title: Kuudes yleiskatsaus Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtion tuista

eurovoc_concepts:
State aid
aid to undertakings
control of State aid
manufactured goods
report

text: _EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 07. 1998 KOM(1998)417 lopull. KUUDES YLEISKATSAUS EUROOPAN UNIONIN TEHDASTEOLLISUUDEN JA ERÄIDEN MUIDEN ALOJEN VALTION TUISTA (kommission esittämä) SISÄLTÖ JOHDANTO TAUSTAA HUOMAUTUKSIA OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI MYÖNNETYN TUEN MÄÄRÄT JA VAIHTELU Kokonaismäärä yhteisössä Jäsenvaltioiden vertailu LAIVANRAKENNUSTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI TERÄSTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI TUKIMOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDELLE TUKIVÄLINEET TUEN TAVOITTEET TLLAPÄISTARKOITUKSIIN MYÖNNETTY VALTIONTUKI SAKSAN VALTIONTUKI UUSILLE OSAVALTIOILLE OSA II - KANSALLISEN TUEN KOKONAISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOISSA MUILLE KUIN TEHDASTEOLLISUUDEN ALOILLE MYÖNNETTY TUKI Tuki maataloudelle Kalataloudelle myönnetty tuki Palveluille myönnetty tuki Rahoituspalvelualalle myönnetty tuki Lentoliikenteelle myönnetty tuki Rautatieliikenteelle myönnetty tuki Kivihiiliteollisuudelle myönnetty valtiontuki KANSALLISEN TUEN KOKONAISMÄÄRÄ YHTEISÖSSÄ TUEN VAIKUTUS TALOUSARVIOON TULOKSET PÄÄTELMÄT LIITE I: TEKNINEN LIITE LIITE II: TILASTOLIITE LIITE III: YHTEISÖN VARAT JA VÄLINEET 1 1 3 7 7 7 9 15 17 17 19 23 31 33 35 35 35 38 40 40 40 41 43 46 49 51 55 59 75 95 *l> TAULUKOT JA KAAVIOT Taulukko 1 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä 1992-1996 - vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1995 Taulukko 2 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä -vuotuiset arvot 1992-1996 Taulukko 3 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä - vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994-1996 Taulukko 4 Laivanrakennusteollisuudelle myönnetty tuki vuosina 1994-1996 prosenttia laivojen sopimusarvoista Taulukko 5 EY:n kehitysapuna myöntämä tuki laivanrakennusteollisuudelle Taulukko 6 Moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1992-1996 Taulukko 7 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1994-1996 -tukimuodon mukainen jaottelu prosentteina myönnetyn teollisuustuen kokonaismäärästä Taulukko 8 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1994-1996 - tuen ala-ja tavoitekohtainen jaottelu Taulukko 9 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1992-1994 ja 1994-1996 - päätavoitteiden mukainen jaottelu Taulukko 10 Tehdasteollisuudelle, rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle tilapäistarkoitukseen ja Treuhandin kautta myönnetyt valtiontuet yhteisössä 1992-1996 Taulukko 11 Tehdasteollisuudelle, rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle tilapäistarkoitukseen jäsenvaltioissa myönnetyt valtiontuet - vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994- 1996 Taulukko 12 EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kansallinen tuki prosentteina maataloustuotannon bruttojalostusarvosta vuosina 1992-1994 ja 1994-1996 Taulukko 13 Kalatalouden alalle myönnetty valtiontuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta pyyntimäärän sekä vuosien 1992-1994 ja 1994-1996 keskimääräisten hintojen perusteella laskettuna Taulukko 14 Yhteisön kalatalousalalle myöntämä yhteisen markkinajärjestelyn ja rakenteellisen tukipolitiikan mukainen tuki 1992-1996 Taulukko 15 Liikenteelle (rautatiet) myönnetyn valtiontuen prosenttiosuus sisämaakuljetusten bruttojalostusarvosta rautateillä 1992-1994 ja 1994-1996 Taulukko 16 Kivihiiliteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1992-1994 ja 1994-1996 Taulukko 17 Kansallinen kokonaistuki jäsenvaltioissa 1992-1994 ja 1994-1996. 7 8 10 16 17 18 19 29 30 32 32 37 39 39 42 43 47 Taulukko 18 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1992-1994 ja 1994-1996: prosenttia BKT. sta, työntekijää kohti ja valtion kokonaismenoihin suhteutettuna 48 Taulukko 19 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1992-1994 ja 1994-1996 tärkeimpien alojen mukainen jaottelu 50 ii /le TILASTOLIITE Taulukko A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle nykyisinä hintoina 1992-1996 (kansallinen valuutta) Taulukko A2 Valtiontuki tehdasteollisuudelle nykyisinä hintoina 1992-1996 (ecu) Taulukko A3 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille - vuotuinen keskiarvo 1994-1996 Taulukko A4 Valtion tuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1994-1996 jäsenvaltiota kohti Taulukko A Yhteisön vuotuiset menot Taulukko B Muut yhteisön rahoitusvälineet Taulukko C1 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain Taulukko 02 Yhteisön vuotuiset keskimääräise0föeäQjäsenvaltioittain KAAVIOT Kaavio 1 Kaavio 2 Tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen osuus jalostusarvosta - vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994-1996 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki: vero-ja talousarviomenojen mukainen jaottelu 1994-1996 Kaavio A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle ja yhteisön rahastot työntekijää kohti 76 77 78 79 103 104 105 106 11 21 79 AL JOHDANTO Taustaa 1. Tarve luoda kilpailupolitiikan tarkoituksiin soveltuva tehokas ja järjestelmällinen menetelmä valtiontuen määrän määrittämiseksi havaittiin vuonna 1985, jolloin julkaistiin komission valkoinen kirja sisämarkkinoiden toteuttamisesta. Kyseisen vuoden lopussa komissio antoi yksiköilleen ohjeen koota ja julkaista tosiasioihin perustuva analyyttinen yleiskatsaus yhteisön jäsenvaltioiden myöntämästä valtion tuesta. Koska ensimmäisen, vuosia 1981-1986 koskevan yleiskatsauksen päätelmänä oli, että valtiontukien avoimuutta oli lisättävä, tehtiin päätös yleiskatsauksen tietojen ajantasaistamisesta, mikä tehtiin toisessa, kolmannessa, neljännessä ja viidennessä yleiskatsauksessa, jotka koskivat vuosia 1987-1988, 1988-1990, 1990-1992 ja 1992-19941. 2. Kuudennessa yleiskatsauksessa ajantasaistetaan olemassa olevat tiedot vuoden 1996 loppuun saakka. Yleiskatsaus kattaa ensimmäistä kertaa uudet jäsenvaltiot, Suomen, Ruotsin ja Itävallan, ja siinä annetaan tietoa yrityksille myönnetyn valtiontuen rakenteesta Euroopan unionin viidessätoista jäsenvaltiossa kyseisenä aikana. 3. Tämän kuudennen yleiskatsauksen julkaiseminen vahvistaa komission sitoumuksen säilyttää avoin politiikka valtiontuen valvonnassa. Avoimuuden korostaminen on komission nykyisen toimintaympäristön vuoksi yhä tärkeämpää sekä itse unionissa että laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä. Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja lähestyvä talous- ja rahaliitto vaativat yhä tehokkaampaa valtiontuen valvontaa, koska tällaista tukea voidaan Viitteet: KOM (88) 945 KOM (90) 1021 KOM (92) 1116 KOM (95) 365 KOM (97) 170 käyttää yhdentämisen yhteydessä poistettujen kaupan esteiden korvaamiseen. Jäsenvaltiot ovat halukkaita osallistumaan sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja niiden moitteettomaan toimimiseen jatkossakin ainoastaan, mikäli ne ovat varmoja, että kaikki muut jäsenvaltiot noudattavat samoja sääntöjä yritystensä tukemisessa. Myönnettyjä tukimääriä koskevien tietojen kerääminen ja niiden julkaiseminen on yksi, eikä suinkaan vähäisin komission käytettävissä oleva keino osoittaa jäsenvaltioille, että se valvoo tarkasti julkista tukea sekä yleisen että jokaisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan kehityksen osalta. Tämä antaa komissiolle mahdollisuuden mukauttaa politiikkaansa tarpeen mukaan oikeudenmukaisen ja tehokkaan valtiontuen valvonnan toteuttamiseksi ja sopeutua muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön. 4. Kansainvälisellä tasolla yhteisö on tehnyt tällä vuosikymmenellä Eurooppa- sopimukset Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden kanssa ja aloittanut jäsenyysneuvottelut. Näiden siirtymävaiheessa olevien maiden menneisyyden taakka on erityisen raskas, ja ne tarvitsevat merkittävää julkista tukea tietyillä aloilla. Tämä vaatii lisääntynyttä avoimuutta valtiontukien osalta näissä valtioissa. Valtiontukia koskevia omia yleiskatsauksiaan julkaisemalla komissio ja itse asiassa koko Euroopan unioni antaa näille maille konkreettisen esimerkin nykyaikaisilta ja kilpailukykyisiltä markkinatalouksilta odotetusta avoimuuden tasosta. Tämä helpottaa KIE-maille Eurooppa-sopimuksissa asetetun ilmoitusvelvoitteen toteuttamista. Lukuisten KIE-maiden toimittamat ensimmäiset yleiskatsaukset näyttävät vahvistavan tämän, ja niistä käy ilmi kohtuullinen kehitystaso, jonka pitäisi saman suuntaisena jatkuessaan muodostaa perusta, jonka avulla voidaan tehdä mielekkäitä vertailuja yhteisössä ja KIE-maissa myönnettävän valtiontuen välillä. Yksi yleiskatsauksen tärkeistä tehtävistä on antaa Maailman kauppajärjestölle esimerkki siitä, mitä yhteisö odottaa kauppakumppaneiltaan avoimuuden osalta. Tässä mielessä yleiskatsaus täydentää Maailman kauppajärjestölle tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 25 artiklan mukaisesti tehtävää ilmoitusta yhteisön ja jäsenvaltioiden myöntämästä tuesta. Samalla tavoin yleiskatsaus on esimerkki kumppaneillemme OECD:ssä. Huomautuksia 5. Tämä kuudes yleiskatsaus valtiontuista koskee vuosia 1994-1996 ja saattaa ajan tasalle vuosia 1992-1994 koskevan viidennen yleiskatsauksen (julkaistu 1997). Yleiskatsaus käsittää yhteisön viidentoista jäsenvaltion kansalliset tuet seuraaville aloille: tehdasteollisuus, maatalous, kalatalous, liikenne (rautatiet ja ilmailu), rahoituspalvelut ja energiantuotanto (kivihiiliteollisuus). Tässä yleiskatsauksessa annetaan edelliseen verrattuna yksityiskohtaisemmat tiedot tietyille aloille myönnetyistä valtiontuista. Käytetyt menetelmät selitetään teknisessä liitteessä (liite I). Tilastoliite (liite II) sisältää tilastollisia perustietoja tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta ja tuen kokonaismäärästä. Liite III sisältää yleiskatsauksen yhteisön varoista ja välineistä. 6. Eri jäsenvaltioita vertailtaessa tukimäärien arvioinnissa keskitytään vuosittaisiin keskiarvoihin kolmivuotiskautena 1994-1996. Vuosien 1992- 1994 tiedot on annettu tarvittaessa vertailukohteeksi. Kuten teknisessä liitteessä (liite I) selitetään, kolmesta uudesta jäsenvaltiosta käytetään kahden vuoden keskiarvoja, koska ne ovat olleet jäsenvaltioita vain 1995 ja 1996. Edellisten yleiskatsausten mukaisesti vertailtavat ajanjaksot menevät vuoden verran päällekkäin. Jäsenvaltioiden välisessä vertailussa kolmen vuoden osittain päällekkäisten keskiarvojen käyttäminen on ainoa keino tehdä päätelmiä, joita tukevat tilastollisesti riittävän luotettavat luvut. Tämä johtuu siitä, että joidenkin lukujen osalta määrät ovat tällä hetkellä tiedossa ainoastaan yhtä vuotta pidemmiltä ajoilta. Tällaisissa tapauksissa määrät on keinotekoisesti kohdennettava eri vuosille. Lisäksi viimeisen tilastoidun vuoden (1996) määrät ovat useimmiten väliaikaisia ja, kuten edeltävän yleiskatsauksenkin viimeisen tilastoidun vuoden osalta (1994), jäsenvaltiot muuttavat niitä varmasti tulevaisuudessa. Tästä johtuva tarkastelujakson viimeisen vuoden tietojen väliaikainen luonne, erityisesti jäsenvaltioiden mukaisesti jaoteltuna, oikaistaan tilastollisesti käyttämällä kolmen vuoden osittain päällekkäisiä keskiarvoja. Jotta edellisen kauden keskiarvot olisivat vertailukelpoisia, vuosien 1994-1996 keskiarvojen kanssa on vuosien 1992-1994 luvut ilmoitettu vuoden 1995 hintoina2. Yleiskatsauksessa ilmoitetut luvut ovat siis aina reaaliarvojen mukaisia3. 7. Lentoliikenteelle ja rahoituspalvelualalle myönnetty tuki on tässä yleiskatsauksessa ilmoitettu ensimmäisen kerran omana kohtanaan, kun edellisissä yleiskatsauksissa näille kahdelle alalle myönnetty vähäinen tuki sisällytettiin teollisuudelle myönnettyyn tukeen. Vertailtaessa tuen kokonaismäärien kehitystä tämän ja edellisten yleiskatsausten välillä on siten käytettävä edellisten yleiskatsausten tietoja tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta, mutta tämän yleiskatsauksen tietoja tehdasteollisuudelle sekä ilmailulle ja rahoituspalvelualalle myönnetystä tuesta. 8. Vuosia 1995 ja 1996 koskevat luvut koottiin komission yksiköissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltiot tarkastivat ne yhdessä vuosia 1992-1994 koskevien lukujen (12 jäsenvaltiota) kanssa ja tarpeen mukaan muuttivat niitä. Tämä menetelmä takaa tietojen suhteellisen hyvän luotettavuuden4. Kreikan osalta komissio käytti edeltävien yleiskatsausten Kreikkaa koskevien lukujen määrittelyssä lähteenä konsultin tekemää tutkimusta Kreikan valtiontuesta ja julkisista menoista. Tämä tutkimus toimi sittemmin 2 3 4 Tästä syystä ja jäsenvaltioiden edellä mainittuihin vuoden 1994 lukuihin tekemien, joissakin tapauksissa huomattavien, muutosten vuoksi vuosia 1992 - 1994 koskevat luvut eivät ole samoja kuin viidennessä yleiskatsauksessa julkaistut luvut. Nykyisillä vaihtokursseilla ilmaistut tehdasteollisuuden tukimäärät ovat tilastoliitteessä (liite II). Tiettyjä vuosien 1994-1996 tietoja muutettiin erityisesti seuraavien maiden osalta: Belgia (tietojen laatu parani huomattavasti), Kreikka (tietojen luotettavuus parani), Ranska (ilmailulle ja pankkitoiminnalle myönnettävät tuet esitetään yleiskatsauksen osassa ii), Irlanti (yhteisrahoituksen luvut poistettiin (katso s. 5)), Portugali (ilmailuteollisuuden tiedot esitetään niin ikään osassa ii). Tämän vuoksi tämän yleiskatsauksen lukuja ei voida suoraan verrata edellisiin yleiskatsauksiin. komission yksiköiden arvioiden ja ekstrapolaatioiden perustana. Kreikan viranomaisilta saadut paremmat lisätiedot on otettu tyytyväisyydellä vastaan, ja niiden avulla Kreikan lukuja on voitu parannella. Lukuihin sisältyy kuitenkin edelleen merkittävä määrä arvioita, koska Kreikan viranomaisilta ei ole toistaiseksi saatu kattavia tietoja, tämän vuoksi Kreikkaa koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella. Irlannissa tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen kokonaismäärä on merkittävästi pienempi edellisiin yleiskatsauksiin verrattuna. Tämä johtuu siitä, että aiemmissa yleiskatsauksissa Irlannin viranomaisten antamiin lukuihin sisältyi yhteisön menoja. Irlannin viranomaisten oli turvauduttava arvioihin erotellessaan kansallisia ja yhteisön menoja toisistaan, joten myös Irlannin tietoihin on suhtauduttava varauksella. OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTY TUKI Myönnetyn tuen määrät ja vaihtelu 9. Tehdasteollisuudelle myönnetään yhteisössä enemmän tukea kuin millekään muulle tässä yleiskatsauksessa käsitellylle alalle; itse asiassa peräti 46 prosenttia tuen yhteismäärästä myönnettiin vuosina 1994-1996 tälle alalle. Tämän alan tuen arviointi on siis yleiskatsauksen keskeinen aihe. Kokonaismäärä yhteisössä : 10. Taulukossa 1 esitetään tehdasteollisuuden vuotuiset tukimäärät yhteisössä vuosina 1992-1996. Taulukko 1 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä 1992-1996 Vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1995). miljoonaa ecua 1992 1993 1994 1995 1996 EU 15 38 591 35 163 EU 12 39 062 44 057 41 198 37 386 34 106 Taulukon 1 luvuista voidaan tehdä se johtopäätös, että EU:n 12 jäsenvaltiossa myönnetyn tuen kokonaismäärä on taas alkanut menneiden vuosien tapaan hitaasti vähentyä. Edellisessä (viidennessä) yleiskatsauksessa havaittu kokonaismäärän vakiintuminen näyttää olleen poikkeus yleisestä suuntauksesta. Tehdasteollisuudelle myönnettiin EU:n 12 jäsenvaltiossa vuosina 1994-1996 tukea keskimäärin noin 37,5 miljardia ecua vuodessa. EU:n 15 jäsenvaltiolle vastaava luku on 38,3 miljardia ecua. 11. Absoluuttiset arvot, vaikka ne koottaisiin yhteisön tasolla, heijastavat ainoastaan rajallisesti ajan kuluessa tapahtuneita kansallisen tukipolitiikan 6-7 muutoksia. Tämän vuoksi taulukossa 2 esitetään tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen prosenttiosuus jalostusarvosta alan työntekijää kohden ja prosentteina yhteisön sisäisestä tehdasteollisuustuotteiden viennistä. 5 Taulukko 2 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä Vuotuiset arvot 1992-1996 EU 12/15 1992 1993 1994 1995 1996 Prosenttia jalostusarvosta 3,2 3,8 3,4 2,9 2,7 Ecua työntekijää kohti 1 206 1436 1 374 1 217 1 123 Prosenttia yhteisön sisä- kaupasta * 5,7 7,0 5,7 4,8 4,4 vuoden 1995 kiinteinä hintoina ** yhteisön sisäinen teollisuustuotteiden kauppa Jalostusarvoon liittyvä tuki vaihteli EU:n 12 jäsenvaltion osalta hieman yli kolmessa prosentissa vuosina 1992-1994 ja putosi alle kolmen prosentin kun jäsenvaltioita oli 15 vuosina 1995-1996. Tuen määrä tehdasteollisuuden työntekijää kohti EU:n 12 jäsenvaltiossa vaihteli vuoden 1992 1206 ecun ja vuoden 1993 1436 ecun välillä. Kun laskelmat tehdään 15 jäsenvaltiosta, määrä vähenee vuoden 1995 1217 ecusta vuoden 1996 1123 ecuun. Yhteisön sisäisen teollisuustuotteiden kaupan arvoong suhteutettu tuki oli korkeimmillaan 7 prosenttia vuonna 1993 laskettuna EU:n 12 jäsenvaltiosta ja laski vuonna 1996 4,4 prosenttiin Koska pieni, mutta määrällisesti vaikeasti ilmaistava tukimäärien osa on osoitettava palvelualalle (matkailu, konsultointi), esitetyt luvut voivat olla hieman yliarvioituja. Yhteisön sisäiselle kaupalle myönnettyyn tukeen suhteutetun mittarin ilmaiseman luvun merkittävä pienentyminen edellisiin yleiskatsauksiin verrattuna johtuu siitä, että yhteisön sisäisen kaupan määriä laskettaessa sovellettava laskentaperuste on muuttunut (katso tekninen liite). 15 jäsenvaltiosta laskettuna. Tämän osuuden voidaan katsoa mittaavan hyvin kilpailun mahdollista vääristymistä yhteisössä. EU:n 15 jäsenvaltiosta vuosilta 1995 ja 1996 saadut luvut ovat yleisesti ottaen pienempiä kuin EU:n 12 jäsenvaltion luvut vuosilta 1992-1994. Tämä on osoitus paitsi tukien määrän vähenemisestä yhteisössä myös siitä, että kolmessa uudessa jäsenvaltiossa tukia myönnetään yleisesti vähemmän kuin muissa 12 jäsenvaltiossa keskimäärin. 12. Taulukoista 1 ja 2 käy ilmi, että todelliset tukimäärät ja kolme yhteisössä (12 jäsenvaltiota) myönnetyn tehdasteollisuuden tuen mittaamisessa käytettyä tekijää ovat suurelta osin yhtäpitäviä: ne osoittavat, että aiemmin havaittu laskeva suuntaus on palannut ja edellisessä yleiskatsauksessa todettu kokonaistuen määrän vakiintuminen oli vain lyhyen aikaa kestänyt poikkeus. Jäsenvaltioiden vertailu 13. Taulukossa 3 vertaillaan tuen keskimääräistä tasoa eri jäsenvaltioissa7 vuosina 1992-1994 ja 1994- 19968 prosentteina bruttojalostusarvosta ja tuen määränä teollisuuden tehdasteollisuudelle myönnetyn työntekijää kohti. Lisätietona on tuen todellinen määrä reaaliarvoina. 7 8 Saksa on kehitysasteen ennennäkemättömän sopeutumisvaiheen siirtyessään markkinatalouteen. jaettu vanhoihin ja uusiin osavaltioihin Saksan eri alueiden erilaisen läpikäyneet selkeästi. Uudet osoittamiseksi osavaltiot ovat Kuten edellä kohdassa 6 selitettiin, yksityiskohtaista jäsenvaltioiden mukaista jaottelua voidaan verrata luotettavasti ainoastaan, mikäli käytetään kolmen vuoden osittain päällekkäisiä keskiarvoja. Tiedot kolmen uuden jäsenvaltion, jotka ovat olleet jäseninä vain vuodet 1995 ja 1996, vuosien 1994-1996 vuotuisten keskiarvojen laskennassa käytetyistä menetelmistä ovat teknisessä liitteessä (Liite 1). Taulukko 3 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki yhteisössä9 Vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994-1996 Prosenttia jalostusarvosta Ecua työntekijää kohti * Miljoonaa ecua* 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994-1996 1992-1994 2,5 2,5 4,4 6,5 1,8 2,4 1,7 6,4 2,6 1,5 2,5 0,9 3,5 1. 3 3,0 2,9 3,8 6,3 2,7 1,6 1,8 1,5 5,8 2,3 1,4 1,9 0,8 0,9 1310 1120 2091 527 10816 987 512 1174 818 2205 1555 760 443 245 1339 626 1678 1383 1888 455 8216 863 837 911 927 838 2151 1375 788 371 406 263 1994-1996 448 920 539 19851 4312 15539 722 1311 4931 198 10320 55 694 467 1149 671 16639 3192 13447 662 2101 365 3740 215 9760 46 686 382 318 1431 1513 41439 37563 3,0 1238 38318 Itävalta Belgia Tanska Saksa Vanhat osavaltiot Uudet osavaltiot Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 12 jäsenvaltion EU 15 jäsenvaltion EU Keskiarvot vuoden 1995 hintoina. Taulukossa 1 esitetyt vuosien 1994-1996 luvut eivät vastaa taulukon 3 keskiarvoja, koska taulukon 1 kokonaismäärissä ei ole kolmen uuden jäsenvaltion tietoja vuodelta 1994. Taulukossa 1 esitetty vuotuinen keskiarvo vuosille 1994-1996 on tämän vuoksi jonkin verran pienempi kuin taulukon 3 keskiarvo, joka on saatu laskemalla vuotuinen keskiarvo tätä keskiarvoa koko tiedot ovat saatavissa ja käyttämällä niiltä vuosilta, joiden ajanjaksolle. 10 Kaavio 1 Tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen osuus jalostusarvosta (vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994-1996) % 4^ AU* B DK D GR E FIN* F IRL I L NL P D1992-1994 "1994-1996 nämä valtiot eivät olleet vielä EU:n jäsenvaltioita vuosina 1992-1994 Korkeimmat tehdasteollisuuden myönnetyn tuen määrät ovat Kreikassa ja Italiassa. Nämä valtiot ovat huomattavasti yhteisön keskiarvon yläpuolella. Kuten edellä mainittiin, Kreikan lukuihin liittyvä jatkuva epävarmuus ei vielä mahdollista yksityiskohtaisempaa arviointia. Myös Saksa on yhteisön keskiarvon yläpuolella, kun taas Belgian myöntämä tukimäärä vastaa yhteisön keskiarvoa ja Tanska ja Espanja ovat hieman sen alapuolella. Alhaisimmat tehdasteollisuudelle myönnettävät tuet ovat alenevassa järjestyksessä Itävallassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa. Kaikissa näissä maissa tuki on huomattavasti yhteisön keskiarvon alapuolella. Tilastotietojen puuttumisen vuoksi tuen prosenttiosuutta 11 jalostusarvosta ei ole voitu laskea yhdistyneen Saksan kahden selkeästi erillisen alueen osalta. 14. Tuki työntekijää kohti on Italiassa korkeampi kuin missään muussa jäsenvaltiossa. Seuraavana tulee Saksa. Saksan uusien osavaltioiden erittäin korkea luku johtuu sekä myönnettyjen tukien suuresta määrästä että työntekijöiden määrän jyrkästä laskusta tässä osassa Saksaa. Tukien vähentyminen edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna on merkki siitä, Saksan yhdistymistä vuonna 1990 seuranneen rakenneuudistuksen huippukohta saavutettiin jo edellisen tarkastelujakson aikana. Samanaikaisesti tuki työntekijää kohden on laskenut vanhoissa osavaltioissa ja on eräs alhaisimmista koko yhteisössä. Belgia, Tanska ja Luxemburg ovat yhteisön keskiarvon yläpuolella, ja Ranska ja Luxemburg hieman sen alapuolella. Vähiten tukea myöntävät alenevassa järjestyksessä Ruotsi, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta. 15. Yleisenä päätelmänä tukien vaihteluista jäsenvaltioiden välillä voidaan sanoa, että yksittäisten maiden välillä on edelleen merkittäviä eroja. Neljän suurimman kansantalouden vertailu osoittaa, että Italiassa tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen prosenttiosuus jalostusarvosta on yli kuusi kertaa korkeampi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kolme kertaa korkeampi kuin Ranskassa ja puolitoista kertaa korkeampi kuin Saksassa. Havaitut poikkeavuudet näiden jäsenvaltioiden välillä selittyvät osittain sillä, että niillä on eri näkemykset valtiontukivälineiden käytöstä. Kun tutkitaan yhteisön yleisiä eroja yhteenkuuluvuuden kannalta, suuntaus näyttää hieman lupaavammalta edelliseen yleiskatsaukseen verrattuna. Tuolloin tehty neljän suuren jäsenvaltion ja neljän koheesiorahastosta tukea saavan valtion - Espanjan, Irlannin, Portugalin ja Kreikan - välinen suora vertailu paljasti suuntauksen, jossa tehdasteollisuuden tukemisen suhteellinen merkitys kasvaa suuremmissa jäsenvaltioissa koheesiorahastosta tukea saavien valtioiden kustannuksella. Taulukosta 3 nähdään, että neljälle koheesiorahastosta tukea saavalle valtiolle myönnetyn tuen määrä on lisääntynyt 6,5 prosentista 8,8 prosenttiin 12 tehdasteollisuudelle myönnetystä kokonaistuesta 12 jäsenvaltion unionissa, kun taas kun taas neljän suuren kansantalouden osuus tästä tuesta on laskenut 88 prosentista (1992-1994) 83 prosenttiin (1994-1996). Tässä yhteydessä on myös huomattava, että kansallisen valtiontuen lisäksi tehdasteollisuus saa yhteisön tukea rakennerahastojen välityksellä (katso liite II, kaavio A1). Suhteellisesti ottaen neljä koheesiorahastosta tuettua valtiota hyötyvät eniten myös tästä tuesta. Kyseisten valtioiden suhteellinen osuus tuesta nousee tasolle, joka vastaa paremmin niiden muita heikompaa sosio-ekonomista asemaa. Näiden yhteisön tukivälineiden tehokkuuden keskeinen edellytys on kuitenkin se, että niihin ei yhdistetä tasapainotonta valtiontukivälineiden käyttöä. 16. Taulukosta 3a käy selvästi ilmi, että 12 EU:n jäsenvaltiossa tehdasteollisuudelle myönnetyn kokonaistuen määrän lasku johtuu siitä, että Saksan myöntämän tuen määrä on laskenut selvästi sekä uusissa että vanhoissa jäsenvaltioissa. Tätä laskua on jossain määrin tasoittanut tukien lisääntyminen viidessä jäsenvaltiossa. 13//1 </ Laivanrakennusteollisuudelle myönnetty tuki osa-alueen, säädetään tuen 17. Tehdasteollisuuden ajanjaksona myöntämisestä laivanrakennusteollisuudelle koskevassa seitsemännessä direktiivissä10, jota on sovellettu 1. tammikuuta 1991 alkaen. laivanrakennusteollisuuden, tarkasteltavana myönnettävää tukea Taulukossa 4 käsitellään sopimuskohtaista toimintatukea, joka kattaa uusien laivojen rakentamisen, laivojen muuntamisen ja kalastusalukset, ja siten heijastaa tuen intensiteettiä, jolle komissio asettaa enimmäismäärän laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Nykyisen direktiivin mukainen tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia sopimusarvosta sekä sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen että muuntotöiden osalta, ja yhdeksän prosenttia sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen osalta. Toimintatuen lisäksi laivanrakennusteollisuus voi saada tukea rakenneuudistukseen. Tarkastelujaksona rakenneuudistustukea annettiin yhteensä 1 080 miljoonaa ecua Espanjalle, Belgialle ja Portugalille. Saksan uusien osavaltioiden saama tuki rakenneuudistusta varten vuosina 1994- 1996 oli noin 890 miljoonaa ecua. Verrattaessa laivanrakennusteollisuuden kokonaistukea alan jalostusarvoon voidaan päätellä, että kyseessä on voimakkaasti tuettu ala. Kuten taulukosta 3 kävi ilmi, tehdasteollisuuden tuki vastasi 3,5 prosenttia alan jalostusarvosta, kun taas laivanrakennuksen osa-alalla tuki kattaa noin 25 prosenttia alan jalostusarvosta. Laivanrakennusteollisuudelle yhteisössä myönnetyn tuen keskiarvo laski voimakkaasti vuosista 1988-1990, jolloin se oli 34 prosenttia jalostusarvosta, ja oli 24 prosenttia vuosina 1990-1992, jonka jälkeen se vakiintui 25 prosentin tasolle vuosina 1992-1994 ja 1994-1996. 10 EYVLL 380, 31. 12. 1990. 15 Taulukko 4 Laivanrakennusteollisuudelle myönnetty tuki vuosina 1994-1996, prosenttia laivojen soplmusarvoista 1994 1995 1996 Pienet laivat* Suuret laivat" Yht. Pienet laivat Suuret laivat Yht. Pienet laivat Suuret laivat Yht. 0 4,31 4,12 4,3 0 0 0 0 8,4 6,1 9,0 0 4,5 8,8 0 4,31 8,0 5,9 9,0 0 8,4 0 4,5 0 3,3 0 0 4,8 0 0 9,0 8,5 0 3,6 8,8 0 0 3,7 8,8 0 0,7 0 0 4,2 4,0 0,0 0 4,3 0 4,5 0 2,9 0 0 0 0 8,3 6,5 9,0 0 8,1 0 9,0 0 3,3 0 0 0 0 8,2 6,5 9,0 0 7,8 0 8,8 0 3,2 0 0 0 0 4,5 4,5 0,0 0 4,3 0 4,5 0 3,1 0 0 0 0 9,0 6,7 9,0 0 8,0 0 9,0 0 4,8 0 0 0 0 8,9 6,6 9,0 0 7,4 0 8,7 0 3,2 0 0 1,6 4,3 8,6 8,2 4,3 6,0 6,0 Itävalta Belgia Tanska Saksa Ranska Suomi Espanja Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 12/15 jäsenvaltion EU Pienikokoisiksi laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun arvoiset laivat. Näiden osalta laivanrakennusta koskevan seitsemännen direktiivin mukaisen tuen enimmäisintensiteetti on 4,5 prosenttia sopimusarvosta. Suurikokoisiksi laivoiksi katsotaan sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun arvoiset laivat. Näiden osalta laivanrakennusta koskevan seitsemännen direktiivin mukaisen tuen enimmäisintensiteetti on 9,0 prosenttia sopimusarvosta. Viiva tarkoittaa puuttuvia tietoja, kun taas nolla tarkoittaa tuen puuttumista. Eurooppalaisille telakoille myönnetyn tuen määrä kehitysmaihin vietävien laivojen rakentamista varten kasvoi 76 miljoonan ecun vuotuisesta keskiarvosta ( 1 9 9 2 - 1 9 9 4) 203 miljoonaan ecuun vuodessa ( 1 9 9 4 - 1 9 9 6 ). Seuraavassa taulukossa on maakohtainen erittely. 16 Taulukko 5 EY:n kehitysapuna myöntämä tuki laivanrakennusteollisuudelle 1992 1993 1994 1995 1996 miljoonaa ecua Saksa Espanja Alankomaat Ranska YHTEENSÄ nykyisinä ecuina 0 0 0 0 0 21,6 185,96 108,82 103,44 19,4 0 0 0 0 0 55,98 34,18 39,19 33,14 48,89 0 41 185,96 238,17 185,47 Terästeollisuudelle myönnetty tuki 18. Toisen tehdasteollisuuden osa-alan, terästeollisuuden, osalta tuen myöntämistä tarkastelujakson aikana säädeltiin vuonna 1991 annetuilla terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevilla viidensillä säännöillä. Sen jälkeen, kun alan tuki oli asteittaisesti poistettu melkein kokonaan vuoden 1992 loppuun mennessä, komissio teki vuonna 1994-1996 EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia päätöksiä, jotka koskivat terästeollisuusyritysten rakenneuudistuksia Saksan uusissa osavaltioissa, Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Irlannissa ja Itävallassa. Yhteensä tukea myönnettiin vuosittain keskimäärin noin 1 500 miljoonaa ecua vuosina 1994- 1996. Luku ei sisällä tukea, jota myönnettiin alalla muita tarkoituksia varten, kuten tutkimukseen ja kehitykseen, alueelliseen kehittämiseen ja ympäristönsuojeluun. Tuki moottoriajoneuvoteollisuudelle 19. Koska Euroopan unionissa ei ole erityisesti tälle alalle tarkoitettuja tukijärjestelmiä, tukea on myönnetty moottoriajoneuvoteollisuudelle lähinnä aluetukena sekä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja 17 rakenneuudistukseen tarkoitettuna tukena. Näitä tukia analysoidaan ensimmäistä kertaa tässä yleiskatsauksessa. Tällä hetkellä on vaikea tehdä päätelmiä yleisestä suuntauksesta, koska tapauksia on hyvin vähän (Italiassa esimerkiksi yhdessä tapauksessa vuonna 1992 myönnetty tuki nousi 2,928 miljardiin ecuun). Tärkeimpänä toteamuksena voidaan pitää sitä, että jäsenvaltioiden myöntämät tuet pysyvät niille asetettujen erityisten puitteiden rajoissa. Taulukko 6 Moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnetty valtiontuki vuosina 1992-1996 (ei sisällä ilmoitusrajan alle jääneitä tapauksia) 1992 1993 1994 1995 1996 miljoonaa ecua 0 33 3 328 0 0 7 0 0 371 0 307 39 0 250 0 0 13 609 10 0 340 202 83 0 0 103 72 810 Itävalta Belgia Saksa Espanja Ranska Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 11 159 8 0 2 928 0 0 7 Yhteensä 3113 nykyisinä ecuina 0 112 48 32 0 0 0 66 258 18 Tukivälineet 20. Taulukossa 7 esitetään kuvaus eri tyyppisten tukivälineiden käytöstä jäsenvaltioissa. Taulukko 7 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1994-1996 Tukimuodon mukainen jaottelu prosentteina myönnetyn teollisuustuen kokonaismäärästä TUKIMUOTO Ryhmä A Ryhmä B Ryhmä C Ryhmä D prosenttia Avustukset Vero-vapau tukset Pääoma- osakkuudet Halpa-korkci- set lai- nat Verolyk- käykset Takuut YHTEENSÄ Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU 15 79 54 83 55 66 93 81 44 89 43 92 73 82 61 88 0 35 10 15 13 0 3 38 0 42 4 13 8 19 5 ~57~ "23* o o o 1 o o o 1 o o o 2 o o 1 7 6 2 5 100 100 100 100 18 100 0 1 100 100 10 100 11 100 0 0 9 8 0 4 100 100 100 100 100 100 "TÖÖT 14 3 5 22 3 6 15 3 0 6 4 3 2 18 2 ~Ï3~ 0 1 0 1 0 0 0 4 0 9 0 0 0 2 0 19 Avustukset ja verovapautukset, jotka on tässä yleiskatsauksessa luokiteltu A-ryhmän tukimuodoiksi, ovat selvästi yleisimmin käytetyt tukimuodot yhteisössä. Tässä ryhmässä suoria avustuksia käytetään useammin kuin verovapautuksia. Tämä voidaan selittää sillä, että ensin mainittu tukimuoto on jälkimmäistä joustavampi. Koska avustuksien käyttäminen on parlamentaarisen menettelyn kannalta helpompaa kuin verolakien muuttaminen, hallitukset suosivat ensin mainittua tukimuotoa. Voidaan myös todeta, että avustusten suhteellinen osuus on kasvanut merkittävästi edellisestä yleiskatsauksesta, ja niiden osuus on nykyisin 57 prosenttia tukien kokonaismäärästä EU:n 15 jäsenvaltiossa, kun se oli vuosina 1992- 1994 48 prosenttia tukien kokonaismäärästä EU:n 12 jäsenvaltiossa. Verovapautusten suhteellinen osuus on samaan aikaan laskenut 26 prosentista 23 prosenttiin. 21. Valtion pääomaosakkuuteen perustuva tukeminen, joka on luokiteltu ryhmään B, on kolme prosenttia koko tehdasteollisuudelle myönnettävästä tuesta Euroopan unionissa; tämän tyyppiseen tukeen käytetyt summat ovat pienentyneet, koska vuosina 1994-1996 suoritettiin hyvin vähän sellaisia pääomaosakkuuksina, jotka sisälsivät rahansiirtoja julkisten yritysten tukea. 22. Ryhmään C luokitellut tukimuodot eli halpakorkoiset lainat ja verolykkäykset ovat tärkeitä tukimuotoja Saksassa ja Ruotsissa. Jäsenvaltiot yleensä välttävät halpakorkoisten lainojen myöntämistä, koska ne ovat talousarvion kannalta raskaita. Halpakorkoisia lainoja koskevat luvut kattavat ainoastaan tukiosan; kyseisen tuen edellyttämät talousarvion bruttovarat ovat paljon tuen pienen osuuden suuremmat. Tämä selittää lainojen kustannuksia tehdasteollisuudessa. Jäsenvaltiot vähentävät mieluummin antamalla korkotukea. tämäntyyppisen Verolykkäykset, jotka enimmäkseen koostuvat nopeutetuista poistoista ja verovapaiden varausten muodostamisesta, ovat vähiten käytetty tukimuoto yhteisössä. Ainoastaan Alankomaat, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta antavat tällaista tukea. 23. Ryhmään D kuuluvia takuita käytetään pääasiassa pelastus- ja rakenneuudistustoimenpiteissä sekä pienten ja keskisuurten yritysten teollisuudelle kehityksen myönnettävästä tuesta on keskiarvoltaan kolmanneksi pienin, osuus on edistämiseksi. Vaikka takuiden osuus 20 merkittävä Kreikassa, Irlannissa ja Ranskassa. Takuina annettavan tuen osuuden laskeminen on erityisen vaikeata, minkä vuoksi se ei pääomaosakkuuden ohella ole kovinkaan avoin valtiontuen muoto. Kaavio 2 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki Vero-ja talousarviomenojen mukainen jaottelu 1994-1996 AU B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S UK Talousarviomenot D Veromenot 24. Kaaviossa 2 tuki jaotellaan tehdasteollisuudelle myönnettävä rahoitusmuodon mukaan. Talousarviomenot, joihin kuuluvat avustukset, pääomaosakkuudet, halpakorkoiset lainat ja takuut, on suosituin tuen rahoitusmuoto Euroopan unionissa. Tämä koskee erityisesti Espanjaa, Itävaltaa ja Irlantia, missä kaikki tuet rahoitetaan talousarviosta, ja Suomea, Luxemburgia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Portugalia, missä yli 90 prosenttia ts. veronpalautuksia ja verojen Italiassa, ja Ranskassa ja Belgiassa. talousarviosta. Sitä vastoin veromenoja, lykkäyksiä, käytetään rahoitetaan laajalti 21 Tuen tavoitteet 25. Tehdasteollisuudelle myönnettävä tuki on luokiteltu myös niiden tavoitteiden mukaisesti, joille tukea on myönnetty, tai tuettavan alan mukaisesti seuraavasti: Horisontaaliset tavoitteet - Tutkimus ja kehitys - Ympäristönsuojelu - Pienet ja keskisuuret yritykset - Kauppa - Energiansäästö - Yleinen investointitoiminta - Muut tavoitteet (pääasiassa pelastaminen ja rakenneuudistus) Erityisalat - Laivanrakennusteollisuus - Terästeollisuus - Muut alat Alueelliset tavoitteet - 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet - 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet - (Ainoastaan Saksan osalta) Berliinille ja Zonenrandille myönnetyt tuet. päätettävä, mikä jäsenvaltion Tuen luokittelu on monissa tapauksissa hieman sattumanvaraista, koska on ilmoittamista tavoitteista katsotaan ensisijaiseksi tavoitteeksi. Joissakin jäsenvaltioissa tutkimus- ja kehitystuki myönnetään alakohtaisten ja kehitysohjelmien välityksellä, toisissa erityisalojen tuki on rajoitettu koskemaan ainoastaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä jne. Ensisijaiset tavoitteet eivät myöskään anna todellista kuvaa lopullisista edunsaajista: suuri osa aluetuesta maksetaan itse asiassa pienille ja keskisuurille yrityksille, tutkimus- ja kehitystukea maksetaan erityisaloille jne. tutkimus- Tämän vuoksi voidaan tehdä ainoastaan varovaisia päätelmiä siirtymisestä yhdestä tavoitteesta toiseen ajan kuluessa ja erityisesti tavoitteiden eroista jäsenvaltioiden välillä. Taulukossa 8 tehdasteollisuudelle myönnetty tuki jaotellaan tavoitteiden mukaisesti vuosina 1994-1996, ja taulukossa 9 3Ä-23 käsitellään 12 jäsenvaltion kolmessa ensisijaisessa tavoitteessa ajan kuluessa tapahtuneita muutoksia. 26. Taulukon 8 lukujen mukaan yli 56 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta unionissa koski alueellisia tavoitteita. Tästä tuesta 8,5 ecua kymmenestä myönnetään aluille, joiden elinolosuhteet ovat erityisen epäsuotuisat, niin kutsutuille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille11. Tähän luokkaan kuuluvasta tuesta eniten hyötyvät alueet sijaitsevat Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Italiassa, mikä voidaan havaita näihin tavoitteisiin myönnettyjen tukien korkeista prosenttiosuuksista näiden valtioiden kohdalla. 27. Horisontaalisille tavoitteille myönnettävä tuki on toiseksi merkittävin tavoite. Näistä tavoitteista tutkimus ja kehitys12 katsotaan tärkeimmäksi. Vaikka kyseisten horisontaalisten tavoitteiden mukainen tuki on usein yhteisön edun mukaista, sen haittapuolena on se, että tuen vaikutusta kilpailuun on usein vaikea arvioida, koska sen ala- ja aluekohtaisista vaikutuksista on vain vähän tai ei ollenkaan tietoa. Näin on erityisesti näiden tukien äärimmäisessä muodossa eli yleisissä investointiohjelmissa, joiden tavoitteet on määritelty niin epämääräisesti, ettei minkäänlaista yleistä arviota voida tehdä, ja komission on tutkittava kaikki suurimmat hakemukset. Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tällaisten yleisten ohjelmien olemassaoloa on siten yhä vaikeampi perustella ja tällaisen tuen myöntäminen onkin kielletty. Vaikka komissio on yleisesti ottaen kieltänyt vientituen, ohjelmien joista myönnetään edullisin ehdoin muuta kuin tuotteisiin liittyvää tukea, katsotaan tavallisesti olevan yhteisen edun mukaisia. Lisäksi tällaisilla ohjelmilla pyritään yleensä tukemaan pk- yrityksiä. Tähän luokkaan kuuluvat myös eräät tuet, jotka täyttävät julkisesti tuetuille vientiluotoille OECD:n järjestelyssä asetetut edellytykset. 28. Noin 13 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta yhteisöstä myönnetään erityisaloille. Sen jälkeen, kun terästeollisuudelle myönnettävä tuki oli vuonna 1991 annettujen terästeollisuuden tukea koskevien tiukkojen sääntöjen mukaisesti edellisen tarkastelujakson aikana melkein kokonaan poistettu, komissio alkoi tehdä vuonna 1994 EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia päätöksiä, joilla mahdollistettiin 1 ' 12 Luettelo näistä alueista on liitteessä I, 9. 2 kohta. Liitteen 111. 1 kohdassa esitetyistä syistä tutkimusta ja kehitystä koskevat luvut taulukossa 6 ovat varmasti aliarvioituja. 24 tuen antaminen terästeollisuuden merkittäviin rakenneuudistuksiin, kuten vuosien 1994-1996 luvut osoittavat. 29. Jäsenvaltioiden tilanne tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen koostumuksen suhteen on seuraava: - Belgiassa horisontaalinen tuki on lisääntynyt tarkastelujakson aikana ja muodostaa valtaosan tukimenoista (46 prosenttia), mikä on huomattavasti Euroopan unionin keskiarvon yläpuolella. Lisäys muodostuu yhdestä ainoasta tukiohjelmasta, johon ohjatut varat on maksettava takaisin valtiolle, jonka jälkeen ne poistetaan tilastoista. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat huomattavimmat horisontaaliset tavoitteet. Alakohtainen tuki (29 prosenttia) on hyvin vähäistä kun taas korkea aluetuen maantieteellisesti pienelle jossa ei ole yhtään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetta. jäsenvaltiolle, suhteellisen prosenttia) osuus (25 on Tanskassa suurin osa tuesta on horisontaalista (84 prosenttia) ja koostuu pääasiassa energiansäästötuesta, ympäristönsuojelutuesta ja T&K-tuesta. Erityisalojen tuki (14 prosenttia) on suurimmaksi osaksi laivanrakennusteollisuuden tukea. Aluepolitiikka kahden prosentin osuudellaan ei ole merkittävä. Saksassa horisontaalisten tavoitteiden mukaiset tuet muodostavat 19 prosenttia, mikä on vähän Euroopan unionin keskiarvoon verrattuna. Melkein kaksi kolmannesta tästä tuesta käytetään pk-yrityksiin ja tutkimukseen. Alakohtainen tuki (7 prosenttia) on myös vähäistä. Merkittävin osuus on aluetuella (75 prosenttia), josta ylivoimaisesti suurin osa muodostuu perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesta tuesta uusille osavaltioille (mukaan lukien Treuhandanstaltin kautta myönnetty tuki). Tämän tuen reaaliarvo on laskenut huomattavasti edellisestä tarkastelujaksosta. Kreikan tekemiseksi. luvut ovat liian epäluotettavia yksityiskohtaisen arvion tuesta käytetään horisontaalisten Espanjassa 24 prosenttia tavoitteiden mukaisesti, pääasiassa pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja kehitykseen. Alakohtainen tuki kattaa 63 prosenttia koko tehdasteollisuuden tuesta ja on siten korkein alakohtaisen tuen osuus yhteisössä. Aluetuen osuus (13 prosenttia) on alhainen ottaen 25 huomioon, että kyseessä on maa, jossa 54 prosenttia väestöstä asuu nykyään 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla. Ranskassa 51 prosentilla tehdasteollisuudelle myönnettävästä tuesta on horisontaaliset tavoitteet. Tuesta osoitetaan erityisaloille 15 prosenttia, vaikka joissakin tapauksissa kohteena on T&K tai tuki myönnetään veroluonteisten maksujen muodossa13. Aluepolitiikan osuus on 34 prosenttia tuen kokonaismäärästä. Irlannissa aluetuki (56%) muodostaa suurimman osan tukimenoista vaikka se on vähentynyt edellisestä tarkastelujaksosta. Horisontaaliset tavoitteet kattavat 37 prosenttia tukimenoista ja 7 prosenttia tuesta myönnetään tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen kokonaismäärästä yhteisössä on alentunut, ja tämän osalta pyydetään kiinnittämään huomiota sivuilla 4-5 esitettyihin huomautuksiin. Irlannin osuus erityisaloille. Italiassa horisontaalisten tavoitteiden mukaisen tuen osuus on 31 prosenttia. Merkittävin tukimuoto on aluetuki (58 prosenttia). Melkein kaikki alueellinen tuki myönnetään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille Mezzogiornoon. Alakohtaisen tuen osuus on 11 prosenttia. Luxemburgissa merkittävin osuus on aluetuella (65 prosenttia), mitä on pidettävä erittäin korkeana niin pienelle maalle. Seuraavina tulevat pk- yritysten tuki (21 prosenttia) ja T&K-tuki (7 prosenttia). tuen keskiarvon tavoitteiden mukaisen yläpuolella. Horisontaalisten Alankomaissa horisontaalisten (74 prosenttia) osuus on ylivoimaisesti suurin ja huomattavasti Euroopan unionin tavoitteiden mukaisesta tuesta energiansäästö ja T&K saavat suurimman osan. tehdasteollisuudelle tuki on 10 prosenttia koko Erityisalojen myönnettävästä tuesta. Kuten Belgiassakin aluetuen osuus (17 prosenttia) on suhteellisen merkittävä maantieteellisesti pienessä jäsenvaltiossa, jossa ei ole yhtään perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetta. 13 Veroluonteiset maksut ovat alakohtaisia veroja, jotka kerätään kyseisen alan tiettyjen toimenpiteiden rahoittamiseksi. 26 "muihin Portugalissa alakohtaisten tukien osuus on korkea, 52 prosenttia. Horisontaalisten tavoitteiden mukainen tuki (24 prosenttia) käytetään melkein kokonaan tavoitteisiin". Viimeksi mainitut ovat suurimmalta osaltaan komission yhteisrahoittamia ja muistuttavat perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille annettua aluetukea, koska komissio katsoo koko Portugalin, kuten Irlannin ja Kreikankin, olevan 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen alue. Suomessa 74 prosenttia tuesta ohjataan horisontaalisiin tavoitteisiin, pääasiassa tutkimukseen ja kehitykseen ja pk-yrityksille. Alakohtaisen tuen osuus on yhteisön alhaisin (2 prosenttia). Aluetuen osuus on 23 prosenttia kokonaistuesta. Ruotsissa 34 prosenttia tuesta ohjataan horisontaalisiin tavoitteisiin, pääasiassa tutkimukseen ja kehitykseen sekä pk-yrityksille. Alakohtaisen tuen osuus on alhainen (4 prosenttia). Aluetukeen menee suurin osa kokonaistuesta (61 prosenttia). kuningaskunnassa aluetuki Yhdistyneessä (59 prosenttia) on merkittävin tukimuoto. Tuki menee suurelta osin Pohjois-lrlantiin, joka on 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen alue. Horisontaalisten tavoitteiden mukainen tuki kattaa 22 prosenttia, josta T&K-tuki on prosenttia tärkein tehdasteollisuudelle myönnettävistä tuista. Alakohtainen osa-alue. tuki on 19 Itävallassa selvästi suurin osa tuesta ohjataan horisontaalisiin tavoitteisiin, pääasiassa tutkimukseen ja kehitykseen, ympäristönsuojeluun sekä pk-yrityksille. Alakohtaisen tuen osuus vastaa yhteisön keskiarvoa. Aluetuen osuus on alhainen (13 prosenttia kokonaistuesta). 2 7 - ^» Taulukko 8 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1994-1996 Tuen ala-ja tavoitekohtainen jaottelu ALA/TAVOITE AU B DK D GR E FIN F IRL I L NL p s UK EU 15 Horisontaaliset tavoitteet 74 46 84 19 31 24 74 51 37 31 33 74 24 34 22 30 prosenttia Tutkimus ja kehitys Ympäristönsuojelu Pk-yritykset Kauppa Energiansäästö Yleiset investoinnit Muut tavoitteet Erityisalat Laivanrakennus Muut alat Alueelliset tavoitteet 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet Saksa: (Berliini/Zonenrand- alue) 19 16 13 0 1 0 24 13 0 13 13 10 3 0 10 0 21 4 0 0 11 29 2 27 25 25 0 0 29 10 5 7 34 0 0 14 10 4 2 2 0 0 7 1 5 0 2 0 4 7 4 3 2 0 2 15 0 2 12 3 0 3 7 1 10 0 1 0 4 63 20 43 74 66 13 3 0 69 66 2 0 9 4 0 35 2 21 10 4 0 2 2 0 2 23 23 0 0 28 1 6 11 1 0 5 15 1 14 6 0 17 3 1 0 10 7 0 7 3 0 6 9 1 0 12 11 2 9 7 5 21 1 0 0 0 2 0 2 34 56 58 65 22 12 0 0 56 0 1 65 57 0 0 0 20 10 8 3 31 0 3 10 7 3 17 17 0 0 4 0 0 0 2 0 19 52 4 48 11 5 16 0 3 0 0 4 0 4 24 61 0 61 24 0 0 0 12 0 4 5 0 0 1 9. 1 7 3 2 0 7 19 13 1 18 59 36 23 0 4 10 56 7 48 1 YHTEENSÄ 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 29 Taulukko 9 Tehdasteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1992-1994 ja 1994-1996 Päätavoitteiden mukainen jaottelu Horisontaaliset tavoitteet Erityisalat prosenttia Alueelliset tavoitteet 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 74 46 84 19 31 24 74 51 37 31 33 74 24 34 22 13 29 14 7 3 63 2 15 7 11 2 10 52 4 19 26 1 80 27 19 19 63 53 70 19 41 53 13 25 2 74 66 13 23 34 56 58 65 17 24 61 59 19 26 6 20 43 11 0 12 0 5 36 16 56 73 14 53 38 70 36 35 29 76 23 32 EU 15 31 30 11 13 58 56 30. Tarkasteltaessa tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen jakautumisen kehitystä ajan kuluessa eri päätavoitteiden osalta voidaan taulukosta 9 havaita, että horisontaalisten tavoitteiden mukaisen tuen taso Euroopan unionin 12 jäsenvaltiossa on laskenut 40 prosentista vuosina 1988-1990 (katso neljäs yleiskatsaus valtion tuista Euroopan unionissa) 35 prosenttiin vuosina 1990-1992 (katso viides yleiskatsaus valtion tuista Euroopan unionissa) ja 31 prosenttiin vuosina 1992-1994 ja vakiintunut Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa 30 prosentin tasolle vuosina 1994-1996. 30 Aluetuen osuus on pysynyt korkeana, ja alakohtainen tuki on kasvanut hieman. Havaittavissa oleva asteittainen siirtyminen horisontaalisten tavoitteiden mukaisesta tuesta alakohtaiseen tukeen on jossain määrin huolestuttavaa ottaen huomioon alakohtaisen tuen mahdollisen vääristävän vaikutuksen. Sekä horisontaalisia että alakohtaisia tukimuotoja voidaan tietysti käyttää teollisuuspolitiikan enemmän tai vähemmän salaisiin ja epätoivottuihin tarkoituksiin (kansallisesti merkittävien yksittäisten yritysten tukemiseen tai sellaisten alojen suojeluun, joiden väitetään olevan kansallisesti tärkeitä), joilla on tällöin erityisen haitallinen vaikutus kilpailuun. Kaikille talouden osa-aloille annettu horisontaalisten tavoitteiden mukainen tuki soveltuu tai kansallisesti merkittävien yritysten huonommin suojaamiseen kilpailua vääristävällä tavalla kuin alakohtainen tuki. tiettyjen alojen Tilapäistarkoituksiin myönnetty valtiontuki joilla järjestelmiin, lentoliikenne tuki ei kuulu 31. Taulukosta 10 nähdään, että edellisen yleiskatsauksen tapaan yksityisille yrityksille myönnettiin suuret määrät tukea tilapäisin perustein. Tämän tyyppinen tuetaan horisontaalisia, alakohtaisia tai alueellisia tavoitteita. Kun tehdasteollisuus, rahoituspalvelut ja lasketaan yhteen, muutamat merkittävän suuruiset yksittäiset tuet muodostavat näin ollen suhteettoman suuren osuuden ja myönnetystä kokonaistuesta. Pääasiassa yritysten pelastamiseen rakenneuudistukseen tarkoitettujen tilapäistukien osuus kasvoi vuoden 1992 6 prosentista 16 prosenttiin vuonna 1996. Jos lasketaan mukaan Saksan uusille osavaltioille Treuhandanstaltin kautta myönnetty tuki, joka on tilapäistuen kaltaista tukea, tilapäistuen osuus kokonaistuesta kasvaa 19 prosentista 29 prosenttiin. 31 Taulukko 10 Tehdasteollisuudelle, rahoituspalveluille ja lentoliikenteelle tilapäistarkoitukseen ja Treuhandin kautta myönnetyt valtiontuet yhteisössä 1992-1996 1992 1993 1994 1995 1996 miljoo naa ecua % koko nais tuesta miljoo naa ecua % koko nais tuesta miljoo naa ecua % koko nais tuesta miljoo naa ecua % koko nais tuesta miljoo naa ecua % koko nais tuesta Tilapäistuki 2 422 6 5 742 13 6 922 16 5 776 14 5 888 16 Treuhandin tuki 5 161 13 8 854 20 11 013 25 6 682 16 4 839 13 Tuen kokonaismäärä 39 062 100 44 800 100 43 466 100 41 732 100 37 677 100 Taulukko 11 Tehdasteollisuudelle, jäsenvaltioissa myönnetyt valtiontuet - vuotuiset keskiarvot 1992-1994 ja 1994-1996 rahoituspalveluille tilapäistarkoitukseen lentoliikenteelle ja 1 9 9 2 - 1 9 94 1 9 9 4 - 1 9 96 miljoonaa ecua prosenttia miljoonaa ecua prosenttia Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 0 31 0 686 75 473 0 1663 53 1 864 0 0 184 0 0 0 1 0 14 1 10 0 33 1 37 0 0 3 0 0 65 29 0 584 44 1 0 88 0 2 532 58 1 4 53 0 0 365 0 0 1 0 0 10 1 18 0 41 1 23 0 0 6 0 0 EU 12/15 5 029 100 6 218 100 32 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille 32. Saksan talouden uudelleenjärjestely uusien osavaltioiden jatkui tarkastelujakson aikana. Saksan yhdistymisellä on erityisen suuri merkitys yhteisön valtiontukipolitiikalle. Siirtyminen valtion valvomasta keskitetystä suunnitelmataloudesta, jolle oli ominaista kehittymätön infrastruktuuri ja yksityisyritteliäisyyteen yritysten perustuvaan hajautettuun markkinatalouteen ja tarve kehittää taloutta edellyttivät merkittäviä rahansiirtoja vanhoista osavaltioista uusiin. kilpailukyky, pääasiassa heikko Uusien osavaltioiden tehdasteollisuudelle Itä-Saksan keskitetyn suunnitelmatalouden yhdentymistä sisämarkkinoihin on väistämättä jouduttu helpottamaan merkittävillä määrillä kansallista myönnettiin tukea. tarkastelujakson aikana keskimäärin lähes 13,5 miljardia ecua tukea vuosittain. Luku on edelleen suuri, mutta se on pienentynyt merkittävästi vuosista 1992-1994, jolloin tukea myönnettiin 15,5 miljardia ecua. Tämä on myös osoitus siitä, että uusien osavaltioiden talouden rakenneuudistuksella oli suurimmat vaikutukset valtiontukiin edellisen tarkastelujakson aikana. tukien määrä on Lisäksi Saksan vanhojen osavaltioiden saamien vähentynyt 8,9 miljardista ecusta vuosina 1990-1992 4,3 miljardiin ecuun vuosina 1992-1994. Vuosina 1994-1996 tukien määrä oli vain 3 miljardia ecua. Tämä merkittävä lasku osoittaa, että Saksan hallitus on sitoutunut kohdistamaan lisäämättä Saksassa myönnetyn tuen kokonaismäärää. Vanhat osavaltiot saivat vuosina 1990- 1992 53 prosenttia kaikesta tehdasteollisuudelle Saksassa myönnetystä tuesta, mutta tarkastelujakson aikana niiden osuus oli vain 19 prosenttia. Uusille osavaltioille myönnetyt tuet on jaoteltu tukimuodoittain liitteen II taulukossa A3. tukitoimiaan uusiin osavaltioihin ja sen holding-yhtiön, Valtion yritysten yksityistämisen osalta tarkastelujakson aikana tukea myönnettiin myös Treuhandanstaltin (THA), entisen Itä-Saksan julkisten yhtiöiden hallinnointia, mukauttamista ja yksityistämistä varten perustetun valtion fur (BvS), välityksellä. Komission vereinigungsbedingte Sonderaufgaben vuosina 1991, 1992 ja 1995 tekemien THA:n tukea koskevien päätösten mukaisesti osa näistä tuista voi olla valtiontukea. Näin oli yleensä silloin, kun THA takasi pankkialan myöntämiä markkinakorkoisia lainoja yleensä alhaisen itse markkinakorkoisia lainoja ja myönsi sitten lainoja yrityksille vastaavalla korolla. luokituksen omaaville yrityksille. THA vastaavasti otti seuraajan, Bundesanstalt 33 lainojen THA:n/BvS:n osalta komissio katsoo, että arvioimisessa käytetty menetelmä aliarvostaa niiden myöntämän tuen valtiontukiosuuden kuudennen yleiskatsauksen tarkastelujaksona. takuiden ja. Tämän yleiskatsauksen tarkastelujaksona mukaan lukien vuosi 1996, jolloin sovellettiin tavanomaisia valtiontukisääntöjä, myönnettiin takuita 2 776 miljoonan ecun arvosta ja lainoja yhteensä 13,484 miljardin ecun arvosta. Aikaisempien kokemustensa perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia tästä määrästä voidaan luokitella tueksi, ja se on otettu mukaan tähän yleiskatsaukseen. Lisäksi edellä mainittuihin summiin on lisätty sosiaalialan suunnitelmien rahoittamiseen myönnetyt yhteensä 4 097 miljoonan ecun suuruiset avustukset. 34 OSA II - KANSALLISEN TUEN KOKONAISMÄÄRÄ JÄSENVALTIOISSA Muille kuin tehdasteollisuuden aloille myönnetty tuki 33. Seuraavassa esitetään saatavilla olevaan tietoon perustuva yleiskuva maataloudelle, kalataloudelle, liikenteelle (rautateille ja lentoliikenteelle), rahoituspalveluille ja energiantuotannolle (hiilikaivosalalle) myönnetystä valtiontuesta. Näiden alojen yhteensä saama tuki yhdistettynä I osassa mainittuihin kokonaismäärän viidessätoista jäsenvaltiossa. Koska jotkut jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole kyenneet toimittamaan täydellisiä tietoja kaikilta näiltä aloilta, erityisesti maataloudesta, kokonaismäärä ei valitettavasti ole riittävän luotettava, minkä vuoksi tämän osan tietoja on tulkittava äärimmäisen varovaisesti. tukiin muodostaisi kansallisen tuen Tuki maataloudelle 34. Maatalouden kaltaisilla aloilla, joihin sovelletaan erittäin kehittynyttä yhteisön politiikkaa, valtiontuen myöntämisen rajat ovat suurelta osin tämän yhteisen politiikan säätelemiä. Vaikka siis EY:n perustamissopimuksen 9 2- 94 artiklaa periaatteessa sovelletaan maatalouteen samalla tavoin kuin muihinkin talouden aloihin, 42 artiklassa määrätään, että neuvosto päättää, missä määrin näitä artikloja sovelletaan maatalouteen. Täten neuvosto on rajoittanut joillakin maatalouspolitiikan aloilla: vapautta myöntää jäsenvaltioiden valtiontukea (i) Useimpia maataloustuotteita koskeva markkinatuki yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevat asetukset). (neuvoston Yksinomaan yhteisön varoista (ts. EMOTR:sta) maksettavaa tukea myönnetään ainoastaan niiden neuvoston sääntöjen perusteella, jotka koskevat mm. yhteistä interventio-osto- ja vientitukijärjestelmää ja toukokuussa 1992 tehtyjen uudistamispäätösten myötä eri aloille maksettavaa korvaustukea pakolliseen kesannointiin liittyvän hintojen laskun vuoksi. (ii) rakenteiden tehokkuuden Tuki maatalouden parantamiseksi (neuvoston asetus (ETY) N:o 2328/91), joka koskee pientilojen tuotannollisia jota säädellään pääasiassa edellä mainitun neuvoston asetuksen säännöksin ja jonka rahoittamiseen yhteisö osallistuu. investointeja, 35 Maatalouden osalta tietoja ei ole toimitettu tyydyttävällä tavalla. Useat jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet komissiolle kattavia tietoja tälle alalle myönnetystä tuesta. Vielä neljännen yleiskatsauksen yhteydessä komissio teki tässä tilanteessa ekstrapolointeja ja arvioita aukkojen täyttämiseksi. Sitä vastoin edellisessä tässä yleiskatsauksessa tiedoissa oleviin aukkoihin ei ole puututtu vaan jaksojen 1992-1994 ja 1994-1996 tarkastelu perustuu käytettävissä olleisiin tietoihin. (viidennessä) ja Saatavien tietojen perusteella taulukossa 12 suhteutetaan valtiontuen yhteismäärä (mukaan lukien (ii) kohdan mukaiset kansalliset sosiaaliset ja rakenteelliset tukitoimet) EY:n perustamissopimuksen liitteessä II olevan luettelon mukaisten tuotteiden osalta (kasvien ja karjan kasvatus ja perustuotannon toimet) pientilatasolla tapahtuvan maataloustuotannon bruttojalostusarvoon. On otettava huomioon, että tässä taulukossa toimintoja kuin mitä huomioitu kansallinen tuki kattaa enemmän bruttojalostusarvon käytetty. Koko on tarkastelujakson kattavat tiedot oli saatavilla kahdesta jäsenvaltiosta, ja ainoastaan osan tarkastelujaksoa kattavat tiedot oli saatavilla viidestä muusta jäsenvaltiosta. Muista jäsenvaltioista ei saatu ollenkaan tietoja. laskemisen perustana 36 Taulukko 12 EY:n perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden kansallinen tuki < prosentteina maataloustuotannon bruttojalostusarvosta vuosina 1992-1994 ja 1994-1996. prosenttia 1992-1994 1994-1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg • Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 9,6 5,2 27,3 El TIETOJA El TIETOJA 2,7 El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA 5,0 7,6 7J0 El TIETOJA 6,8 2,8 12,4 El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA El TIETOJA 4,0 El TIETOJA El TIETOJA 2,9 EU 15 El TIETOJA El TIETOJA hehtaaritukeen), Saksan maataloustukea koskevat luvut kattavat alv-myönnytyksinä annetun tuen (alv lisättynä korvauksena maatalouden joka myönnetään valuuttajärjestelmää koskevista muutoksista johtuvalle hintojen laskulle. Esitetystä yhteismäärästä noin 10 prosenttiyksikköä bruttojalostusarvosta katsotaan kuuluvan tähän tukeen. Tätä taulukkoa on tarkasteltava yllä olevan 34 kohdan ja teknisen liitteen III 10. 2 kohdan yhteydessä. Tässä yhteydessä voidaan todeta, että kansallisen tuen yhteismäärään lasketaan kilpailupolitiikkaan vaihtelevasti liittyvät yksittäiset tukimuodot. Siten voidaan väittää, että esimerkiksi tuottaviin investointeihin ja mainontaan myönnettävä tuki vaikuttaa kauppaan todennäköisemmin kuin tuki, jonka tarkoituksena on yksinkertaisesti korvata suoritetut palvelut, kuten pääsy maaseudulle ja tuki luonnonkatastrofien vaikutusten taloudellisten seurauksien korvaamiseksi. Laajasti ottaen vastaavaa perustetta voitaisiin soveltaa joihinkin veroluonteisilla maksuilla rahoitettuihin tukiin, joissa taloudellinen taakka kohdistuu yksinomaan tuen 37 saajiin itseensä, vaikka tällainen tuki katsotaankin oikeudelliselta kannalta valtiontueksi. Lisäksi on todettava, että taulukon 12 tiedot eivät anna tarkkaa kuvaa maataloudelle myönnetyn tuen kokonaismäärästä yhteisössä tai missään jäsenvaltiossa. Maatalouden tilaa yhteisössä käsittelevä komission vuosittainen julkaisu sisältää tietoa mm. yhteisön tuesta maataloudelle. Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että taulukon 12 tietojen tai muidenkaan maatalouden tietojen perusteella ei voida tehdä päätelmiä mahdollisista vaikutuksista kauppaan (tarkempia tietoja liitteen I osassa III). tuen kokonaismääriä koskevien Kalataloudelle myönnetty tuki 35. Kalatalousalalla kansallinen tuki seuraa tarkasti yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kehittymistä ja sen mukaisia rajoituksia ja vaikuttaa siten yhteisten tukien määrää koskevissa tavoitteiden päätelmissä on siis otettava huomioon sekä niiden vaikutus kilpailuun että yhteisen tavoitteen saavuttamiseen. toteuttamiseen. Kansallisten 13 Taulukoissa kaupallistamistoimille kansallinen ja yhteisön tuki. ja ja 14 esitetään yhteisön kalastuslaivoille, alkujalostukselle myönnettävä tuotteiden 38 Taulukko 13 Kalatalouden alan bruttojalostusarvosta* pyyntimäärän sekä vuosien 1992-1994 ja 1994-1996 keskimääräisten hintojen perusteella laskettuna prosentteina myönnetty valtiontuki alalle prosenttia 1992-1994 1994-1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU 12/15 3,0 4,0 13. 2 0,2 6,0 3,7 9,3 8,4 8,9 2,4 4J 5,6 2,0 2,0 14,6 0,1 3,0 17,8 4,1 8,4 8,4 9,5 2,2 8,2 3,2 4,9 * Jalostusarvoa koskevissa luvuissa ei ole mukana kalanjalostusteollisuutta eikä maissa tapahtuvaa tuotantoa koskevia lukuja. Taulukko 14 Yhteisön kalatalousalalle myöntämä rakenteellisen tukipolitiikan mukainen tuki 1992-1996 yhteisen markkinajärjestelyn ja miljoonaa ecua 1992 1993 1994 1995 1996 Tukiosasto 32,1 32,4 35,5 36,9 34,1 Ohjausosasto 358,4 401,8 391,1 471,1 382,2 39 Palveluille myönnetty tuki 36. Kuten huomautuksissa (s. 4) selitettiin, lentoliikenteelle ja rahoituspalveluille myönnetty tuki on esitetty erikseen. Rahoituspalvelualalle myönnetty tuki 37. Toisin kuin tehdasteollisuudessa, jolle myönnetyn tuen määrä on edellä esitetyn mukaisesti ollut laskussa, rahoituspalvelualalle (pääasiassa tilapäistukena) myönnetty tuki on kasvanut 340 miljoonan ecun vuotuisesta keskiarvosta (1992-1994) 1,27 miljardiin ecuun tarkastelujakson aikana. Näiden tukien osuus tukien kokonaismäärästä on verraten alhainen, mutta ne ovat kasvaneet nopeasti ja keskittyneet aina muutamalle alan yritykselle yhdessä maassa, joten niitä on jatkossakin tarkkailtava. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja sovelletaan edelleen tiukasti ja tuen myöntämistä rakenneuudistustoimenpiteisiin valvotaan tarkasti. Lentoliikenteelle myönnetty tuki 38. Tälle alalle myönnettiin tukea pääasiassa tilapäisin perustein ja vuotuinen keskiarvo kaksinkertaistui vuosien 1992-1994 660 miljoonasta ecusta 1370 miljoonaan ecuun vuosina 1994-1996. Tämä jyrkkä nousu saattaa olla ohimenevä ilmiö. Ala oli aikaisemmin säännelty, ja sääntelyn purkamisen myötä suuremmat markkinavoimat ovat tulleet alalle, mikä on johtanut merkittäviin rakenneuudistusohjelmiin. Alalle myönnetty tuki, joka on vain 1,5 prosenttia kokonaistuesta ja 3 prosenttia tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta, on helpottanut asianomaisten yritysten rakenneuudistusprosessia ja lieventänyt rakenneuudistuksen yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tehostaakseen valvontaa komissio hyväksyi vuonna 1994 tämän alan valtiontukia koskevat tiukat suuntaviivat. 40 Rautatieliikenteelle myönnetty tuki 39. Taulukossa 15 esitetään rautateiden tuen prosenttiosuus alan jalostusarvosta. Vaikka suurin osa tuesta myönnetään korvaamaan rautateille asetettuja sosiaalisia velvoitteita tai rautateille olennaisesti kuuluvia velvoitteita (neuvoston asetus nro 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella nro 1893/91, ja neuvoston asetus nro 1192/69), tuen prosenttiosuus jalostusarvosta on edelleen korkea. Näihin lukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauksella, koska uusimpia jalostusarvoa koskevia lukuja ei aina ollut saatavilla ja on jouduttu käyttämään arvioita. 41 Taulukko 15 Liikenteelle (rautatiet) myönnetyn valtiontuen prosenttiosuus sisämaakuljetusten bruttojalostusarvosta rautateillä 1992-1994 Ja 1994-1996 1992-1994 1994-1996 prosenttia Tuki yhteensä Asetuksen 1191/2-69 mukainen tuki Tuki yhteensä Asetuksen 1191/2-69 mukainen tuki Itävalta Belgia Tanska* Saksa* Kreikka* Espanja* Suomi Ranska Irlanti* Italia Luxemburg** Alankomaat Portugali* Ruotsi 40,5 12,7 40,1 14,9 23,1 25,6 8. 5 9,8 87,3 17,1 6. 8 18,1 3. 7 21,4 0,4 1,1 5. 2 4,5 3,1 84,8 8,2 3,5 Yhdistynyt kuningaskunta 6. 8 6,7 13,0 37,6 10,5 38,3 15,4 20,5 1. 4 25,7 6,7 9,1 34,8 19,9 5,6 30,2 9,2 EU 12/15 25. 2 10,3 29,4 0. 0 14,1 1. 4 11,3 0. 4 0. 0 0. 0 0. 0 4,5 2,8 34,4 2,0 4,4 0. 0 9. 1 7. 2 * Bruttojalostusarvoa koskevia tietoja ei ollut saatavilla kaikkien jäsenvaltioiden osalta kaikkina vuosina. Puuttuvat tiedot on arvioitu. ** Huomattava osa asetuksen N:o 1192/69 mukaisista menoista käytetään tässä jäsenvaltiossa eläkkeisiin. 42 Kivihiiliteollisuudelle myönnetty valtiontuki 40. Taulukossa 16 esitetään kivihiiliteollisuudelle myönnettävä tuki jaoteltuna muulle kuin olemassaolevalle tuotannolle ja olemassaolevalle tuotannolle maksettavaan tukeen. Jälkimmäinen on ilmaistu ecuina tehdasteollisuuden työntekijää kohti ja suhteessa tuen kokonaismäärään alalla. Yleinen suuntaus kahdessa tärkeimmässä hiiltä tuottavassa jäsenvaltiossa on ollut työntekijää kohti maksetun tuen lisääntyminen edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna. Lopetettuaan kaiken olemassaolevalle tuotannolle maksettavan tuen vuosina 1990-1992 Yhdistynyt kuningaskunta myönsi sille erittäin vähäisen määrän tukea vuosina 1992-1994 ja 1994-1996 yksityistämistä edeltävien tehdasteollisuuden rajujen rakenneuudistusten myötä. Belgian ja Portugalin viimeinen hiilikaivos suljettiin vuoden 1992 kesällä loppuvuodesta 1994. Taulukko 16 Kivihiiliteollisuudelle myönnetty valtiontuki 1992-1994 ja 1994-1996 Muulle kuin olemassaolevalle tuotannolle tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo** (miljoonaa ecua) Olemassaolevalle tuotannolle tarkoitetun tuen vuotuinen keskiarvo (ecuina ja prosentteina) 1992-1994* 1994-1996 1992-1994* 1994-1996 työntekijä ä kohti prosenttia koko tuesta työntekijä ä kohti prosenttia koko tuesta Belgia Saksa*** Espanja Ranska Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 539 3 745 657 2 212 2 286 14 973 52 096 16 865 13 800 8 617 237 134 236 608 2 976 3 60 44 10 75 2 58 383 21 822 9 848 1 881 575 98 76 20 26 1 YHTEENSÄ 7 420 1 862 34 096 46 41 328 77 vuoden 1995 hintoina Komission päätöksen nro 3632/93/EHTY mukaisesti vuodesta 1994 alkaen komissio ei enää sisällytä sosiaalietuuksien rahoitusta koskevia tukea koskevaan vuosikertomukseen. tämän alan lukuja Vuonna 1994 olemassaolevalle tuotannolle maksettu tuki sisältää Saksan osalta poikkeuksellisen 5 350 miljoonan Saksan markan suuruisen rahoitustuen korvausrahastojen velkojen maksamiseen vuoden 1993 lopun tilanteen mukaisesti. 43 Olemassaolevalle tuotannolle myönnetyn tuen määrä on edellisten vuosien laskun jälkeen kasvanut: sen osuus tuen kokonaismäärästä nousi 46 prosentista vuosina 1992-1994 77 prosenttiin vuosina 1994-1996 (tämä suuntaus on säilynyt, vaikka vuoden 1994 tukiin laskettaisiin mukaan sosiaalietuuksien tarkoitettu keskimääräinen tuki tehdasteollisuuden työntekijää kohti kohosi 23 500 ecusta vuosina 1990-1992 34 000 ecuun vuosina 1992-1994 ja 41 000 ecuun vuosina 1994-1996. Tämä on ristiriidassa sekä yhteisön kivihiiliteollisuuden että yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen kanssa. rakenneuudistuksen rationalisoinnin tuotantoon Nykyiseen rahoitus). ja tehdasteollisuuden supistumisesta Suurin osa muulle kuin olemassaolevalle tuotannolle maksetusta tuesta ja kattaa irtisanomismenoja. Alan keskimääräinen työntekijämäärä laski 153 000 työntekijästä (1994) 132 000 työntekijään (1996), kun vuonna 1992 työntekijöitä oli 215 500 ja vuonna 1990 270 000. Työntekijämäärän merkittävää vähenemistä Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa viime aikoina on tasapainottanut Espanjan työntekijämäärän lisääntyminen. johtuvia sosiaaliturva- Saksassa ja Espanjassa hiilen viitehintajärjestelmä on ollut voimassa joitakin vuosia, mikä pitää tukien kansallisen nettohintatason huomattavasti maailmanmarkkinahintojen yläpuolella. Vaikka tällaisella toimenpiteellä on tukea vastaava vaikutus, taulukossa 16 käytettävät tavanomaiset mittarit eivät pysty sitä osoittamaan. Tämän vuoksi kyseisiä lukuja on pidettävä yleiskatsauksena eikä tuen antaman suojan tarkkana osoittajana. Kivihiiliteollisuuden puitepäätöksessä nro 3632/93/EHTY kattamaan seuraavat tuet: tukikehystä koskevassa yhteisön tuen määrittelyä uudessa tiukennetaan - aikki suorat ja epäsuorat tuotantoon, markkinointiin tai vientiin liittyvät viranomaisten toimenpiteet ja tukitoimenpiteet jotka, vaikka niitä ei makseta julkisista varoista, antavat taloudellisen edun kivihiiliteollisuuden yrityksille keventämällä niiden tavallisesti suurempia kustannuksia; - viranomaisten tukitoimien vuoksi pakollisiksi muuttuneiden maksujen kohdistaminen suoraan tai epäsuorasti kivihiiliteollisuudelle - jäsenvaltion kivihiiliyhtiöille maksamat rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat tukiosat, joita ei markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä pidetä yritykselle myönnettävänä riskipääomana. 44 Avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioilta edellytetään tuen sisällyttämistä "jäsenvaltioiden tai niitä tarkasti vastaavien järjestelmien julkiseen, kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen talousarvioon" siirtymäkauden jälkeen, joka saa kestää enintään joulukuuhun 1996 asti. Kaikki kivihiiliteollisuuden alan yritysten saama tuki on vuodesta 1994 alkaen "merkittävä tulostiliin liikevaihdosta erikseen". Toimintatuki määritellään "tuotantokustannusten ja myyntihinnan välisen eron kattamiseen tarkoitetuksi ja vapaasti sopimuspuolten keskenään maailmanmarkkinoiden edellytykset huomioon ottaen sopimaksi". Uudessa päätöksessä määrätään, että "on muutettava 31 päivänä joulukuuta 1993 olemassa olevat järjestelmät, joiden perusteella tukea on myönnetty komission päätöksen nro 2064/86/EHTY määräysten mukaisesti, ja jotka liittyvät tuottajien ja kuluttajien välisiin sopimuksiin, joita koskee EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus ja/tai EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan mukainen lupa, ennen 31 päivää joulukuuta 1996", jotta ne saadaan yhdenmukaisiksi uuden päätöksen nro 3632/93/EHTY määräysten kanssa. Joissakin jäsenvaltioissa tämä johtaa tukimäärien kasvuun hiilen viitehintajärjestelmän lakkauttamisen myötä. 41. Ilmoitetut tukimäärät ovat suuria sekä rautateiden että kivihiiliteollisuuden osalta. Kivihiiliyhtiöiden välinen kilpailu on tukahdutettu, mutta tukien vaikutusta liikenteen ja energian laajemmilla markkinoilla ei voida jättää huomiotta. Kilpailun merkitys kasvaa edelleen näiden alojen markkinoiden integroitumisen lisääntyessä yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen myötä. Koska yhteisö on ilmaissut halunsa avata liikenteen ja energian markkinat, komission tiukka valvontapolitiikka näiden alojen tuen suhteen on yhä tärkeämpää. Yleiskatsauksen on tulevaisuudessa sisällettävä tietoa muistakin liikennemuodoista kuin rautateistä ja muistakin energiamuodoista kuin hiilestä, jotta saadaan perusta näiden alojen tuen vaikutuksen kokonaisarvioinnille. Liikennealalla eri liikennemuotojen välistä kilpailun vääristymistä on vaikeampi arvioida infrastruktuuria, ympäristöä ja valvontaa koskevien kysymysten vuoksi. 45 Kansallisen tuen kokonaismäärä yhteisössä 42. Valtiontuen määrä yhteisössä tämän yleiskatsauksen käsittelemillä aloilla oli 84 miljardia ecua vuosina 1994-96, kuten taulukossa 17 on esitetty. Tässä yhteydessä on kuitenkin muistettava, että edellä mainittujen syiden vuoksi tiedot ovat valitettavasti edelleen epätäydelliset. Maataloustukea koskevat tiedot puuttuivat useimpien jäsenvaltioiden osalta, joten alan saamat tuet on poistettu kokonaismäärästä. Tuen kokonaismäärät on tämän vuoksi aliarvioitu eivätkä tässä yleiskatsauksessa esitetyt luvut ole vertailukelpoisia aiemmin esitettyjen lukujen kanssa. 46 Taulukko 17 Kansallinen kokonaistuki jäsenvaltioissa 1992-94 ja 1994-96l4 Kansallinen josta kokonaistuki, -tehdasteollisuus -maatalous -kalatalous -palvelut -kivihiiliteollisuus 1992-1994 87 962 41439 El TIETOJA 356 32 375 13 792 Miljoonaa ecua 1994-1996 83 655 38 318 El TIETOJA 301 36 555 8 481 Taulukossa 18 esitetään jäsenvaltioiden tukien kokonaismäärä prosentteina bruttokansantuotteesta, työntekijää kohti ja suhteutettuna valtion kokonaismenoihin. On otettava huomioon, että suhdeluvut ovat todellisuutta pienempiä eikä niitä voi vertailla edellisten yleiskatsausten tietoihin, koska maataloustukia koskevat tiedot on poistettu. 14 Kokonaismäärään ei sisälly maataloudelle myönnetty tuki. 47 Taulukko 18 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1992-1994 BKT:sta, työntekijää kohti ja valtion kokonaismenoihin suhteutettuna ja 1994-1996: prosenttia prosenttia BKT:sta* ecua työntekijää kohti prosenttia valtion kokonaismenoista 1992-1994 1994 -1996 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994 -1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 0,6 1,3 0,9 1,9 1,1 1,2 0,4 1,1 0,8 2,0 1,0 0,7 0,9 0,7 0,5 829 467 1 132 260 362 641 335 781 1269 343 150 121 325 735 481 978 253 392 214 574 312 754 623 379 162 346 170 1,5 0,9 2,3 1,3 1,1 1,2 1,0 2. 2 2,1 0,6 0,8 0,3 2,8 1,5 4,5 2,4 2,4 2,3 2,3 4,0 4,6 1,1 2,0 0,8 EU 15 1,5 1,4 631 573 2,9 Vuosien 1992-1994 tiedot vuoden 1995 hintoina. * Koska maataloudelle myönnetty tuki on vähennetty kokonaismäärästä, BKT- lukuja on mukautettu vastaavasti vähentämällä maatalousalan jalostusarvo. 1,1 2,4 1,4 3,7 2,4 2,5 0,7 1,9 2,1 3,8 2,2 1,2 2,1 1,1 1,1 2,6 48 Tuen vaikutus talousarvioon 43. Belgiassa valtiontuen rahoitus oli 33 prosenttia julkisen talouden korkeasta alijäämästä eli 4,0 prosenttia BKT. sta vuosina 1994-1996. Saksassa, jossa julkisen talouden alijäämä oli 3,0 prosenttia BKT. sta vuosina 1994-1996, valtiontuen rahoitus oli 59 prosenttia tarkastelujakson alijäämästä. Italiassa, jossa julkisen talouden alijäämä oli noin 7,9 prosenttia BKT. sta vuosina tuen rahoitus oli 26 prosenttia alijäämästä. Edelliseen 1994-1996, tarkastelujaksoon verrattuna talouden alijäämä on julkisen pienentynyt vain vähän ja tuen rahoittamisen edellyttämä osuus alijäämästä on lisääntynyt. Aikaisemmin selitetyistä syistä johtuen jäsenvaltioiden myöntämien luku on arvioitu pienemmäksi, joten tuen rahoituksen osuus julkisen talouden alijäämästä jää myöskin pienemmäksi. kokonaismäärää osoittava tukien Italian 44. Taulukossa 19 esitetään kansallinen kokonaistuki tärkeimpien talouden alojen mukaan jaoteltuna. Maatalousalan tietojen puuttumisen vuoksi taulukko on vain karkea arvio. 49 Taulukko 19 Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1992-1994 ja 1994-1996 Tärkeimpien alojen mukainen jaottelu Valtiontuki jäsenvaltioittain yhteensä prosenttia Tehdasteollisuus Kalatalous Palvelut Kivihiiliteollisuus YHTEENSÄ 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 0 30 46 50 74 28 0 35 50 58 21 38 69 0 47 41 42 56 49 68 42 88 29 55 58 35 32 52 23 35 0 52 52 27 26 44 0 48 47 41 79 60 29 0 43 59 58 44 34 32 37 11 65 42 41 65 66 47 77 42 0 18 0 23 0 26 0 17 0 0 0 0 1 0 10 0 0 0 17 0 20 0 6 0 0 0 0 0 0 23 0 100 100 100 100 100 0 100 100 100 100 100 100 o 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 EU 15 47 46 37 44 16 10 100 100 50 TULOKSET 45. Julkaisemalla tämän kuudennen yleiskatsauksen valtion tuista Euroopan unionissa komissio ja jäsenvaltiot sitoutuvat jatkossakin avoimeen toimintaan talouden julkisen tuen suhteen. Yleiskatsaus sisältää yksityiskohtaisen arvion kansallisen tuen määrästä eri jäsenvaltioiden tukimuotojen ja tavoitteiden mukaisesti jaoteltuna. Kerätyt ja arvioidut tiedot antavat luotettavan tilastollisen perustan ja auttavat siten komissiota sen pyrkiessä jatkuvasti kehittämään valtiontukipolitiikkaansa. Yleiskatsaus palvelee yhteisöä myös laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä heijastaen yhtenäisellä ja avoimella tavalla yhteisön lujaa päättäväisyyttä sisämarkkinoille soveltumattoman vääristävän tuen poistamiseksi ja tuen kokonaismäärän hallitsemiseksi. Yleiskatsaus korostaa näin ollen yhteisön sitoutumista vapaisiin maailmanmarkkinoihin. 46. Tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen osalta saatavilla olevat luvut johtavat päätelmään, jonka mukaan Euroopan unionissa myönnetyt tuet ovat palanneet aikaisemmin havaittuun lievästi laskevaan suuntaukseen. Edellisen yleiskatsauksen havainto, jonka mukaan tuen kokonaismäärän lasku oli pysähtynyt, näyttäisi olleen poikkeus perinteisestä suuntauksesta. Vuosina 1994-1996 tehdasteollisuudelle EU:n 15 jäsenvaltiossa myönnetyn tuen kokonaismäärä oli vuosittain keskimäärin 38,3 miljardia ecua. EU:n 12 jäsenvaltiolle laskettu vastaava luku oli 37,5 miljardia ecua, kun se vuosina 1992-1994 oli 41,4 miljardia ecua. Eri valtioiden välillä on edelleen suuria eroja tuen myöntämisessä. Kun tarkastellaan tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen prosenttiosuutta jalostusarvosta, korkein tuen osuus on yhdeksän kertaa suurempi kuin alhaisin. Niin ikään on huomattava, että tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen kokonaismäärän lasku johtuu itse asiassa tukimäärien laskusta Saksassa (missä lasku on merkittävä), Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Portugalissa. Tämän vastapainoksi tukimäärien havaittiin lisääntyneen Belgiassa, Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 51 Tutkittaessa yhteisön yleisiä eroja koheesion kannalta suuntaus näyttää hieman lupaavammalta kuin edellisessä yleiskatsauksessa. Tuolloin havaittiin, että neljän suurimman jäsenvaltion ja neljän koheesiorahastosta tukea saavan valtion - Kreikan, Espanjan, Irlannin ja Portugalin - suora vertailu paljastaa, että teollisuuden tuen suhteellinen merkitys kasvoi suuremmissa jäsenvaltioissa koheesiomaiden kustannuksella. Tuen kokonaismäärä on lisääntynyt neljässä koheesiomaassa 6,5 prosentista 8,8 prosenttiin EU:n 12 jäsenvaltiossa tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta, kun taas neljän suuren kansantalouden osuus on pudonnut 88 prosentista (1992-1994) 83 prosenttiin vuosina 1994-1996 (EU:n 12 jäsenvaltiosta Saksan osuus on 44 prosenttia, Italian'26 prosenttia, Ranskan 10 prosenttia ja Yhdistyneen kuningaskunnan 4 prosenttia). Koheesiomaiden osuuden kasvuna ilmenevä hieman positiivisempi suuntaus johtuu kuitenkin suurelta osin yhdestä Espanjassa myönnetystä tilapäistuesta sekä siitä, että tukimäärät yhdessä suuressa jäsenvaltiossa ovat vähentyneet merkittävästi. Suosituin tehdasteollisuudelle myönnetyn valtiontuen rahoittamistapa kaikissa jäsenvaltioissa on tuen liittäminen talousarviomenoihin. Tämä on tervetullutta siinä mielessä, että tuen rahoittaminen talousarviosta on avoimempaa kuin vaihtoehtoinen verotuksen kautta tapahtuva rahoitus. Tavoitteiden osalta voidaan havaita, että alakohtaisen tuen osuus tehdasteollisuudelle kokonaisuudessaan myönnetystä tuesta on kasvanut lievästi, mutta pysyy edelleen alhaisella tasolla. Tätä suuntausta on pidettävä kilpailun kannalta huolestuttavana, sillä yksittäisille yrityksille tai kokonaisille tehdasteollisuuden aloille myönnettävä tuki on yksi kilpailua eniten vääristäviä tukimuotoja. 47. Selkein suuntaus on edellisen yleiskatsauksen tapaan se, että yksittäisille yrityksille tilapäisin perustein myönnetyn, muita kuin horisontaalisia, alakohtaisia tai alueellisia tavoitteita edistävän tuen määrä pysyy korkeana. Kun lasketaan yhteen tehdasteollisuus, rahoituspalvelut ja lentoliikenne, pieni määrä merkittävän suuruisia yksittäisiä tukia muodostaa suhteettoman suuren osuuden myönnetystä kokonaistuesta. Pääasiassa yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetyistä tuista muodostuvan 52 tilapäistuen osuus näille aloille myönnetyn tuen kokonaismäärästä kasvoi 6 prosentista 16 prosenttiin vuosina 1992-1996. Jos tähän lisätään vielä Treuhandanstaltin Saksan uusille osavaltioille myöntämä tuki, jota voidaan pitää tilapäistukena, tilapäistuen osuus kokonaistuesta kasvaa 19 prosentista 29 prosenttiin. 48. Kansallisen tuen kokonaismäärän osalta komission saatavilla olevat luvut vahvistavat edellisten yleiskatsausten päätelmää, että tuen määrä yhteisössä on edelleen erittäin korkea. Kokonaisuutta tarkastellessa ei saa unohtaa, että EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa, joka on komission valtiontukea koskevan politiikan perusta, kielletään tuki yleensä, ja valtiontuki sallitaan ainoastaan 92 artiklassa luetelluissa poikkeustapauksissa. Komissio luonnollisesti hyväksyy tukea moneen tarkoitukseen, jos niiden katsotaan olevan yhteisen edun mukaisia. Esimerkkeinä tällaisesta komission suosimasta tuesta ovat aluetuki, T&K-tuki, pk-yritysten tuki, koulutus ja ympäristön su ojel utu ki. On kuitenkin selvää, että valtiontukien kasautuminen voi vaarantaa sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. 53 PÄÄTELMÄT 49. Edellisissä komission julkaisemissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden yrityksille myöntämiä valtiontukia koskevissa yleiskatsauksissa oli havaittavissa tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen hidas mutta jatkuvasti laskeva suuntaus. Tämä suuntaus muuttui tarkastelujaksolla 1992-1994, jolloin tuen kokonaismäärä vakiintui. Kuudennen yleiskatsauksen pohjana olevien tietojen mukaan on palattu aiemmin havaittuun laskevaan suuntaukseen. Vasta tulevaisuudessa nähdään, jatkuuko tämä laskeva suuntaus myös pitkällä aikavälillä, mutta tehdasteollisuudelle myönnetyn tuen määrän väheneminen kaudella 1994-1996 on tervetullut ilmiö. Tämän alan valtiontuet ovat edelleen hyvin korkealla tasolla: vuotuinen keskiarvo on noin 38,3 miljardia ecua, joka vastaa 3,0 prosenttia tehdasteollisuuden jalostusarvosta ja on enemmän kuin 1 200 ecua alan työntekijää kohti. Tämä ei selvästikään ole Euroopan unionin maailmanlaajuisten tavoitteiden mukainen tilanne. Eurooppa-neuvoston kokouksessa Cardiffissa korostettiin, että kilpailua on edistettävä ja valtiontuen kaltaisia kilpailua vääristäviä tekijöitä on vähennettävä. Euroopan on hyödynnettävä yhtenäismarkkinoiden kaikki mahdollisuudet, koska markkinat globaalistuvat koko ajan ja Euroopan kilpailukyky näyttää jäävän jatkuvasti jälkeen sen tärkeimmistä kauppakumppaneista. Valtiontukien suuri määrä on selvä vaaratekijä. Paitsi että liialliset valtiontuet vääristävät vapaata kilpailua ja kauppaa, ne saattavat myös viivästyttää tai toimia jopa esteenä kipeästi kaivatulle teollisuuden rakennemuutokselle. Vapaa kilpailu, vapaa kauppa ja teollisuuden nopea rakennemuutos ovat juuri ne välineet, joiden avulla voimavaroja voidaan kohdentaa tehokkaasti Euroopan talouselämässä. Tämä puolestaan on kilpailukyvyn parantumisen ja työpaikkojen luomisen perusta. Tehokkaan eurooppalaisen kansantalouden luomista vaikeuttaa lisäksi se, että mittavat valtiontuet rahoitetaan verovaroista. Laajalti tunnustetaan, että yhteisön korkea verotus uhkaa tukahduttaa yksityisyrittäjyyden ja estää perustamasta uusia yrityksiä, jotka voisivat tarjota uusia työpaikkoja 51-55 työttömille eurooppalaisille. Koska useimpien Euroopan maiden hallitukset joutuvat kamppailemaan merkittävien valtiontalouden alijäämien kanssa, jotka osittain johtuvat merkittävistä valtiontuista, niiden on jatkuvasti lainattava rahaa Euroopan pääomamarkkinoilta, eikä mahdollisesti kannattavammille yksityisille investoinneille riitä pääomaa. Tehdasteollisuudelle myönnettyjen määrältään suurien tukien vähentyminen tarkastelujakson aikana osoittaa sen, että valvonta alalla tehostunut. Valvonnan on oltava jatkossakin tehokasta, koska tukimäärät ovat edelleen korkeita. Tämä on tarpeen myös sen vuoksi, että tulevassa talous- ja rahaliitossa yritykset reagoivat herkemmin tukeen, joka hyödyttää niiden kilpailijoita. Kun yhteinen raha otetaan käyttöön, jäsenvaltiot eivät voi enää käyttää valuuttakursseja suhdannevaihtelujen tasaajina. Tässä uudessa ympäristössä yritykset odottavat todennäköisesti saavansa apua hallitukseltaan verojärjestelmän kautta tai suorana tukena. Tämä on selkeä uhka yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle. Komission on valvottava tiukasti valtiontuen myöntämistä ja jäsenvaltioilta edellytetään jatkossakin tiukkaa itsekuria. 50. Edellä kuvattu tilanne ja muuttuvat globaalit markkinat edellyttävät komissiolta yhä enemmän toimia valtiontukien valvonnassa. Tähän liittyy etenkin aluetukia koskevien uusien suuntaviivojen antaminen joulukuussa 1997. Nämä suuntaviivat vastaavat valtiontukien tiukemman valvonnan tarpeita Euroopan unionissa ja edistävät yhteisön tärkeitä tavoitteita, koheesiota ja tasapainoista alueellista kehitystä. Uusilla suuntaviivoilla pyritään vähentämään tukeen oikeutettujen alueiden lukumäärää ja samalla alentamaan suurimpia sallittuja tuki-intensiteettejä. Tuet keskitetään alueille, jotka saavat niistä eniten hyötyä ja kilpailun vääristymien samanaikaisesti vähenee. Tämän uskotaan auttavan alentamaan aluetuen kokonaismäärää. Talousarvioon liittyvien rajoitusten kanssa painiskelevilla jäsenvaltioilla on tapana keskittää aluetukijärjestelmiin käyttämänsä varat muutamaan suureen investointiin, mikä sai komission ottamaan käyttöön menettelyn, jolla voidaan paremmin valvoa tapauksia, jotka todennäköisesti vääristävät 56 eniten kilpailua. Näiden tapausten tutkimiseen sovellettavat perusteet löytyvät niin sanotuista "monialaisista puitteista", jotka otetaan käyttöön syyskuussa 1998. 51. Yhtenäismarkkinoihin liittyvän vapautumisen, teknologisen muutoksen ja globalisaation tuloksena useille aloille tulee lisää kilpailua sekä EU. sta että sen ulkopuolelta. Näiden alojen on nopeasti sopeuduttava markkinaolojen muutoksiin. Useimmat yritykset selviytyvät tästä ilman valtion tukitoimia. Jotkut sopeutumaan kykenemättömät yritykset häviävät markkinoilta. Valtion tukitoimet, joiden avulla pidetään vaikeuksissa oleva yritys toiminnassa ja kenties jopa palautetaan sen elinkelpoisuus, voivat tulla kalliiksi, jos samat voimavarat voitaisiin ohjata tarkoituksiin, jotka edistäisivät paremmin kilpailukykyä ja sitä kautta talouden kasvua ja pysyvien työpaikkojen syntymistä. Valtion avustaman ja usein yksityistämistä edeltävän rakenneuudistuksen eteneminen riippuu alasta ja jäsenvaltiosta. Vaikka tässä yleiskatsauksessa esitetyt tilapäistukea koskevat tiedot, jotka sisältävät kaikki suurimmat rakenneuudistustapaukset, viittaavat siihen, että tehdasteollisuuden tukemiseen myönnetyn tuen määrä on ohittanut huippunsa, tehdasteollisuuden ja muiden alojen kehitystä on seurattava tarkasti. Vaikka osa tämän tyyppisestä tuesta nopeuttaa joidenkin vaikeuksissa olevien alojen sopeuttamista ja lieventää sopeuttamisen sosiaalisia seurauksia, on yhtä välttämätöntä, että tukien määrä rajoitetaan tiukasti rakenneuudistuksen edellyttämälle tasolle ja tukea saavien yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuus taataan siten, että uusi tuki on tarpeetonta. Vasta sitten voidaan tilapäistukien avulla säilytettyjä työpaikkoja pitää varmoina. Jos nämä edellytykset eivät täyty, yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetty tuki saattaa viivästyttää ja jopa estää teollisuuden rakennemuutoksen ja siten todellisuudessa vähentää työpaikkoja pitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea on rajoitettava tiukemmin, ja tämän vuoksi komissio viimeistelee parhaillaan ehdotustaan uusiksi tiukemmiksi suuntaviivoiksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea varten. 57 52. Talous- ja rahaliiton menestyksekkään toiminnan varmistamiseksi siihen osallistuvien jäsenvaltioiden julkisen talouden on oltava vakaalla pohjalla. Budjettikuri tarkoittaa sitä, että jäsenvaltioiden on jatkuvasti valvottava kaikkia julkisia menoja valtiontuet mukaan lukien. Jäsenvaltioiden on ehdottomasti omasta aloitteestaan valvottava sekä nykyisiä tukijärjestelmiään että ehdotuksia uusiksi tuiksi. Näin arvioidaan, ovatko hallituksen tukitoimet tarpeellisia ja onko valtiontuki soveliain väline kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Niin ikään voidaan varmistaa, että tuki käytetään tarkasti siihen kohteeseen, johon liittyvät ongelmat halutaan ratkaista ja että tuen määrä ei ylitä tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavaa määrää. Edellä mainittujen Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio aikoo neuvotella jäsenvaltioiden kanssa mahdollisesta yhteensovitetusta strategiasta, jonka avulla valtiontukia vähennetään valikoivasti. 53. Tiukennettu valvontapolitiikka edellyttää myös avoimuuden lisäämistä. Komissio painottaa edelleen vakiomuotoisten vuotuisten kertomusten tärkeyttä. Tällaisen järjestelmän avulla komissio saa selkeämmän kuvan muun muassa erilaisten julkisten tukitoimien alueellisista ja alakohtaisista vaikutuksista tehdasteollisuuteen, erityisesti horisontaalisiin tavoitteisiin myönnetyn tuen osalta. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että tätä raportointivelvollisuutta noudatetaan täysimääräisesti. 58 LIITE I TEKNINEN LIITE liitteen koskevan Tämän yleiskatsauksen laatimisessa käytetyt menetelmät ja lähteet erityisesti seuraavien kohtien osalta: tarkoituksena on esitellä valtiontukea I. Tutkimuksen kohdealat Alat, joita tutkimus ei koske II. Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tarkoitus III. Tukiosan arvioinnissa käytetyt tiedot, lähteet ja menetelmät IV. Erityisongelmat - Tutkimus ja kehitys (T&K) Liikenne Luxemburgissa Matkailu; maatalouselintarvikkeet Koulutus ja työttömyys Kolmen uuden seurantakauden jäsenvaltion liittyminen yhteisöön kesken 59 1. Tutkimuksen kohdealat Alat, joita tutkimus ei koske Tässä teknisessä liitteessä selvitetään tutkimuksen metodologinen Edellisessä tausta yleiskatsauksessa käytetty tekninen liite saatetaan ajan tasalle. tilastolliset menetelmät. käytetyt ja Yleiskatsauksessa keskitytään EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan soveltamisalaan kuuluville Yleiset tukitoimenpiteet (jotka käsitellään EY:n perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti, jos ne vääristävät kilpailua) eivät siten sisälly tässä katsauksessa esitettyihin lukuihin. yrityksille myönnettävään valtiontukeen. 2. Seuraavia toimenpiteitä tai aloja ei käsitellä: 2. 1. Tuki, jonka saajina ovat muut kuin yritykset - kotitalouksille myönnettävä tuki - vammaisille myönnettävä tuki - infrastruktuureihin (tiet, satamat, lentoasemat jne. ) myönnettävä tuki - korkeakoulujen laitoksille myönnettävä tuki - - suoraan kehitysmaille myönnettävä tuki. julkisille ammatillisille koulutuskeskuksille myönnettävä tuki 2. 2. Yleiset toimenpiteet ja muut toimenpiteet - erot jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien sosiaaliturvavaje jne. ) verojärjestelmien välillä (rahan ja yleisten arvon aleneminen, - kiintiöt, julkiset hankinnat, markkinarajoitukset, tekniset standardit - erityiset verotusjärjestelyt (osuuskunnat, omistajayhtiöt, itsenäiset ammatinharjoittajat jne. )15 - alv:n yleinen alentaminen (esimerkiksi elintarvikkeet Yhdistyneessä tuotteet Ranskan merentakaisissa tietyt kuningaskunnassa, departementeissa)^. 2. 3. Yli- ja monikansallisten organisaatioiden myöntämä tuki - yhteisön rahastot (EAKR, EMOTR jne. ), 15 16 Pienyritysten tavallista alempaa yhtiöveroastetta pidetään kuitenkin tukena, ja se sisältyy tähän tutkimukseen (esim. Saksa). Erityiset alennukset, kuten kaikkien Berliinissä valmistettujen tuotteiden alv:n alentaminen, sisältyvät tutkimukseen. Sen sijaan kaikista Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotteista (niiden alkuperästä riippumatta) kannettua alempaa alv:ta ei myytävistä kuitenkaan pidetä tukena eikä se sisälly tähän tutkimukseen. 60 - EIP:n ja EJKP:n myöntämä rahoitus, - Euroopan avaruusjärjestölle (ESA) myönnettävä tuki. 2. 4. Yksittäiset tukityypit - puolustusteollisuus (ks. tämän liitteen 11. 2 kohta) - energia-alalla myönnettävä tuki kivihiiltä lukuun ottamatta (ks. 10. 2 ja 11 kohta) sekä energiansäästöön ja vaihtoehtoisiin (uusiutuviin) energialähteisiin myönnettävä tuki - tuki liikenteen alalle rautateitä lukuun ottamatta (ks. 10. 2 kohta), ilmailualalle, jota käsitellään ryhmässä 2. 1. 9: Muu sekä tuki tarkoitus - koulutusta ja työttömyyttä koskevat toimenpiteet (ks. 14 kohta) - lehdistö ja tiedotusvälineet - rakennukset ja tie- ja vesirakennustyöt - yleishyödylliset palvelut, kuten kaasu, vesi, sähkö, televiestintä (hinnoittelujärjestelmä ja rahoitus). ii. Tukiluokat, tukimuodot ja tuen tarkoitus 3. Tukiluokat ja tulonmenetystä tuki aiheuttaa kustannuksia Kaikki julkisille viranomaisille ja tuottaa etua tuensaajille. Tukiosa, toisin sanoen siirretyn nimellisen tukisumman sisältämän lopullisen rahallisen edun määrä, riippuu paljolti siitä, missä muodossa tuki on myönnetty. Sen vuoksi tuki olisi jaettava luokkiin sen mukaan, missä muodossa se myönnetään. Tätä varten on määritelty neljä tukiluokkaa. Kutakin luokkaa vastaa kirjaintunnus A, B, C tai D. Kirjaintunnusta seuraa joko tukea (eli numero 1, joka merkitsee talousarviosta myönnettyä keskushallinnon joka tarkoittaa verohuojennusta (eli verotusjärjestelmän kautta myönnettyä tukea), sekä A-kirjain, jos tukiosan määrä on tiedossa. Esimerkiksi tunnus C1A viittaa halpakorkoisen lainan (C1) tukiosaan (A). talousarviosta myönnettyä tukea), tai 2, Luokka A (A1+A2) (A) luokka Ensimmäinen siirretään lyhentämättömänä tuensaajalle. Toisin sanoen tukiosa on yhtä suuri kuin tuen pääoma-arvo. Ensimmäinen luokka on jaettu kahteen alaluokkaan sen mukaan, onko tuki myönnetty talousarviosta (A1) vai verotus- tai sosiaaliturvajärjestelmän kautta (A2). kattaa tuen, joka 4. 4. 1. 61 4. 2. Luettelo luokkiin A1 ja A2 kuuluvista tuista - avustukset - tuensaajan suoraan saama korkotuki - yleiset tutkimus- ja kehitysohjelmat (ks. 11 kohta) - verohyvitykset ja muut verotusta koskevat toimet, joissa edun saaminen ei riipu verovelasta (eli jos verohyvitys on suurempi kuin perittävä vero, yli menevä osa maksetaan takaisin) - verovähennykset, vapautukset saaminen riippuu verovelasta - sosiaaliturvamaksujen alennus ja huojennukset, joissa edun - avustukset, jotka vastaavat esimerkiksi julkisen maa-alueen tai omaisuuden myyntiä tai vuokraamista alle markkina-arvon. 5. 5. 1. Luokka B1 On tarpeen määritellä, voidaanko julkisten viranomaisten suorittamaa varainsiirtoa, joka tehdään oman pääoman ehtoisena sijoituksena, pitää tuensaajalle myönnettynä tukena vai onko kyse julkisen sektorin toimimisesta osallistumisesta kaupalliseen toimintaan yksityisen sijoittajan tavanomaisissa markkinatalouden tapaan olosuhteissa. Vaikka pääomaosakkuudet olisi voitu eri muodoissaan sisällyttää ensimmäiseen luokkaan, ne on erotettu omaksi luokakseen (B1). Luokassa B1A ilmoitetaan tällaisten osakkuuksien sisältämä tukiosa. ja sen 5. 2. Luettelo luokkaan B1 kuuluvista tuista - Pääomaosakkuudet missä tahansa muodossa (mukaan lukien 6. 6. 1. velan muunto). Luokka C(C1+C2) Kolmas luokka (C) kattaa siirrot, joissa tukiosa muodostuu tuensaajan säästämistä korkomenoista siltä ajalta, kun siirretty pääoma on tämän hallussa. Lopullinen varainsiirto tapahtuu halpakorkoisena lainana (C1) tai veron lykkäyksenä (C2). Tukiosat (C1A/C2A) ovat tässä luokassa paljon tuen pääoma-arvoa pienempiä. 6. 2. Luettelo luokkiin C1 tai C2 kuuluvista tuista - julkisista tai yksityisistä lähteistä myönnetyt halpakorkoiset lainat (myönnetyt uudet lainat). (Korkotukien siirrot kuuluvat luokkaan A1. ) - julkisista tai yksityisistä lähteistä myönnetty osakaslaina 62 - ennakot, jotka on palautettava, jos hanke onnistuu - veron lykkäykset (varaukset, vapaat tai nopeutetut poistot jne. ). 7. 7. 1. Luokka D1 Viimeinen luokka (D1) kattaa takuut, jotka ilmaistaan takuun kohteena olevina nimellismäärinä. Tukiosat (D1A) ovat tavallisesti paljon nimellismääriä alhaisemmat, koska ne vastaavat sitä etua, jonka tuensaaja saa ilmaiseksi tai markkinakorkoa alhaisemmalla korolla, jos siitä maksetaan riskilisä. Jos takuuohjelmasta kuitenkin aiheutuu tappioiden kokonaismäärä eli kaikkien maksettujen tappioita, riskilisien nettomäärä kuuluu luokkaan D1A, koska tätä määrää voidaan pitää tuensaajalle suoritettuna lopullisena siirtona. Näiden takuiden nimellismäärät ilmoitetaan luokassa D1 vastuusitoumuksen tason osoittamiseksi. 7. 2. Luettelo luokkaan D1 kuuluvista tuista - takuuohjelmien kattamat määrät (D1) - takuuohjelmien aiheuttamat menetykset, maksettujen riskilisien nettomäärä (D1A). 8. Eri tukimuotojen sisältämän tukiosan laskentaa koskevat tiedot on ilmoitettu 10. 6 kohdassa. 9. 9. 1. Tuen tarkoitus Tukiohjelmat on toiminnallisen tarkoituksen mukaan: jaettu 19 ryhmään niiden alakohtaisen tai 1. 1. 1. 2. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 7. 2. 1. 8. 2. 1. 9. 2. Maatalous Kalatalous Tehdasteollisuus/palveluala (Horisontaalinen tavoite) Tutkimus ja kehitys Ympäristö Pienet ja keskisuuret yritykset Kauppa Energiansäästö Yleiset investoinnit Työttömyyden torjunta Koulutustuki Muu tarkoitus )ks. tämän )liitteen 14 kohta Tehdasteollisuus/palveluala 63 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. 3. 3. 1. 3. 2. (Erityisalat) Teräs Laivanrakennus Liikenne Kivihiili (olemassaoleva tuotanto) Kivihiili (muu tuki) Muut alat Aluetuki 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet Muut alueet Aluetukea koskeva ryhmä 3 sisältää Saksan osalta kolme alaryhmää: 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet, joihin kuuluvat uudet osavaltiot, 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut alueet sekä entinen Zonenrandgebiet-alue ja Länsi-Berliini. Kivihiilialan tuet jaotellaan sen mukaan, kytkeytyykö tuki olemassaolevaan tuotantoon vuosittain antamassaan alan rahoitustukea koskevassa tiedonannossa). (kytkeytymisestä päättää komissio neuvostolle 64 9. 2. Luettelo 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista alueista^7 Jäsenvaltio; Alueet Kreikka Irlanti Portugali Itävalta Saksa Espanja Ranska Italia ) ) koko maa ) Burgenland Berliini (kaupungin itäosa) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen Galicia Asturias Cantabria Castilla-Leon Castilla-La Mancha Extremadura Comunidad Valenciana Andalusia Murcia Ceuta y Melilla Kanariansaaret Merentakaiset departementit Campania Sud Sisilia Sardinia Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-lrlanti 17 EYVL C 212, 12. 8. 1988, s. 2 -10 ja myöhemmät muutokset. 65 Hl. Tukiosan arvioinnissa käytetyt tiedot, lähteet ja menetelmät 10. on yleensä ilmoitettu tosiasiallisina menoina tämä ei ollut mahdollista, (tai Luvut verokustannusten tapauksessa tosiasiallisina tulonmenetyksinä). 18 Jos tai suunnitteluohjelmissa varattuja määrärahoja koskevia tietoja käytettiin sen jälkeen, kun asianomaisia jäsenvaltioita oli ensin kuultu asiasta. Jos lukuja ei ollut saatavilla, on ekstrapoloitu aiempia lukuja, jollei muuta ole ilmoitettu. talousarviomäärärahoja 10. 1. Kaikki luvut on ilmoitettu kansallisena valuuttana ja muunnettu ecuiksi Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston EUROSTATin määrittelemän vuotuisen keskimääräisen valuuttakurssin mukaisesti. tilastotiedot on saatu EUROSTATin tietokannasta Seuraavat nimeltään NEWCHRONOSIS. Harvoja puuttuvia tietoja on täydennetty tilastoilla komission PO ll:n hoitamasta AMECO-tietokannasta tai mahdollisimman tarkoilla arvioilla. - markkinahintainen bruttokansantuote (BKT) - markkinahintainen bruttoarvonlisä - julkiset menot yhteensä - - EY:n sisäinen tilastot siviiliväestön työllisyydestä teollisuustuotteiden vienti CTChn 3. luokkien 5-8 perusteella toisinnon 10. 2. Komission yksiköt ovat toimittaneet omia alojaan koskevia lukuja ole seuraavien tarkastaneet kaikkia lukuja, eivätkä komission yksiköt ole aina tarkastaneet lukuja vertaamalla niitä jäsenvaltion talousarvioon. periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät Maataloutta ja kalastusta koskevat tiedot ovat lukuja, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet 20. lokakuuta 1974 pidetyssä 306. neuvoston istunnossa edustajien jäsenvaltioiden päätöslauselman mukaista menettelyä noudattaen. hallitusten annetun Maatalouden osalta Espanja, Suomi, Irlanti, Italia, Luxemburg, Ruotsi ja Itävalta eivät ole toimittaneet tarkasteltavaa ajanjaksoa koskevia tietoja. Kreikasta ja Ranskasta oli saatavilla lukuja ainoastaan vuoteen 1992 asti, Portugalista vuoteen 1993 asti ja Tanskasta, Saksasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta vuoteen 1995 asti. 18 On korostettava, että vuotuiset menot (maksusitoumukset) eivät välttämättä täysin vastaa kyseiseen tukiohjelmaan tarkoitettuja vuotuisia talousarviomäärärahoja. 66 talousarviomenojen Seuraavia tukia ei ole huomioitu määritettäessä yleiskatsauksessa tutkimustyöhön ilmoitettua (viemäröinti), koko alalla myönnettävä sovellettavat toimenpiteet, tuloverohuojennukset sekä valikoiva alueellinen rahoitustuki. tuki, maanparannustyöt sosiaaliturvaa kokonaismäärää: koskevat Seuraavat tuet on otettu lukuun: avustukset, veronhuojennukset, veronluonteisilla maksuilla rahoitettu tuki, korkotuki ja joukko valtion myöntämiä luontoisetuja (kuten koulutus). Kalatalouden alalla vuosilta 1995 ja 1996 oli saatavilla Saksaa, Espanjaa, Ranskaa, Irlantia, Italiaa, Suomea, Ruotsia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia tietoja. Lainoja ja takuita ei otettu huomioon, jos niiden tukiosaa ei voitu ilmaista määrällisesti. toimittivat Kivihiilen osalta käytettiin komission ja 3632/93/EHTY mukaisesti, ja joista on esitetty tiivistelmä tämän alan tiedonannossa tukia 2064/86/EHTY 528/76/EHTY, vuotuisessa koskevassa jäsenvaltiot komission päätösten lukuja, jotka nro neuvostolle^. Uuden pääoman sijoittamista, joka saattaa olla tukea, ei sisällytetty näihin lukuihin. Julkisyhteisöjen hiilen ostosopimuksia (esimerkiksi sähköntuotantoa varten), jotka saattavat sisältää tukiosan siltä osin kuin hinta ylittää maailmanmarkkinahinnan, ei otettu huomioon. Liikenteen osalta (rautatiet) luvut ovat jäsenvaltioiden neuvoston asetuksen nro 1107/70 mukaisesti toimittamia lukuja. Lisäksi on otettu erikseen huomioon tuki, jota on myönnetty rautateille neuvoston asetuksen 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 1893/91 velvoitteen ylläpitämistä ja rautateihin kohdistuvista erityisistä rasitteista johtuvan rautatieyritysten kirjanpidon säännönmukaistamista varten. julkisten palvelujen 1192/69, nojalla ja lukuun ottamatta muiden liikennemuotojen tukea Lentoliikennettä koskevat ja hajanaiset, ja niitä ei sen vuoksi ole otettu huomioon. Varsinkaan paikallisliikenteelle myönnetystä tuesta ei toimitettu lukuja. luvut ovat puuttuvien tietojen vuoksi epätäydelliset 10. 3. Tehdasteollisuus Tehdasteollisuuden alalla myönnettävää tukea koskevat luvut on yleensä saatu 93 artiklan mukaisista ilmoituksista ja tiedoista, jotka on 19 Nämä luvut on jaoteltu nykyiseen tuotantoon myönnettyyn tukeen sekä tukeen, joka ei liity nykyiseen tuotantoon (kuten kaivostyöntekijöiden sosiaaliturvaa koskevat erityistoimet sekä vanhojen sitoumusten kattamiseen tarkoitettu tuki). Vuodesta 1994 alkaen komissio ei kuitenkaan enää sisällyttänyt tämän alan tukia koskevaan vuotuiseen tiedonantoonsa sosiaalietujen rahoitukseen liittyviä lukuja. 67 toimitettu 22. helmikuuta 1994 päivätyssä ja 2. elokuuta 1995 tarkistetussa jäsenvaltioille osoitetussa komission kirjeessä määrätyn säännönmukaisen vuosikertomuksen laatimista koskevan menettelyn mukaisesti. Lisäksi tiedot on tarkistettu vertaamalla niitä tuen julkaisuihin, kansantalouden myöntämistä koskeviin kansallisiin tilinpitoon, alustaviin talousarvioihin ja muihin saatavilla oleviin lähteisiin. 10. 4. Teräs Tässä tutkimuksessa esitetyt luvut on koottu terästeollisuudelle myönnettävän tuen seurantakertomuksista, jotka komissio on laatinut neuvostoa varten. Luvuista ilmenee yrityksille myönnetyn tuen määrä. 10. 5. Veromenot Veromenojen osalta käytettiin lähtökohtana OECD:n määritelmää kyseisestä käsitteestä: Veromenoilla tarkoitetaan yleensä sellaista poikkeamaa yleisesti hyväksytystä tiettyjä josta seuraa tai perusverojärjestelmästä, toimintoja tai tiettyjä veronmaksajien ryhmiä suosiva verotus. Tämän vuoksi esimerkiksi tietyille kehitysalueille eli ainoastaan osalle veroviranomaisen verotusalueesta myönnettyjä verohelpotuksia pidetään veromenoina, kun taas verokantarakennetta pidetään erottamattomana osana perusverojärjestelmää. Joissakin tapauksissa tällaiset poikkeamat viitejärjestelmästä ovat sillä rajalla, ovatko ne EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea vai yleisiä toimenpiteitä. Tämän "harmaan alueen" selventämiseksi on toteutettava lisätoimia. 10. 6. Tukiosan arviointimenetelmät 10. 6. 1. 10. 6. 2. Jotta eri tukimuotojen analysointiperuste olisi täysin vertailukelpoinen, tukimuodoista on erotettava yhteinen nimittäjä. Se on niiden sisältämä tukiosa. Tätä varten on sovellettu komission valtiontuen valvonnassa nykyisin käyttämiä menetelmiä. Kaikki nämä menetelmät ovat osa komission virallista politiikkaa ja niistä on neuvoteltu jäsenvaltioiden kanssa teknisellä tasolla. Tukiosan arvioinnissa sovellettu peruslähestymistapa on yhteinen valtiontuen arviointimenetelmä, nettoavustusekvivalentin löytyvät alueellisia valtiontukia koskevista komission suuntaviivoista, EYVL C 74, 10. 3. 1998). jota laskennassa (uusimmat käytetään tiedot Tuen saaminen saattaa tietenkin muuttaa joidenkin tuensaajien verovelkaa. Ottaen huomioon ne avustukset ja vähennykset, joita voidaan vaatia korvaukseksi tiettyjen yritysten liikevoittoveroista ja niiden kärsimistä tappioista, yritysten maksaman veron tosiasiallinen 68 on paljon yleensä alhaisempi teoreettinen määrä enimmäisveroprosentti. Sen vuoksi katsotaan, että verotusta huomioon ottamatta saadut tulokset ovat lähempänä todellisuutta kuin teoreettista enimmäisveroprosenttia. Yhteisenä jos olisi käytetty eikä on nimittäjänä nettoavustusekvivalentti. avustusekvivalentti vuoksi kuin sen Eri tukimuotoihin sovellettava menetelmä 10. 6. 3. Luokka A - avustukset, verojen ja sosiaaliturvamaksujen alennukset jne. Tukiosaa ei tarvitse laskea, koska tämä luokka käsittää kaikki sellaiset tuet, joita voidaan pitää avustuksina tai avustusekvivalentteina. 10. 6. 4. Luokka B - osakkuus (mukaan lukien velan muunto). Komission vakiintuneen politiikan mukaan tällaiset toimenpiteet ovat tukea, jos tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt tällaista sijoitusta. Ks. komission tiedonanto ETY:n perustamissopimuksen 92 ja komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin tehdasteollisuuden alalla, EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 320. Tämä menetelmä perustuu tukitoimenpiteestä tuensaajalle koituvan edun laskentaan. ja 93 artiklan tiedoissa sitä Jos komission päätöksessä ei määritellä tukiosaa eikä jäsenvaltion toimittamissa tukiosaksi katsotaan 15 prosenttia kokonaismäärästä. Tällaiseen menettelyyn turvauduttiin vain muutamassa tapauksessa, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta lopputuloksiin. ilmoiteta, 10. 6. 5. Luokka C - halpakorkoiset määräykset. lainat ja veron lykkäystä koskevat yritykselle arviointimenetelmän mukaisesti Yhteisen tiettynä ajanjaksona halpakorkoisina lainoina ja veron lykkäyksinä myönnetyt edut diskontataan nykyhetkeen. Diskonttokorko on viitekorko, joka edustaa korkoa, tavanomaisissa markkinatalousoloissa. Komissio on virallisesti hyväksynyt kussakin jäsenvaltiossa määritellyt viitekorot (ks. yhteisen arviointimenetelmän 14 kohta). Halpakorkoisen lainan vuotuinen tukiosa on viitekoron ja sen koron erotus, jolla valtio kyseisen lainan myöntää, kerrottuna jolla yritykset saavat lainaa 20 Ks. myös "ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisyhteisöjen omistusosuuksiin", EY:n tiedote 9-1984, sekä "The Measurement of the Aid Element of State Acquisitions of Company Capital" - IV/45/87 Evolution of Concentration and Competition Series, Collection : Working Papers 87. 69 lainan arvolla. Tässä luokassa tukiosat (C1A/C2A) jäävät selvästi tuen pääoma-arvon alle. Jos jäsenvaltio ei toimita tietoja tukiosasta, vuodesta 1995 alkaen tukiosaksi on katsottu 15 prosenttia valtion lainaamasta kokonaismäärästä aiemman 33 prosentin sijasta. Tätä alaspäin tapahtunutta tarkistusta perustellaan tukiosan yleisellä pienenemisellä, joka johtuu jäsenvaltioiden yleisesti alhaisemmista tilanteeseen aiempien yleiskatsausten korkotasoista verrattuna aikana. Tällaisiin menettelyihin turvauduttiin vain muutamassa tapauksessa, eikä niillä ole merkittävää vaikutusta lopputuloksiin. Osakaslainojen osalta nettokustannukset määritettiin laskemalla valtion näistä osakaslainoista tosiasiallisesti saaman tuottoprosentin ja viitekoron erotus. Takaisin maksettavien ennakoiden tapauksessa tukiosan suuruudeksi ilmoittanut katsotaan 90 prosenttia, takaisinmaksuosuutta, koska takaisin maksettava osuus on osoittautunut keskimääräisesti hyvin pieneksi. Jos komission päätöksessä määritellään tukiosa, se tapahtuu tämän perusteella. jäsenvaltio ei ole jos 10. 6. 6. Luokka D - takuuohjelmien kattamat määrät. takuuohjelmissa tukiosana pidetään Tavallisissa tuensaajalle ohjelmasta koituvaa hyötyä. Tukiosa (D1A) on paljon pienempi kuin takuun kohteena oleva pääoma-arvo. Jos tietoja ei ole saatavilla, tukiosa arvioidaan valtiolle koituvien tappioiden perusteella. Jos jäsenvaltiot ilmoittavat vain takuun kohteena olevan pääoma-arvon mutta eivät ohjelman vuotuisia nettotuloksia, vuodesta 1995 tukiosaksi on katsottu 10 prosenttia takuun kohteena olevasta pääoma-arvosta21. Tällaiseen menettelyyn turvauduttiin vain muutamassa tapauksessa, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta lopputuloksiin. Valuuttakurssien takuujärjestelyjen osana myönnetyissä lainoissa tukiosa lasketaan ikään kuin laina olisi halpakorkoinen laina, joka on myönnetty valuutassa, joka on suojattu takuulla muuntokurssien vaihteluilta. Tukiosa on sama kuin takuun kattaman valuutan laina myönnetään, viitekurssin vähennettynä kaikilla takuusta aiheutuneilla maksuilla. Tämä laskentatapa perustuu ohjelmasta tuensaajalle koituvien etujen laskentaan. ja sen viitekoron erotus, jolla 10. 7. Vaikka julkisten luottolaitosten myöntämiä lainoja tai takuita koskevat luvut ilmoitetaan, jos niitä pidetään tukena, tällaisten toimenpiteiden yksilöimisessä ja mittaamisessa on suurempia vaikeuksia kuin muiden tukimuotojen, koska ne eivät ole luonteeltaan yhtä avoimia. Jotta vältettäisiin tukien erilaisesta käsittelystä aiheutuva tarpeeton syrjintä 2i Prosenttiluku perustuu jäsenvaltioiden laivanrakennusalaa koskevaan sopimukseen. 70 tällä alueella, tällaisen tuen yksilöimistä ja mittaamista on vielä kehitettävä. 71 IV. Erityisongelmat 11. Tutkimus ja kehitys (T&K) 11. 1. T&K-ohjelmat tai yksityisissä kansallistetuissa T&K-ohjelmille myönnettävä yrityksissä Muun muassa toteutettaville tutkimuslaitoksen ulkopuolinen valtionrahoitus sisältyy tukiluokkaan A1A22. Käytettyjen lähteiden yleisen julkisiin luonteen huomioon ottaen hankintoihin liittyviä osatekijöitä (kuten T&K-sopimuksia) ei aina ole mahdollista tutkimuslaitoksen ulkopuolisten kustannusten ulkopuolelle. Koska niihin on sisällytetty ainoastaan T&K-toiminnan suora rahoitus, katsotaan, että T&K-toimintaa koskevat luvut on arvoitu todellista pienemmiksi (T&K-sopimuksia ja julkista tutkimusta (ks. 11. 2 ja 11. 3 jäljempänä) ei ole otettu lukuun, koska tällaisten tukitoimien tukiosaa ei pystytty ilmaisemaan määrällisesti. tiettyjä jättää 11. 2. T&K-sopimukset Tutkimus- ja kehityssopimuksia koskevia lukuja ei ole sisällytetty näihin lukuihin, koska tukiosaa on nykyisin usein mahdotonta ilmaista määrällisesti. Lisäksi lähteet eivät mahdollista erityisesti sotilaallisiin tarkoituksiin tehtyjen tutkimus- ja kehityssopimusten eriyttämistä eikä tällaisten sopimusten markkinavaikutusten arviointia23. 11. 3. Julkinen tutkimus Valtion tai julkisten tutkimuskeskusten taikka korkeakoulujen laitosten suorittamaan tutkimukseen annetun laitoksen sisäisen rahoituksen lukuja. Julkisten voittoa sisältämistä tavoittelemattomien korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten rahoittama T&K-toiminta ei yleensä kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan24. tukiosista ei ole saatavilla 22 23 24 T&K-välineistön nopeutettua poistoa ei pidetä tukena. Ks. yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 2. 5 kohta, EYVL C 45, 17. 2. 1996. Ks. yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, 2. 4 kohta. 72 11. 4. Ydinenergia ja julkisena rahoitustoiminnasta tutkimustyönä). Ainoastaan osa Jäsenvaltiot avustavat ydinenergia-alaa julkisten yritystensä tai T&K- rahoitustoiminnan välityksellä (joka tapahtuu pääasiallisesti T&K- tästä sopimuksina suorasta T&K-toimia koskeviin lukuihin (2. 1. 1). T&K-toimia koskeviin lukuihin sisältyvät ydinenergiaan liittyvät luvut on voitu arvioida todellista pienemmiksi. Koska T&K:ta koskeviin lukuihin ei ole sisällytetty T&K-sopimuksia eikä julkista tutkimusta, tällaisten tukitoimien sisältämää tukiosaa on vaikea ilmaista määrällisesti. sisällyttää voitaisiin 12. Liikenne Luxemburgissa Liikennettä koskevat luvut näyttävät Luxemburgissa olevan muita rautateiden jäsenvaltioita korkeammat, mikä entisten työntekijöiden erityisen korkeista eläkemenoista. Asiasta ei ole saatavilla muita tietoja. johtuu pääasiassa 13. Matkailu ja maatalouselintarvikkeet Koska näitä kahta alaa koskevat tiedot ovat puutteelliset, tutkimuksen numerotiedot ovat luultavasti epätäydelliset. 14. Koulutus ja työttömyys Aina ei ole ilmeistä, ovatko tietyt verotukselliset tai sosiaaliturvaa koskevat toimenpiteet tukea vai ovatko ne kiinteä ja erottamaton osa vero- tai sosiaaliturvajärjestelmää. Lisäksi eri jäsenvaltioissa on tukiohjelmia tiettyjen sosiaalisesti epäsuotuisassa asemassa olevien työntekijäryhmien yleisen koulutuksen tai työllistämisen edistämiseksi taikka helpottamiseksi. Näitä ohjelmia ei toistaiseksi pidetä valtiontukena, jos ne eivät liity tiettyyn teollisuudenalaan, kaikkien elinkeinoelämän alojen on mahdollista osallistua niihin ja jos ne järjestelmää. Vaikka todella ovat osa työllistämistoimien yleistä komissio onkin käsitellyt joitakin koulutus- ja työllistämisohjelmia valtiontukena, kaikkia jäsenvaltioiden kyseisellä alalla toteuttamia toimia ei tähän mennessä ole tutkittu seikkaperäisesti. Tässä työllisyyttä koskevia kertomuksessa ei analysoida koulutusta tukitoimia niiden huomattavien ongelmien vuoksi, liittyvät jotka työllisyystuen ja erityisesti koulutusta koskevan tuen erottamiseen jäsenvaltioiden yleisistä toimenpiteistä, kesken vertailukelpoisia lukuja. jotta voitaisiin esittää ja ja 15. Kolmen seurantakauden uuden jäsenvaltion liittyminen yhteisöön kesken Edellä esitetyistä syistä jäsenvaltioiden välisten tietojen vertailu perustuu vuosien 1994-1996 välisen kolmen vuoden ajanjakson vuotuisiin keskiarvoihin. Koska uudet jäsenvaltiot liittyivät vasta 1995, niiden osalta on saatavilla vain vuosia 1995 ja 1996 koskevia tietoja. Tämän vuoksi vuosien 1995 ja 1996 vuotuiset keskiarvot esitetään 73 näiden maiden osalta taulukoissa vuosien 1994-1996 välisen kolmen vuoden ajanjakson vuotuisina keskiarvoina. 74 LIITE II TILASTOLIITE Taulukoissa sovellettava metodologia on selitetty teknisessä liitteessä. Taulukko A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle. Vuotuinen kokonaismäärä 1992-1996 nykyisinä hintoina ja kansallisina valuuttoina. Taulukko A2 Valtiontuki tehdasteollisuudelle. Vuotuinen kokonaismäärä 1992-1996 nykyisinä hintoina ja ecuina. Taulukko A3 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille Vuotuinen keskiarvo 1994-1996 (ecua) Kaavio A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle ja yhteisön rahastot työntekijää kohti Vuotuinen keskiarvo 1994-1996 työntekijää kohti (ecua) Taulukot 1994-1996 A4/1-15 Valtiontuen kokonaismäärä - Vuotuinen keskiarvo 1994-1996 jäsenvaltiota kohti 75 Taulukko A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle nykyisinä hintoina 1992-1996 Itävalta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Suomi Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi EU 15 :LM2 miljoonaa (kansallinen valuutta) 1992 1993 1994 1995 1996 0,00 0,00 0,00 6 515,48 5 239,22 25 176,37 401,28 33 43 252,04 440,55 4 145,72 38 4 377,04 38 803,33 2 604,90 29 501,46 282 609,57 135 610,43 131 376,92 215 538,16 39 572,04 4 903,38 29 548,24 263 163,64 339 902,85 2 287,91 22 000,65 50 178,02 5 489,77 24 612,29 243 859,26 449 050,07 1 905,08 24 461,03 159,90 221,15 105 256,25 240 391,09 0,00 26 615,98 145,89 19 061,76 22 316,42 19 139,58 23 135,24 20 109,41 0,00 32 438,84 34 157,32 0,00 121,64 169,30 2 533,70 1 669,10 1 426,23 1 371,57 57 029,17 0,00 74 759,41 0,00 895,77 1 678,50 1 407,29 115 855,07 0,00 1 029,07 1 829,79 1 815,47 1 517,34 1 389,66 54 728,23 49 716,05 2 895,78 3 070,11 1 233,70 1 516,381 38 591,09 36 705,27^ Yhdistynyt kuningaskunta 1 461,8a 37 595,51 42 736,85 40 542,15 37 385,71 35 627,84 Saksan uudett osavaltiot 9 820,84 7 040,21 6 071,91 5 827,60 5 975,71 Saksan vanhat osavaltiot 19 680,62 31 105,51 32 731,42 23 720,64 18 636,58 76 CO g O O ~* E m <n w \u o> *~ CO CM T- a* *£ »«w Is- 00 h« CM ^ ) CO CM CO N. S CO CM (O I-- co ^ ^r CM CM CD o m co co CM CO 00 i CM O CO 1^ co m (£ 00 to <D n -* ir *-_ «n CM in (D O) C5) a Tf CD CD CM CD CO CC CJ ^ o co Is- a r- „- ) CO CO CM ) N S S )" w" O" T-" ) oo o r*- -"^ CO ) o CO CM W ^ CT> -rt" OJ •<- O O o" CM" O" CM" r co o oo ^ h- CO O r co o co CD CM CD "S >" CM" O" CO" o > m lO IT O T- CD 00 CO CC -r- C O CM (O N •* O) Is-" CM" "<* CM r- in co T- o in co co" o" oo" T- h- CM CO 00 "t S O O O) co" o" CO CO • « - co o CD O •«-" CD m CO CO co •** co m 00 CM CO 0_ co" ^f CM" CM" oo co ^r m T- CD CD CO o oo T- "Sf O CM oo" o" co' CM 00 T- M- in co a o -r- oo o •• O CO h- M- co o" m" ^f a>" o CD co CM oo o> a oo m co ^i CO *- o o r*- 5- cc o co io ^- o lO" CO" CM" T "5 CO O O CM CD CO g, co co co T- T~ ) CD O O • co o_ h- >" in" ö" co" > -* •*• m T- ) h- O T- i CM o r*- r co" o" co" CO i- CM h- - O f- • - «* Tf en ^- m co co CM m <r-" O" T-" O T- CM Tf CO CO CM •<- CM o m CM co 00 O CD_ CD_ CO~ h-" o" co" TT CO CM O CO CM CO oo o "^ ^" 00 O co" ö" oo" CD "«J CO t- T- O CM 00 "tf O co" o" T-" 00 CM CD CO co c 3 ta co O) T- h- in" 00 co h- CO m CM" in o «*• in oo co" CO CM ^t in in" O) in CO g g r- 1 5> 3> <" -. JO 3 5 5 E 3 tf 5 = a c fi >* * >» c 5 3 3 ft o a> 5 Taulukko A3 Saksan valtiontuki uusille osavaltioille - vuotuinen keskiarvo 1994-1996 miljoonaa ecua prosenttia prosenttia kokonaistuesta Avustukset Verovapautukset Pääomaosakkuudet Halpakorkoiset lainat Verolykkäykset Takuut 7 373,1 1 964,0 0,00 3 418,1 0,00 691,9 54,8 14,6 0,00 25,4 0,00 5,2 44,3 11,8 0,00 20,5 0,00 4,2 YHTEENSÄ 13 447,1 100,0 80,8 Vuosina 1994-1996 uusille osavaltioille myönnettiin tukea vuosittain keskimäärin 13,497 miljardia ecua, johon sisältyy Treuhandin kautta myönnetty tuki. Tämä on 81 prosenttia tehdasteollisuudelle Saksassa myönnetystä tuesta. Uusille osavaltioille myönnetyn tuen aiheuttamaa Saksan valtiontuen kokonaismäärän kasvua tasapainottaa osittain Berliinille ja Zonenrandille myönnetyn tuen määrän lasku. 78 Kaavio A1 Valtiontuki tehdasteollisuudelle ja yhteisön rahastot työntekijää kohti Keskiarvo 1994-1996 3000 2000 ecua 1000 AU B DK D GR E FIN F IRL NL P S UK Alue- ja sosiaalirahastot/ työntekijä Q Tuki teollisuudelle/ työntekijä 79 • • leo CO h- c M O > r *. o o o o oo "frlo> ur> o O J l O C N O T - O O O ' t C M v -O • ' • ' • ^r ol-sr CM r- O CO C D CO T- i- T- CM v ' ' T- o* n CO ( N ^ r O O O O O O W O J O OO to v-" K o" »r>~ o" o* o" of t*-" co' o" » MO o m r- ' ' 1 1 1 r O MC r-" o" o" u CO ^ lO n co •y ^r" o q u ) M o i o o o o o ) ( o < o o ^o Is-" co" u>" o" o~ o" o" o" o>" ^~ o" o" CD" O o oo * o" o" o" CO IO CO o m c "sf Ö* lO" "< M CO *"*-" 8 o *- co co" 5 O o, o_ OJ_ o o" o>" CM - O T- —> o" o" co i2 © co '•£3 nj o ^r o1 «-> oo •JJ CM "5 co o o o' o" o" t5 •3 '3 ( Q O CM 'o* o o" +Z ^ 2 co q o_ 'o* o" o •ffi to o_ o_ o oo. 0) "••3 C M " * r O t O O O O l co" *-" K o" io" cf o" o" a>" co" co" o" 10 c co r<-- io l N O O O OC f ( O OO >" o" o" o" O f- T- r>- io co T -O CMC T-" O* O" L lO CO "• J> CO T- O" Tf "5T ^ T- O C O C N O O O O O O I O T - O O OC •-" o" o" o" o" o" o" o" co" o" o" o" o* c CM o o o o o o o o o o o o oc o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" c > o o_ o ) o o o r- O CO < ö" o" co" < D CO 0 O O1 Z> CO" T -" CN CO CO t- CO ) o o o >" o" o" o" O O O < ö" o" o" < 3 O O C o" o" o" c o o " o" o" C O U 5 0 0 O O O O O " « - C D O O OC r^-" co" CM" O" O" O" O" O" CO" a>" o" o" o" c •*— 1— 3 O O O S o" o" o" cq. °. <o ' o>" ö" co" r- lO "fr h> • " fr T- )" co" "fr" x»" m" co" ir CO T- CO o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ o_ c o" o" o" o" o" o" o" o o" o" o" o" o" c 3 O O O 5 o" o" o" o o o o" o" o" o o o c o" o" o" c > o o >" o" o" o 00 o_ o_ o_ o_ o_ o o o_ o o o_ o o_ c o o o o o o o o o o o o oc 3 O O O 3 O O O o o o o o o o o o c o o o c > o o > o o Tm^Tm7F!mmm7!!m7nmrnmn tn r - T ^ T T ^ r -» l«—» «-> K~ i i i i i IM n l^ ^ r co_ co_ o> N-_ r-_ r-_ o_ r-_ o o_ o_ oJo_ o_ "fr CN r-- o o o_ to_ o |co_ co_ o l co r-_ co_ coJ JJ l. v :< C CNJ r C\i CM Ij2 I ' ' |00 O CO l O O C O O O O O OO Ol-r- o O " - O " r - " f r O O O O C M C 0 OO T- T- ' ' ' ' ' T- O I T- CO O CO O CO CO CD • ' 00 co" O CM O O O C 0 O O O O " f o" O" "-" "-" o" o" o" o" v" o" o" o" T- 00 CM r h - O O' r- O T- 1 1 1 h- o m c o" o" h-" c CM D LO D S. " CO CO "fr "- GO O o" o" o" O O T - T - O O O O C M ^ O O I OO T -" o" r-" o" o" o" o" o" oo" ^f o" o" T -" c 0 ^f o o S rf o" O" T- O 00 c CN O" "fr" C 3 CO D "fr" "fr o O T~ o> CO CO O O o T~ CM T- CO CO 0 0 00 O O O C O O O O O " f r " f r O O O OC D f- O O 0" "fr" o" o" "fr l O( SO o" o" h-" ( CO CM 3 LO LO 3" r*-~ co" CO h- "fr O) I CM • 2, o" co" Q O 0) C O O T- "o" o" o>" £ % o" o" T -" T -" o" o" o" o" T -" co" o" o" m" 0 - T -O c o co "- "- O O O 0 0 O O O O " f CO CO r O O O OC o" o" o" h-" o" o" o" o" T -" o" o" o" o" c <*> °° D O O O 3 Ö" O" O" O O O < o" ö" o" ( 1 T- CN 3 O 3" 0" oi CN f T- O O) 00" "55 TO o o '6* o" o" CD us a> TO o o 'cT o" o" TO O O ' 5* O* O" •S o o o o o o o o o o o o oc o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" c 3 O O O z> o" o" o" O O O o" o" o" 3 O O C ) 3~ O" O" C )" 0 0 0" 0' o o o o o o o o o o o o oc o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o~ o" < 3 O O O 3" o" o" ö o o CO O" Ö" T-~ CM 0 00 00 0 4 i O" T -" T -" CN CM CM 00 CO T-" co" CM 0 0 0 0 -< O" O" O" O" O" O" O" O" O" "fr" O" O" "fr" < "fr ^ T T 0 0 0 0 0 0 0 - 3 T- O O 3 3; ö" o o o " o" o" o" o O O 1- u Ö" O" "fr" "s 3 f OO 0" 0" "fr 00 "53 TO o co o* o" o" *- ^ o o o c o o o o o o m o oo o" o" r^-" co" o" o" o" o" o" CM" o" o" o" 3 O O O 3* O" O" O to o o " CM" O" O" O O T~_ lf 0" 0" co" a "> S " - CO co" CM" 00 "- 00 CD T- CO TO 00 o o o o o o o o o o o o o o h- 3 o O C CN O h- O N •* (J 3 O) CM i i ^. ^fr f»- T - ^ - o m c o o o o h - c M O O1 LO" CNl" T -" o" co" o" o" o " " -" CM" O" O" CO CM T- 1 1 11 ( M O i o i cq CM" o" CO" CO" o" CM CM 1 ' lO "-" h- CM C M O ) C O C M C M O O O " f r O O O' oo" oo" co" oo" co" o" o" o" co" oo" o" o" CM "- h- CO "- 1 1 1 o o r^ CO O" LO" 00 h- O LO" O" 00 o o" O • *" CN LO" CO CO O 00 CM o" o* in" CO L I O U3 ; : •§» co" "-" h«. ; Q 0 0 " ~ x f r C M C M O O O l O " f r O O " fr o" CM" CO" O>" CO" O" O" O" T-~ CO" O" O" "-" CO T- T- T- o o o c o" o" o" c 3 O) O CO S "-" o" o" CM CO o o" o" CM c t c r ) C C M O > C D C M C M O O O " f r C O O O CD oo" oo" co" oo" co" o" o" o" co" LO" O" O" h-~ CM Is* CO <r- LO M" o o o c o" o" o" c D o o r^ 3" CO" o" LO" j ;S CM "- TO O 00 : 53. o* o" CM" O" O" O" O" O" O" O" O" CM" O" O" O" O" 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 00 il CD TO o o O O O O O O O O O O O OO - 'jjp o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o~ o" o" o" o" o o o c o o o c 3 O O O CM O O h- o o CO c 3" o CO CO" o "j 3 O O CM o o o c o" o" o" c 3 O O O 3" Ö* O" O" o o o c 3 o" o" o" c 3" O O O" O" N- O CM m" o" co" 00 T-"fr 00 '3 o co •§» o" •*" io C Q CD c o o o o o o o o o o o oo to" o" o>" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" "fr o o o < o" o" o" < 3 O O O 3" O" O" Ö" o o r- T Ö" O" "fr" P LO T r- o 2 SS TO o o o o o o o o o o o o o oo , o* o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" i * ii) TO o o cP o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" CN" o" o" o" o o o o o o o o o o o o oo o o O ( o" o" o" ( 3 O o 3" O" o" O O o o o c 3 o" o" o" c 3" O O O" O" CO 00 o o o o" o" o" O 00 O v- o" CN Ö" C53 T- o_ oo_ c O " oi" O" "-" e M" 00 CM "-" co" CD TOtO"- l f l O ) N C M C M O O O ( D ( O O O tO o o o O M O ^f •sr o i^- c >0 CO o a> ja ra Taulukko A4/9 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1994-1996 ALAATOIMINTO TUKIMUODOT Tuen yhteismäärä IRLANTI 1. 1. Maatalous 1. 2. Kalatalous 2. 1 Tehdasteollisuus/Palveluala: Horisontaaliset A1A ei tietoja 11,8 54,5 A2A ei tietoja 0. 0 0. 2 B1A di tietoja 0. 0 0,0 C1A ei tietoja 0. 0 0. 1 C2A ei tietoja 0. 0 0,0 D1A ei tietoa 0. 0 23,8 tavoitteet 2. 1. 1 Tutkimus ja kehitys 2. 1. 2. Ympäristö 2. 1. 3. Pienet ja keskisuuret yritykset 2. 1. 4. Kauppa 2. 1. 5. Energiansäästö 2. 1. 6. Yleiset investoinnit 2. 1. 7. Työttömyyden torjunta 2. 1. 8. Koulutustuki 2. 1. 9. Muu tarkoitus 2. 2. Tehdasteollisuus/Palvelut: Erityisalat 2. 2. 1. Teräs 2. 2. 2 Laivanrakennus 2. 2. 3. Liikenne asetusten 1191/69 ja 1192/69 nojalla myönnetty tuki lentoliikenneala 2. 2. 4. 1. Kivihiili: olemassaoleva tuotanto 2. 2. 4. 2. Kivihiili: muu tuki 2. 2. 5. Muut alat 2. 2. 6. Rahoituspalvelut 3. Aluetuki 3. 1. 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut alueet 3. 2. 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet YHTEENSÄ prosenttia TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 12,7 0,0 36,7 3,9 1,2 0,0 0,0 0,0 o. o 141,7 15,5 0,0 126,2 84,1 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 120,1 0,0 120,1 328,2 83,4 190,1 88,6 0. 0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0. 0 0,2 0,1 0,0 0,0 0. 1 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0. 5 0. 0 o. o 0. 0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,1 0,6 0. 3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 o. o 0,0 0,0 0,1 2,3 0,0 0,0 0. 0 0,0 21,4 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 23,8 6,0 23,8 11,1 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 41,0 0. 0 0,0 41,0 o. o 41,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 41,0 10,4 0,0 0. 0 88 YHTEENSÄ ei tietoja 11,8 78,5 12,7 0,0 36,9 6,4 1,2 0,0 0. 0 0,0 21,4 183,2 15,5 0,0 167,2 84,1 41,8 0,0 0,0 0,5 0,0 120,1 0,0 120,1 393,7 prosenttia 0,0 3,0 20,0 3,2 0,0 9,4 1,6 0,3 0. 0 0. 0 0,0 5. 4 46,5 3,9 0,0 42,5 21,4 10,6 o. o 0,0 0,1 0,0 30,5 0,0 30,5 100,0 miljoonaa ecua Tuki tehdasteollisuudelle YHTEENSÄ prosenttia - - 78,5 36,6 12,7 0,0 36,9 6,4 1,2 0,0 0,0 0,0 21,4 16,0 15,5 0,0 5,9 0,0 17,2 3,0 0,5 0,0 0,0 0,0 10,0 7. 5 7,2 0. 0 0,5 0,0 120,1 0,0 120,1 0,2 0,0 56,0 0,0 56,0 214,7 100,0 Taulukko A4/11 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotuinen keskiarvo 1994-1996 ALA/TOIMINTO TUKIMUODOT Tuen yhteismäärä LUXEMBURG 1. 1. Maatalous 1. 2. Kalatalous 2. 1 Tehdasteollisuus/Palveluala: Horisontaaliset A1A ei tietoja 0,0 13,5 A2A ei tietoja 0,0 0,0 B1A Ö\ tietoja 0,0 0. 0 C1A ei tietoja 0. 0 1,7 C2A ei tietoja 0. 0 0,0 D1A ei tietoja 0,0 0,0 tavoitteet 2. 1. 1 Tutkimus ja kehitys 2. 1. 2. Ympäristö 2. 1. 3. Pienet ja keskisuuret yritykset 2. 1. 4. Kauppa 2. 1. 5. Energiansäästö 2. 1. 6. Yleiset investoinnit 2. 1. 7. Työttömyyden torjunta 2. 1. 8. Koulutustuki 2. 1. 9. Muu tarkoitus 2. 2. Tehdasteollisuus/Palvelut: Erityisalat 2. 2. 1. Teräs 2. 2. 2 Laivanrakennus 2. 2. 3. Liikenne asetusten 1191/69 ja 1192/69 nojalla myönnetty tuki lentoliikenneala 2. 2. 4. 1. Kivihiili: olemassaoleva tuotanto 2. 2. 4. 2. Kivihiili: muu tuki 2. 2. 5. Muut alat 2. 2. 6. Rahoituspalvelut 3. Aluetuki 3. 1. 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut alueet 3. 2. 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet YHTEENSÄ prosenttia TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 2,8 2,3 8,2 0,3 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 86,1 0,7 0,0 85,4 84,5 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 28,2 28,2 0,0 127,9 97,4 42,5 92,5 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,8 1,8 0,0 1,8 1,4 1,8 3,9 0,2 0,0 1,4 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,7 1,3 1,7 3. 6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0. 0 0,0 0,0 o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 90 YHTEENSÄ ei tietoja 0. 0 15,2 3,0 2,3 9,5 0. 3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 86,1 0,7 0,0 85,4 84,5 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 30,0 30,0 0,0 131,4 prosenttia 0,0 0. 0 11,6 2. 3 1,8 7,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 65,6 0,5 0,0 65,0 64,3 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 22,9 22,9 0,0 100,0 miljoonaa ecua Tuki tehdasteollisuudelle YHTEENSÄ prosenttia - - 15,2 33,1 3,0 2,3 9,5 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,7 0,7 0,0 6. 5 5,1 20. 7 0. 7 o. o 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 1,6 1,4 0,0 0,1 0,0 30,0 30,0 0,0 46,0 0,2 0,0 65,3 65,3 0,0 100,0 h- co" IS- S l f l O J N C O O O O r ' O O O lD o>" o>* t*-" CM" o" O" O" o" CO" O>~ o" CO" T- CO ' ' ' CO lO" O C O C O U 3 " - "- lO 0 ) P ) f O ( M T - 0 0 0 ( 0 ( D OO 5 T- to" "fr" co""-" o" o" o" v" o>" o" «" Tf CNCO CM ' * ' tf> ^-" CM CO in" O lO 10 o' CO T- CM" 00 ' T-" CM m C M ( 0 0 ) ( N O O O O r O C M ( D N Oi co" co" CM" o" o" o" o" o" "-" oo" o" CM" •*;" co" o"» r- CO CO O C O C O C M T - O O O C O h - O O C O C MO ^" m" ^" co" •-" o" o" o " " -" co" o" m" co" Is-" o" C O C O l O " - "- •- Tf CO CO CO T- C NO CM 5fr o o c o o c M o o o r - o o o o oo o" o" O)" o" ^r" o" o" o" co" o" o" o" o" o" o" CO "- r o - - o o o o o o o o o o o oo o" CN" o" o" o" o" o" o" O" o" o" o" o" o" o" C O O O C N O O O O O O O O O OO co" o" o" oo" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" "- o " o" o o o o o o o o o o o o o oo o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" m" o" o" CM" o" o" o" o" O" O" o" O" O" o" co LO * co" co J g> Taulukko Â4/13 Valtiontuen kokonaismäärä - vuotmmn keskiarvo 1994-1996 PORTUGAL' ALA/TOIMINTO TUKIMl JODOT Tuen yhteismäärä 1. 1. Maatalous 1. 2. Kalatalous 2. 1 Tehdasteollisuus/Palveluala: Horisontaaliset A1A ei tietoja 3,8 90,1 A2A ei tietoja 0,0 0. 0 B1A ei tietoja 0. 0 0. 5 C1A ei tietoja 0. 0 0. 1 C2A ei tietoja 0. 0 0,0 D1A ei tietoja 0,0 00 tavoitteet 2. 1. 1. Tutkimus ja kehitys 2. 1. 2. Ympäristö 2. 1. 3. Pienet ja keskisuuret yritykset 2. 1. 4. Kauppa 2. 1. 5. Energiansäästö 2. 1. 6. Yleiset investoinnit 2. 1. 7. Työttömyyden torjunta 2. 1. 8. Koulutustuki 2. 1. 9. Muu tarkoitus 2. 2. Tehdasteollisuus/Palvelut: Erityisalat 2. 2. 1. Teräs 2J2. 2 Laivanrakennus 2. 2. 3. Liikenne asetusten 1191/69 ja 1192/69 nojalla myönnetty tuki lentoliikenneala 2. 2. 4. 1. Kivihiili: olemassaoleva tuotanto 2. 2. 4. 2. Kivihiili: muu tuki 2. 2. 5. Muut alat 2. 2. 6. Rahoituspalvelut 3. Aluetuki 3. 1. 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut alueet 3. 2. 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet YHTEENSÄ prosenttia TEHDASTEOLLISUUS YHTEENSÄ prosenttia 12,7 0,0 0,3 0,5 7,3 0,0 0,0 0,0 69,2 284,9 111,0 15,3 89,4 70,7 0,0 0,6 1,9 66,7 0,0 30,9 0,0 30,9 409,7 56,9 313,9 82,2 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,0 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 2,0 30,3 0,0 30,3 32,5 4,5 30,4 8,0 0,0 0. 0 0,0 0. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 o. o 5. 9 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 o. o 0,0 5,9 0,0 0,5 0,0 0,5 6,5 0. 9 6,5 1. 7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 o. o o. o 0. 0 o. o 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,7 0,0 30,7 30,7 4,3 30,7 8,3 0,5 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 239,8 0. 0 0,0 239,8 0,0 239,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 240,3 33,4 0,5 0,1 92 YHTEENSÄ ei tietoja 3. 8 90,7 13,2 0. 0 0,3 0,6 7,3 0,0 0,0 0. 0 71,2 521,1 111,0 15,3 329,8 70,7 239,8 0,6 1,9 72,8 0,0 92,4 0,0 92,4 719,7 prosenttia 0. 0 0. 5 12. 6 1,8 0,0 0. 0 0,1 1,0 0. 0 0,0 o. o 9. 6 74,0 15,4 2,1 45,8 9. 8 33. 3 0. 1 0. 3 10,1 0,0 12,8 0,0 12,8 100,0 miljoonaa ecua Tuki tehdasteollisuudelle YHTEENSÄ prosenttia - - 90,7 23,7 13,2 0,0 0,3 0,6 7,3 0,0 0,0 0,0 69,2 187,3 111,0 15,3 3. 5 0,0 0,1 0,2 1,9 0,0 0,0 0,0 18,1 52,1 29,0 4,0 72,8 0,0 92,4 0,0 92,4 19,0 24,2 0,0 24,2 382,0 100,0 i ; i L ; ! •. 4 " » i i i — ^ " i — " — i — ^ — ~ ^ — ~ — • — i — ( i i — i — — « — ^ — — ^ — F -" CM CM " - 0 " f r - « f r 0 0 0 0 0 0 0 00 "- "- • ' • • CM O r- Is- CO oo" o" a> in" co* in co CM T~ O o" o • ' CO in" CO CO T - C D O O C O O O O O O L O O ) O CO co" o" CN" CM" *-" o" o" o" *-" co" o" co" N- T— T— 00 CM Is- Is- ' 1 1 1 1 co o co m" o" co" Is- OÎ 00 CN CN CN o" co" ^- m m co co CN m T- B O W Is- 2 o" O" Is-" 1 3 1 co co co 1 Is-" co" m" r co CM co ] co co J r O O N O O O O C O r O C MO "fr" O* T-" T-" o" o" o" o" o" "-* o" o" "-" m o r- cc to ) T fO "-" o" o" o j" co" o" o" c "fr 3 c m CM CN CO" C 3" T- 3 C 4 CN " - c o o o c o o o o o o L n o o c om co" o" CM" CM" "-" o" o" o" r-" co" o" oo' o> o h- oo "- T- T - r -. o CO h- r- T- O "fr T- h-" o" co" a Is CD Is- - CO O CO a CN CN CO o" co" h-" "fr LO CN LO CO CO 3" in o" co" - Is- 13 CM CO CD "fr , o" of "-" CO t o" o" o' r-" o" o" o" o" o" o" o" o" o" CO o oo o" o" o" o o o o o o o o o o o oo o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o oo t o" o" o" 3 o o o o o o o o o m o oo o" o' o" o" o" o" o" o" o" co" o" o" o* o" o" o" C 3" O" O" T-~ CO T-" o" CO" " CO CO o o o c o" o* o" c 3 O O CD 3" O* O" CO" CD 0_ CD C oo" o" oo" c o o o c o" o" o" c 3 m o co 3 CO" O" CO" CN CO "- CM 1 co" o" o" ( CM CO o oo £ o" o" o" o o o o o o o o o o o oo o" o* o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o o o c o" o" o" c 3 O O CN 3 O" O" "fr 0 O CN CN ' O" "fr" "fr" < o oo f o" o" o" o o o o o o o o o o o oo o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o" o* o o o c o" o" o" c 3 O O CO 3" O" O" "fr s. CD 00 CO Is-" CO" "fr" CD Is- co - CO "fr c * i * ! £ tl i ! N 03 CO J 3" oo" o" •£ co _ 1 1 D" S ^ * *- CM O £. S 5 a D "c 5 5' r- CN co -g 3" "fr" O" « 5 * n 'c c a" c Is- CO 03 J 5 *-" "fr" "fr" "i "•* * I Is- vt ^r co" co" T- u iw w w u T m co" o" T-" T-" T-" o" o" o" "-" of o" oo" of h-" o" co" co" oo" o" o" oo" CN co" in r-" oo'l > u w « U W ^ "SJ- T— ^ w iv u W «J VW v U - t ra LIITE III YHTEISÖN VARAT JA VÄLINEET 95 Yhteisön varat, välineet ja ohjelmat 1993 toinen suoritettiin rakennerahastojen (EAKR), Sosiaalirahasto Jäljempänä annetaan lyhyt kuvaus yhteisön tärkeimmistä varoista, välineistä ja rahoitusväline perustettiin ohjelmista. On huomattava, että koheesion huhtikuussa 1993 ja koheesiorahasto toukokuussa 1994. Tämän lisäksi (EMOTR. n heinäkuussa ja ohjausosasto, Euroopan aluekehitysrahasto Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR)) uudistus, joka vahvisti ne perusperiaatteet, joiden pohjalta oltiin tehty ensimmäinen uudistus vuonna 1988. Toisen uudistuksen yhteydessä tehtiin lukuisia toimintaan liittyviä parannuksia. Uutta oli myös se, että Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti rakennerahastoista neljälle koheesiorahaston tukeen oikeutetulle jäsenvaltiolle (Kreikalle, Espanjalle, Irlannille ja Portugalille) kohdennettujen varojen reaalinen arvo kaksinkertaistuisi vuosien 1992-1999 välisenä aikana ja rakennerahastoista myöi intettävien varojen kokonaismäärä kaudella 1994-1999 olisi 141,474 miljardia ecua (vuoden 1992 hintoina). Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen käyttöönoton myötä vuonna 1994 esiteltiin uusi väline, tuetaan kalatalousalan rakennemuutosta. jolla Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljäs puiteohjelma hyväksyttiin huhtikuussa 1994 kaudelle 1994-1998. Tämä uusi puiteohjelma käsittää kaikki yhteisön tutkimus- ja kehitystoiminnot. Sen talousarvion loppusumma on 13,1 miljardia ecua. Puiteohjelman rakennetta on mukautettu, jotta se pystyy vastaamaan kolmeen tärkeään haasteeseen: tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kehittäminen Euroopassa, tehdasteollisuuden tarpeiden täyttäminen ja elämänlaadun parantaminen jäsenvaltioissa yhteistyön edistäminen ja yhteisön tutkimushankkeiden yhteensovittaminen ja niiden parempi hyödyntäminen yhteisön muiden politiikkojen kannalta tarpeellisena pidetyn tutkimustoiminnan tukeminen. EMOTR-tuet Yhteinen maatalouspolitiikka on yleinen markkinatuen järjestelmä, joka perustuu rajasuojaan ja sisäiseen tukeen. Sitä voi verrata tuontikiintiöihin ja tullitariffeihin eli järjestelmiin, jotka aikaansaavat voimavarojen siirtymisen alojen välillä ilman, että turvaudutaan suoraan tukeen. Suuri osa EMOTR:in tukimenoista ohjataan tämän tyyppiselle tukijärjestelmälle, eikä niitä voida rinnastaa tässä tapauksessa hyötyä, koska lopullinen edunsaaja ei kenties ole sijoittunut siihen jäsenvaltioon, joka myöntää varat. Noin 35 prosenttia menoista on tuottajille tai jalostajille myönnettyä hintatukea. tukimenoihin. Jäsenvaltioittain jaosta ei ole tehdystä 96 - EMOTR:n ohjausosasto EMOTR:n ohjausosasto toteutettavien osallistuu ohjelmien rakenteellisten toimenpiteiden yhteisrahoitukseen. Ohjelmat ovat jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten toteuttamia ja niillä pyritään saavuttamaan seuraavat tavoitteet: puitteissa maa- ja metsätalouden rakenteiden vahvistaminen ja uudelleenjärjestely mukaan lukien tuotteiden markkinoille saattaminen ja jalostus, luonnonolojen maataloudelle aiheuttamien haittojen korvaaminen, maataloustuotannon muuntaminen kehittäminen maanviljelijöille, ja uudenlaisen toiminnan maatalousalueiden luonnonvarojen säilyttäminen. sosiaalisen rakenteen kehittäminen ja Yhteisrahoitettavat ja tavoitteisiin 1 ja 5b kuuluvilla alueilla toteutettavat toimet liittyvät erityisesti seuraaviin tavoitteisiin: maatalouden uudelleensuuntaaminen ja sopeuttaminen, tuotantopotentiaalin muuntaminen, monipuolistaminen, paikallisten edistäminen, niiden laatumerkinnät ja niihin tehtävät investoinnit, ja alueellisten maa- ja metsätalouden laatutuotteiden rakenteiden ja maaseudun infrastruktuurien kehittäminen, monipuolistamiseen tähtäävät toimenpiteet, erityisesti ne, joiden avulla maanviljelijät voivat moninaistaa toimintaansa, kylien kunnostus ja kehittäminen sekä maaseudun perinteiden suojelu ja säilyttäminen, matkailuun ja käsityöhön tehtävien investointien lisääminen, luonnonmullistuksia ennaltaehkäisevien toimien käyttöönotto (erityisesti tavoitteen ennalleen metsätalouden luonnonmullistuksesta tuotantopotentiaali, jolla palautetaan maa- 1 mukaisilla alueilla), kärsinyt ja kastelu, ympäristönsuojelu ja maaseutumaiseman palauttaminen, metsien täysimääräinen hyödyntäminen, maa- ja metsätalouden neuvontapalvelujen ja ammatillisen koulutuksen kehittäminen. 97 Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR) (EMOTR) ohjausosaston Kalatalousalan tehdasteollisuudelle on myönnetty rakennetukea jo vuodesta 1971. Tuona vuonna päätettiin käyttää Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ja avomerikalastukseen tarkoitettujen alusten rakentamista ja uudenaikaistamista sekä kalanjalostusta ja markkinointia. Alkuperäiset säännöt korvattiin vuonna 1978 vuotuisilla väliaikaisilla toimenpiteillä, laajennettiin käsittämään rannikkolaivaston rakenneuudistus ja vesiviljelyn kehittäminen. tukemaan rannikko- varoja jotka Vuonna 1983 käynnistettiin monivuotisten ohjelmien järjestelmä, jonka mukaan tukea voidaan myöntää teollisuuden rakennemuutokseen ja kalastustoiminnan uudistamiseen. Tarve vahvistaa tätä lähestymistapaa johti vuonna 1986 lukuisiin rakenteellisiin toimenpiteisiin, joilla laivastoa ja vesiviljelyä varten laadittiin yksi yhteinen säännöstö. jalostuksen Kalataloustuotteiden jalostusta ja markkinointia tukevat järjestelmät yhdistettiin rakennepolitiikkaan. maataloustuotteiden Molempien tuoteryhmien jalostusta ja markkinointia säänneltiin pitkän aikaa yhteisellä asetuksella. Kalatalousalan erityistarpeiden huomioon ottamiseksi nämä kaksi tuoteryhmää erotettiin toisistaan vuonna 1989. Kalataloustuotteiden jalostukseen ja markkinointiin myönnettävällä tuella on siitä lähtien ollut omat sääntönsä, jotka on yhdistetty yhteisön rakennerahastojen järjestelyihin. ja markkinoinnin Yhteisen kalastuspolitiikan rakenteellisia osia tarkistettiin vuonna 1993, jolloin tehtiin kolme suurta muutosta. Niillä varmistettiin politiikan eri osien suurempi yhdenmukaisuus, yhdistettiin yhteinen kalastuspolitiikka yhteisön muihin tapahtuneet muutokset. Yhteisen toimintoihin yhteisön yhdistettiin kalastuspolitiikan rakennerahastojärjestelmään tämän uudistuksen yhteydessä vuonna 1993. Lisäksi kalatalousalan käytettävissä olevat varat yhdistettiin yhdeksi rahastoksi, jonka nimi on kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR). ja otettiin huomioon alalla rakenteelliset toimenpiteet Sosiaalirahasto tarpeessa olevien Sosiaalirahaston tavoitteena on tukea nuorten (alle 25-vuotiaiden) ja muiden tuen vammaiset, siirtotyöläiset ja muut sosiaalisesti heikossa asemassa olevat ryhmät). Rahasto osallistuu julkisten tai yksityisten toimijoiden seuraavilla alueilla toteuttamien toimien rahoitukseen: (pitkäaikaistyöttömät, työllistymistä pitkäaikaistyöttömyyden ehkäiseminen, ammatillinen koulutus, työpaikkojen luomiseen liittyvä tekninen neuvonta, työntekijöiden helpottaminen sopeutumisen tuotantojärjestelmien muuttuessa. teollisuuden ja 98 Kaikki tukihakemukset toimitetaan jäsenvaltioiden kautta. Sosiaalirahaston varat myönnetään horisontaalisella eikä alakohtaisella perusteella, joten niitä ei voida verrata perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuun valtiontukeen. Aluerahasto Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) pyrkii vähentämään yhteisön alueiden välisiä eroja myöntämällä rahoitustukea kehityksessä jälkeen jääneille alueille (tavoite 1 ) alueille, joiden teollisuus on taantunut (tavoite 2) maaseudun ongelma-alueille (tavoite 5b) erittäin harvaan asuttujen alueiden kehittämiseen (tavoite 6). Tämä tuki keskitetään pääasiassa infrastruktuureille, inhimillisille voimavaroille ja tuottaville investoinneille. Koska EAKR-tuki myönnetään yleensä horisontaalisella eikä alakohtaisella perusteella, menoja ei voida aina verrata perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuun valtiontukeen. Vaihtoehtona on esitetty tehdasteollisuuteen ja lähestymistapaa palveluihin sekä talouden kehitykseen liittyvät luvut. Tätä soveltamalla saadut tiedot antavat vain yleiskuvan EAKR-tuen määrästä. Koheesion rahoitusväline - Koheesiorahasto Sen jälkeen kun koheesiorahaston periaate oli sisällytetty Maastrichtin sopimukseen, Edinburghin Eurooppa-neuvosto päätti luoda väliaikaisen välineen jolla tarjottiin vuodesta 1993 alkaen yhteisön rahoitustukea edunsaajina toimiville jäsenvaltioille ennen Maastrichtin sopimuksen voimaantuloa, jonka jälkeen koheesiorahasto voitiin perustaa. teki ehdotuksen rahoitusvälineen asetukseksi Komissio perustamisesta perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla. Neuvosto antoi asetuksen 30. maaliskuuta 1993 ja sen voimassaoloaika ulotettiin vuoden 1994 loppuun. koheesion Koheesiorahasto perustettiin EY:n perustamissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Maastrichtin sopimuksella, 130d artiklan mukaisesti. Se siirsi lähinnä rakennerahastojen kautta aloitetun solidaarisuuden uudelle tasolle. Tällä rahastolla on oma erityinen ja täydentävä tehtävänsä, koska se perustuu jo toteutumassa olevan talous-ja rahaliiton vaatimuksiin. Rahasto on alusta alkaen luonut kolmeen tärkeään periaatteeseen perustuvan oman identiteettinsä. Ensimmäinen periaate on sen rajoitettu soveltamisalue. Pöytäkirjassa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta todetaan, että koheesiorahasto "osoittaa yhteisön rahoitusosuuksia jäsenvaltioille, joiden bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta". 99 Toisen periaatteen mukaan tuki rajoittuu ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien hankkeiden osarahoitukseen. Kolmas periaate liittyy rahaston yhteyksiin talous- ja rahaliiton toteuttamiseen: rahastosta avustetaan jäsenvaltioita, jotka ovat laatineet ohjelman, joka on 104c artiklan liiallisia julkistalouden alijäämiä koskevien määräysten mukainen. Koheesion rahoitusväline (toukokuusta 1994 alkaen koheesiorahasto) edistää lisäksi yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Koska suurin osa saatavilla olleista luotoista suunnattiin infrastruktuurihankkeisiin eikä tuotannollisiin investointeihin, jäljempänä taulukossa B olevat luvut annetaan vain lisätietoina. Yhteisön tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) Yhteisön tutkimustoiminta tapahtuu pääasiassa kahdella tasolla: (I) (II) osapuolten kustannustenjakoperiaatteella kolmansien toteutettavat toimet, joihin kuuluvat TTK-hankkeet, aihekohtaiset verkot ja yhtenäinen toiminta (epäsuorat toimet), yhteisessä tutkimuskeskuksessa toteutettavat (suorat) toimet. kanssa Pääosasto XII (tiede, tutkimus ja kehitys) hallinnoi puiteohjelman epäsuoria toimia yhdessä PO lll:n (teollisuus), PO Vl:n (maatalous), PO Vll:n (liikenne), PO Xlll:n (televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen), PO Xrv':n ^kalastus) ja PO XVII:n (energia) kanssa. Yhteisön neljännen TTK- puiteohjelman mukaisesti EU:n talousarviosta käytetään 13,1 miljardia ecua tutkimuksen tukemiseen vuosina 1994-1998. TTK-toimiin osallistuvat pääasiassa yliopistot, tutkimuskeskukset ja tehdasteollisuus (mukaan lukien pk-yritykset). Euroopan yhteisen tutkimuskeskuksen tukemiseen suunnataan hieman yli 950 miljoonaa ecua. EHTY:n rahoitustoimet EHTY antaa rahoitustukea lainoina ja avustuksina. Lainat jaetaan kolmeen pääluokkaan: teollisuuslainat, tuotantosuunnan muuttamista varten myönnetyt lainat, työntekijöiden sosiaalista asuntotuotantoa varten myönnetyt lainat. tavoittelevia organisaatioita, mutta Lainojen saajat voivat hyötyä siitä, että lainoja myöntävät rahoituslaitokset eivät ole voittoa tätä etua ei pidetä perustamissopimuksissa tarkoitettuna tukena. Avustusten suhteen tilanne on toinen. Vaikka tukena, muiden lainojen korkotukia pidetään yleensä toimenpiteiden, erityisesti entisille teräs- ja kivihiilialan työntekijöille suoritettujen sosiaalisluonteisten maksujen, suhteen tilanne on todennäköisesti toinen. 100 Euroopan investointipankki tehtävä on edistää Euroopan unionin tavoitteita myöntämällä Pankin investoinneille. Rooman sopimuksella pitkäaikaista rahoitusta kannattaville perustetun Euroopan investointipankin jäseniä ovat jäsenvaltiot ja sen valtuusto muodostuu jäsenvaltioiden valtiovarainministereistä. Jotta hankkeet ja ohjelmat saisivat tukea, niiden on oltava taloudellisesti, teknisesti, ympäristöllisesti ja ovat rahoituksellisesti monipuoliset, koska oman lainaustoimintansa lisäksi pankki pystyy hankkimaan Investointipankki edistää ottolainaustoiminnallaan rahoitusta myös muualta. Pankin pääomamarkkinoiden toimintapolitiikasta yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin muiden toimielinten kanssa. Yhteistyö liike- elämän kansainvälisten ja pankkialan sekä organisaatioiden kanssa on myös tiivistä. elinkelpoisia. Mahdollisuudet kehitystä päätettäessä tämän alan tärkeimpien läheisessä rahoitusta Euroopan toimitaan alueella. saada koko Euroopan investointirahasto Euroopan investointirahasto on uusi rahoituslaitos, joka perustettiin myöntämään takuita, joilla tuetaan kahteen Euroopan talouselämän kehityksen kannalta elintärkeään tekijään, Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin, liittyviä investointeja. Kesäkuussa 1994 perustettu keskipitkän ja pitkän aikavälin investointirahasto on uusi ainutlaatuinen yhteistyöelin, jonka avulla Euroopan investointipankki ja komissio Euroopan unionin edustajana tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden Euroopan investointirahastolle myönnettiin 15. maaliskuuta 1994 annetulla komission direktiivillä monenkeskisen kehityspankin asema. rahoituslaitosten pankkien kanssa. ja Investointirahaston perustavoite on houkutella enemmän yksityistä pääomaa infrastruktuurien rahoitukseen ja lisätä rahoitusvarojen virtaa pk-yrityksiin. Se pyrkii tavoitteeseensa kehittämällä jaetaan rahoitukseen keskittyy myöntämään liittyviä rahoitustakauksia pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämille keskipitkille ja pitkille lainoille. järjestelmiä, Investointirahasto joilla siirretään riskejä. ja laajuisille verkoille myönnettävien suurten pitkäaikaisten investointirahasto Euroopan lisäksi joukkovelkakirjalainoja, saatavilla tai omaisuudella taattuja arvopapereita pääomalainoja. Pk-yritysten rahoituksessa se voi taata arvopaperistettua omaisuutta. lainojen osakeanteja, ja luottoja ja suunnattuja lainoja, taata voi Euroopan riskipääomarahastoista. investointirahasto voi myös hankkia pääomaosuuksia Investointirahasto toimii kaupalliselta pohjalta; se täydentää pankkialaa ja tekee yhteistyötä muiden EU:n toimielinten ja rahoitusvälineiden kanssa. 101 II. Tilastotiedot 1. Taulukossa A esitetään yleisesti yhteisön myöntämä rahoitustuki vuosina 1992- 1996. 2. Taulukossa B esitetään yhteisön muut rahoitusvälineet vuosina 1992-1996. 3. Taulukoissa C1 ja C2 esitetään yhteisön myöntämän tuen kokonaismäärän vuotuinen keskiarvo vuosina 1992-1994 ja 1994-1996. Luvut on eritelty mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioittain. 4. On huomattava, että tässä esitetyn yhteisön tuen ja aiemmin esitetyn kansallisen valtiontuen (eli kansallisista talousarvioista ja verojärjestelmistä rahoitetun tuen) välinen suora vertailu johtaa harhaan, koska monissa tapauksissa on vaikeaa ellei Tahdotonta määrittää sellaisiin yhteisön toimenpiteisiin sisältyvää tukiosaa, joita ei makseta valtiontuen tapaan suoraan yritykselle. Maatalousalalla vertailut voisivat johtaa virheellisiin päätelmiin, koska yhteisöjen tukitoimien hyöty kohdistuu suurelta osin muihin kuin yrityksiin. Jäsenvaltioiden välisestä vertailusta voidaan todeta, että yhteisön tukitoimet hyödyttävät kaikkia talouden toimijoita unionin alueella riippumatta siitä, missä menot (vientituki tai interventio-ostot) toteutuvat. Yhteisön ja kansallisten menojen vertailussa on otettava huomioon, että vaihtelevien maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön maataloustuotteiden hintojen välisellä erolla on selvä vaikutus yhteisön menoihin, mikä ei pidä paikkaansa useimpien kansallisten menojen suhteen. 5. Teknisessä liitteessä annetaan lisätietoja yhteisön rahastoista. 6. Seuraavissa asiakirjoissa on yksityiskohtaisempia tietoja yhteisön rahastoista ja rahoitusvälineistä: Euroopan unionin toiminta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla ISBN 92-77-93761-0 vuosikertomus 1995 ISBN 92-78-08603-7 vuosikertomus 1996 Rakennerahastot vuosikertomus 1995 vuosikertomus 1996 ISBN 92-78-10829-4 ISBN 92-78-26044-4 Koheesion rahoitusväline - koheesiorahasto yhdistetty kertomus 1993-1994 vuosikertomus 1995 vuosikertomus 1996 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-8877-6 ISBN 92-827-5739-0 EHTY:n rahoituskertomus 1995 ISBN 92-827-7933-5 EHTY. n rahoituskertomus 1996 ISBN 92-828-0908-0 Euroopan investointipankki vuosikertomus 1995 ISBN 92-827-6303-X 102 Taulukko A Yhteisön vuotuiset menot EMOTR-tuki - Maatalous EMOTR-ohjaus - Maatalous EMOTR-tuki - Kalatalous EMOTR-ohjaus - Kalatalous/KOR (vuodesta 1994) SOSIAALIRAHASTO ALUERAHASTO (1) KOHEESIORAHASTO miljoonaa ecua 1992 1993 1994 1995 1996 32 005,3 34 496,3 32 831,4 34 377,5 39 041,3 2 874,8 3 092,4 3 335,4 3 609,0 3 934,5 32,1 358,4 32,4 401,8 35,5 391,1 36,9 450,3 34,1 334,4 5 894,2 6 306,8 5 826,8 4 382,9 7 145,8 1 374,0 1 635,0 1 803,0 1 970,0 2 037,0 - 1 560,6 1 853,1 2 151,7 2 443,7 YHTEISÖN TTK-PUITEOHJELMA 2 391,0 2 094,0 2 019,0 3 019,0 3 183,0 EHTY:n avustukset Muuttoavustukset, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Sosiaaliset avustukset, terästeollisuus, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Sosiaaliset avustukset, kivihiiliteollisuus, 56 artiklan 2 kohdan b alakohta Tutkimus, 55 artikla Korkotuki, 54 ja 56 artikla YHTEENSÄ 154,8 46,2 50,0 120,2 106,0 182,4 60,0 50,0 124,6 114,3 157,0 86,0 40,0 52,0 51,5 123,8 41,3 40,0 61,4 11,4 56,3 0,0 23,2 85,0 36,7 45 407,0 50 154,6 48 481,8 50 275,2 58 046,8 (1) Osa, joka vastaa suunnilleen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa määritettyä tuen käsitettä 103 Taulukko B Muut yhteisön rahoitusvälineet EHTY (liikkeeseen lasketut uudet lainat) 1 486,2 918,3 673,4 402,8 1992 1993 1994 1995 Euroopan investointipankki* Euroopan investointirahasto* EU. n alueella myönnetty rahoitus. * ** Perustamisen (1994) jälkeen myönnetyt takaukset. 16 066,0 17 672,6 17 656,0 18 603,0 miljoonaa ecua 1996 279,7 20 946,0 2 294,0 104 Taulukko C1 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot jäsenvaltioittain jaoteltuna EMOTR-tuki EMOTR -ohjaus EMOTR -tuki Kalatalous (1992-1994) EMOTR- ohjaus Kalatalous/ KOR SOSIAALI RAHASTO ALUERAHASTO KOHEESIO RAHASTO (vuodesta 1993) YHTEISÖN TTK- PUITEOHJELMA * miljoonaa ecua EHTY:n YHTEENSÄ AVUSTUKSET* BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen tuki 1 278,7 1 257,0 35,8 28,7 4 979,7 434,2 2 522,5 4011,5 7 680,5 1 513,9 4 469,0 6,9 2 207,5 519,2 2 664,7 353,8 530,4 602,5 179,5 421,3 8,4 24,5 371,4 110,2 0,2 3,4 0,9 0,9 10,7 10,1 2,2 1,1 - 0,1 1,8 1,8 4,6 29,6 16,3 36,1 154,7 54,3 798,5 461,2 30,0 6,5 304,4 131,9 306,2 127,1 1 146,7 273,7 936,3 31,9 7,8 52,1 - 7,9 50,3 20,0 154,9 665,6 307,0 145,6 120,6 886,6 181,1 5,0 163,5 3,9 12,9 597,9 279,3 309,0 768,3 113,9 0,4 YHTEENSÄ 33 111,1 3 100,7 33,2 383,7 6 009,3 1 603,8 1 706,8 Tukea ei voida jaotella jäsenvaltioittain. 105 1504,0 1 379,5 6 534,0 3 812,6 7 036,4 9136,2 2 285,9 6011,2 24,2 2 416,4 2 128,9 3 678,9 0,4 2 168,0 465,0 2 633,0 2 168,0 465,0 48 581,6 Taulukko C2 Yhteisön vuotuiset keskimääräiset menot gäsenvaitioittain jaoteltuna (1994-1996) EMOTR-tuki EMOTR -ohjaus EMOTR -tuki Kalatalous EMOTR ohjaus Kaiatalot s/ KOR SOSIAALI RAHASTO ALUERAHASTO \ KOHEESIO RAHASTO YHTEISÖN TTK- PUITEOHJELMA* j (vuodesta 1993) miljoonaa ecua YHTEENSÄ EHTY. n AVUSTUKSET* ITÄVALTA BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA SUOMI RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tekninen tuki 649,2 1 312,7 1 340,8 5 534,3 2 627,2 4 297,9 354,7 8641,9 1 532,1 3 676,6 15,3 1 793,7 668,9 348,7 3 073,8 110,2 41,7 29,4 771,1 352,8 649,7 106,1 498,0 198,9 381,8 6,7 24,2 390,8 45,0 106,9 0,0 0,2 6,6 0,3 0,7 6,1 0,0 12,0 2,8 0,5 0,0 0,1 3,2 1,3 2,2 1,0 8,8 24,0 28,3 12,8 64,5 109,6 50,7 967,7 292,9 174,9 1 327,4 11,9 24,1 5,8 37,4 0,3 6,7 25,0 20,4 21,9 52,9 664,2 316,1 417,7 4,3 178,1 520,5 42,1 829,6 12,9 18,4 4,4 211,9 244,2 535,5 36,3 160,8 117,8 248,3 0,6 15,2 272,6 26,0 173,9 386,1 1 181,5 193,3 387,0 1,5 837,8 1491,4 1 455,9 7 513,6 3 916,7 8 173,0 561,9 10 001,0 2 366,8 4 762,3 27,2 2 018,0 2 268,0 483,5 4 208,3 1,5 YHTEENSÄ 35 867,8 3 713,3 36,0 403,3 5 838,3 2 078,8 2 149,4 2 740,0 2 740,0 288,5 3 028,5 288,5 53115,4 - (*) Tukea ei voida jaotella jäsenvaltioittain. ISSN 1024-4492 KOM(98) 417 lopullinen. T\. L3 A-fV. JV. XJLXJ x \. M. FI 06 08 10 16 Luettelonumero : CB-CO-98-439-FI-C ISBN 92-78-37970-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg