paremiamas vienu trečdaliu visų balsų skaičiaus, kuris iš jų palankesnis Abiem atvejais į tą vieną trečdalį turi įeiti Europos bendrijos, Japonijos arba Jungtinių Valstijų balsas, jei kuri nors iš jų yra Susitariančioji Šalis. 7. 2. Visuotinis techninis reglamentas įtraukiamas Visuotiniame registre, įtrauktas visuotinis techninis reglamentas iš dalies keičiamas ir šis Susitarimas iš dalies keičiamas dalyvaujančių ir balsuojančių Susitariančiųjų Šalių vieningu balsavimu. Dalyvaujanti ir balsuojanti Susitariančioji Šalis, prieštaraujanti dalykui, kuriam patvirtinti yra būtinas vieningas balsavimas, per 60 dienų nuo balsavimo dienos Generaliniam Sekretoriui pateikia rašytinį savo prieštaravimo paaiškinimą. Jei tokia Susitariančioji Šalis per tą laikotarpį nepateikia tokio paaiškinimo, ji laikoma balsavusia už tą dalyką, dėl kurio vyko balsavimas. Jei visos prieštaravusios Susitariančiosios Šalys nepateikia paaiškinimų, balsavimas dėl to dalyko yra laikomas buvęs visų dalyvavusių ir balsavusių asmenų vieningu balsavimu. Tuo atveju balsavimo data laikoma to 60 dienų laikotarpio pirmoji diena. 7. 3. Visi kiti sprendimo reikalaujantys dalykai Vykdomojo komiteto nuožiūra gali būti sprendžiami šio straipsnio 7. 2 dalyje nustatytu balsavimu. 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 155 Susitariančiosios Šalys, kurios balsavimo metu susilaiko, yra laikomos nebalsavusiomis. 8 straipsnis Vykdomasis sekretorius Vykdomąjį komitetą sušaukia visuomet, kai reikia balsuoti pagal šio Susitarimo 5, 6 ar 13 straipsnius arba kai reikia atlikti veiklą pagal šį Susitarimą. 9 straipsnis 156 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. Europos bendrija pareiškia savo kompetencijai priklausančiuose dalykuose, kad jos valstybės narės yra perdavusios jai įgaliojimus srityse, kurioms taikomas šis Susitarimas, įskaitant įgaliojimą priimti jas saistančius sprendimus. II PRIEDAS 11/33 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 157 III PRIEDAS PRAKTINIO POBŪDŽIO NUOSTATA DĖL BENDRIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ KAIP LYGIAGRETAUS SUSITARIMO SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVAVIMO JT/EEK DARBE 1. Bendrijos indėlis darbo programos prioritetų atžvilgiu nustatomas, kaip pridera, Sutarties 300 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka. 2. Komisijos ir valstybių narių ekspertai dalyvauja parengiamajame ekspertų grupių darbe siekdami sudaryti palankias sąlygas visuotiniame registre įtvirtinti siūlomą visuotinį techninį reglamentą arba iš dalies pakeisti esamą reglamentą. Parengiamojo darbo metu valstybių narių ekspertai gali reikšti nuomones techninio pobūdžio klausimais ir gali nevaržomai dalyvauti techninėje diskusijoje remdamiesi tik savo techniniu patyrimu nesaistydami Bendrijos. Kitais atvejais valstybės narės, kurios yra Lygiagretaus susitarimo Susitariančiosios Šalys, naudojasi teisėmis ir prisiima pareigas pagal šį Susitarimą tik nesuderintame sektoriuje ir tiek, kiek visuotinis techninis reglamentas yra įtvirtinamas lygia greta su techniniu reglamentu, kuris nėra privalomas Bendrijai pagal 1958 m. susitarimą ir Tarybos, sprendžiančios kvalifikuota balsų dauguma remiantis Komisijos pasiūlymu, nenuspręsta, kad Bendrija naudojasi tomis teisėmis ir prisiima tuos įsipareigojimus. 3. Komisija informuoja Europos Parlamentą, ypač dėl darbo programos parengimo ir parengiamuoju darbu nustatytos krypties. Be to, Komisija laiku Parlamentui siunčia visuotinių techninių reglamentų ir pakeitimų projektus. 4. Komisija atstovauja Bendrijai Vykdomajame komitete, įsteigtame pagal Lygiagretaus susitarimo 3 straipsnį. Komisija naudojasi teise balsuoti Bendrijos vardu pagal Susitarimą įsteigtuose organuose. 5. Bendrijos institucijos kiek įmanoma paspartina savo procedūras, kad nebūtų be reikalo vilkinamas balsavimas JT/EEK. Šiuo tikslu Komisija savo pasiūlymą arba sprendimo projektą, kaip reikalauja 5 straipsnio 1 dalis, pateikia, kai tik pateikiami visi esminiai visuotinio techninio reglamento ar jo pakeitimo komponentai