title: Komission asetus (EY) N:o 1235/98, annettu 15 päivänä kesäkuuta 1998, asetuksen (ETY) N:o 3567/92 muuttamisesta oikeuksien käytön ja siirron soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta lampaan- ja vuohenliha-alalla

text: L 170/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 6. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1235/98, annettu 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, asetuksen (ETY) N:o 3567/92 muuttamisesta oikeuksien k(cid:132)yt(cid:148)n ja siirron sovelta- mista koskevien yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen osalta lampaan- ja vuohenliha- alalla EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1589/96 (2), ja erityisesti sen 5 b artiklan 4 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (ETY) N:o 3567/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/97 (4), vahvistetaan tietyt tuottajien palkkio-oikeuk- sien pienint(cid:132) mahdollista k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa olevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti tuottaja voi tietyin edellytyksin j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) jopa 30 prosenttia oikeuksistaan; t(cid:132)m(cid:132) on johtanut er(cid:132)iss(cid:132) j(cid:132)sen- valtioissa k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) olevien oikeuksien alik(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n; t(cid:132)m(cid:132) tilanne saattaa aiheuttaa ongelmia uusille tuottajille, jotka hakevat oikeuksia kansallisen varannon kautta; j(cid:132)senval- tioille olisi n(cid:132)in ollen annettava lupa nostaa oikeuksien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevan v(cid:132)himm(cid:132)isprosenttiosuuden 90 prosent- tiin ja ellei t(cid:132)t(cid:132) prosenttim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) saavuteta, palauttaa n(cid:132)m(cid:132) oikeudet periaatteessa kansalliseen varantoon ilmoittaen asiasta komissiolle, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat lampaiden ja vuohien hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 3567/92 6 a artikla seuraavasti: 1. Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 70 prosenttia oikeuksistaan” ilmaisulla ”4 kohdan mukaisesti vahvis- tettua v(cid:132)himm(cid:132)isprosenttiosuutta oikeuksistaan”. 2. Korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 70 prosenttia oikeuksistaan” ilmaisulla ”4 kohdan mukaisesti vahvis- tettua v(cid:132)himm(cid:132)isprosenttiosuutta oikeuksistaan”. 3. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n seuraava kohtaan 4: Palkkio-oikeuksien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevaksi v(cid:132)him- ”4. m(cid:132)isprosenttiosuudeksi on vahvistettu 70 prosenttia. J(cid:132)senvaltiot ilmoittavat asiasta komissiolle. J(cid:132)senvaltiot voivat kuitenkin nostaa prosenttiosuuden 90 prosenttiin. T(cid:132)ll(cid:148)in niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. ” 2 artikla T(cid:132)t(cid:132) asetusta sovelletaan markkinointivuoden 1999 alusta. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 289, 7. 10. 1989, s. 1 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 25 (3) EYVL L 362, 11. 12. 1992, s. 41 (4) EYVL L 177, 5. 7. 1997, s. 7


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1233/98 af 15. juni 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 170/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1233/98 af 15. juni 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/ 96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/ 95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 16. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 170/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 15. juni 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 052 999 052 999 378 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 800 804 999 052 999 052 064 068 616 999 624 999 86,9 86,9 60,3 60,3 60,7 61,3 59,6 54,0 58,9 82,5 83,8 86,7 102,9 83,6 55,9 65,1 188,8 105,0 94,9 160,9 160,9 241,9 218,4 210,8 204,4 218,9 221,1 221,1 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: WRITTEN QUESTION No. 1973/98 by Graham MATHER to the Council. Murder of Monsignor Juan Gerardi in Guatemala

eurovoc_concepts:
Guatemala
homicide
human rights
international agreement
peacekeeping
the EU's international role

formats: html pdf print

text: C 13/44 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 1. 1999 Vastaus (24. syyskuuta 1998) Israel ja palestiinalaiset ovat sopineet periaatejulistuksen ehtojen mukaisesti olevansa toteuttamatta toimia, jotka voisivat haitata pysyv(cid:228)(cid:228) asemaa koskevien neuvottelujen tulosta. Euroopan unionin n(cid:228)kemyksen mukaan Israelin toimet, kuten henkil(cid:246)todistusten peruuttaminen ja siirtokuntien sek(cid:228) talojen h(cid:228)vitt(cid:228)minen rikkovat t(cid:228)t(cid:228) sopimus- ta; t(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228) korostetaan jatkuvasti Israelin viranomaisille. Seuratakseen tarkemmin tilannetta Jerusalemissa EU aloitti vuoden 1997 alkupuolella oman Jerusalemin tilanteen tarkkailuoperaationsa ((cid:148)Jerusalem Watch(cid:148)). T(cid:228)m(cid:228)n tarkkailun puitteissa j(cid:228)senvaltioiden p(cid:228)(cid:228)konsulit Jerusalemissa ja edustustojen p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)t Tel Avivissa laativat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti selvityksi(cid:228) Jerusalemissa tapahtuvasta kehityksest(cid:228), joka vaikuttaa tai todenn(cid:228)k(cid:246)isesti tulee vaikuttamaan kaupungin palestiinalaiseen luonteeseen. Yhteenveto viimeksi annetusta Jerusalemin tilanteen tarkkailuoperaatioon liittyv(cid:228)st(cid:228) selostuksesta julkaistiin 29. kes(cid:228)kuuta. T(cid:228)m(cid:228) yhteenveto sek(cid:228) yhteenvedot viimeaikaisista EU:n tarkkailuun liittyvist(cid:228) selostuksista on saatavilla Internetist(cid:228) EU:n neuvoston palvelimelta (http://ue. eu. int). Komissio k(cid:228)sitteli neuvostolle 14. toukokuuta 1998 antamassaan tiedonannossa (cid:148)Euroopan yhteis(cid:246)n ja Israelin kauppaa ja kaupan liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteit(cid:228) koskevan v(cid:228)liaikaisen sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano(cid:148) mm. palestiina- laisten vientitavaroiden Euroopan unioniin p(cid:228)(cid:228)syn esteit(cid:228). Tiedonannossa esille otettuja asioita k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n parhaillaan EU:n ja Israelin asiantuntijoiden v(cid:228)lisiss(cid:228) neuvotteluissa. (1999/C 13/062) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1567/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Andrea Manzella (PSE) neuvostolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Piispa Juan Gerardin murha Voiko neuvosto sanoa, mihin kiireellisiin toimenpiteisiin sen mielest(cid:228) Euroopan unionin olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) piispa Juan Gerardin murhan vuoksi, jotta Guatemalan hallitus saataisiin tutkimaan tehokkaasti ja totuuteen pyrkien, ketk(cid:228) olivat piispan murhaajia ja mitk(cid:228) poliittiset tahot ovat siit(cid:228) vastuussa, sill(cid:228) rikoksen vuoksi Guatemalan kansalaissodan kauheimmat vaiheet saattavat toistua? (1999/C 13/063) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1973/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) neuvostolle (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Piispa Juan Gerardin murha Guatemalassa Apulaispiispa Juan Gerardi murhattiin Guatemalassa 24. huhtikuuta 1998. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tapaus tutkitaan huolellisesti ja oikeudenmukaisesti? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1567/98 ja P-1973/98 (26. syyskuuta 1998) Euroopan unioni antoi 4. toukokuuta 1998 piispa Gerardin murhaa koskevan julistuksen, jossa vedottiin kaikkiin guatemalalaisiin, jotta he eiv(cid:228)t antaisi kyseisen raukkamaisen ja vastenmielisen murhan est(cid:228)(cid:228) rauhansopimusten t(cid:228)ytt(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1236/98 av den 15 juni 1998 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
EU aid
Ethiopia
Haiti
aid system
food aid
vegetable oil

text: 16. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 170/5 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1236/98 av den 15 juni 1998 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING varje parti skall tilldelas den anbudsgivare som l(cid:132)mnar det l(cid:132)gsta anbudet. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vissa mottagare vegeta- bilisk olja. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Vegetabilisk olja skall framskaffas inom gemenskapen som livsmedelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r leverans till de mottagare som (cid:132)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Leveransen skall g(cid:132)lla framskaffning av vegetabilisk olja som (cid:132)r producerad inom gemenskapen. Framskaffning kan ej g(cid:132)lla produkt som (cid:132)r producerad och/eller pake- terad enligt metoden f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling. Anbud skall omfatta antingen rapsolja eller solrosolja. Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att leveranserna f(cid:148)r ett best(cid:132)mt parti genomf(cid:148)rs b(cid:148)r anbudsgivare ha m(cid:148)jlighet att framskaffa antingen rapsolja eller solrosolja. Kontrakt f(cid:148)r leverans av Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 15 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 170/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 173/97 2. Mottagare (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tel. : (39-6) 65 13 29 88; telefax: 65 13 28 44/3; telex: 626675 WFP I 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Etiopien 5. Vara som skall framskaffas: vegetabilisk olja: Raffinerad rapsolja eller raffinerad solrosolja 6. Total kvantitet (ton netto): 96 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 1 a eller b] 9. Emballage: Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [10. 4 A, B och C. 2] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Framskaffning av raffinerad vegetabilisk olja som (cid:132)r producerad inom gemen- skapen. Framskaffning kan ej g(cid:132)lla produkt som (cid:132)r producerad och/eller paketerad enligt metoden f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling. 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 20. 7–9. 8. 1998 — andra leveranstid: 3–23. 8. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 30. 6. 1998 — andra leveranstid: 14. 7. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 15 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi 200, B-1049 Bryssel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — 16. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 170/7 1. Aktion nr: 184/97 PARTI B 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, tel. : (31-70) 33 05 757; telefax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Haiti 5. Vara som skall framskaffas: vegetabilisk olja: Raffinerad rapsolja eller raffinerad solrosolja 6. Total kvantitet (ton netto): 100 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 1 a eller b] 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [10. 4 A, B och C. 2] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: franska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Framskaffning av raffinerad vegetabilisk olja som (cid:132)r producerad inom gemen- skapen. Framskaffning kan ej g(cid:132)lla produkt som (cid:132)r producerad och/eller paketerad enligt metoden f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r- (cid:132)dling. 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 20. 7–9. 8. 1998 — andra leveranstid: 3–23. 8. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud: (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 30. 6. 1998 — andra leveranstid: 14. 7. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 15 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bryssel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — L 170/8 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tfn: (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn: (32-2) 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Leverant(cid:148)ren skall (cid:148)verl(cid:132)mna till mottagaren eller dennes representant f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat. (5) Trots punkt III. A. 3 c i EGT C 114 skall p(cid:134)skriften lyda p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: m(cid:132)rkning ”Europeiska gemenska- pen’. (6) Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. (7) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren. Leverant(cid:148)ren skall b(cid:132)ra kostnaden f(cid:148)r containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskeppningshamnen. Mottagaren skall b(cid:132)ra alla ytterligare lastningskostnader, inklusive kostnaden f(cid:148)r att flytta containrarna fr(cid:134)n containerterminalen. Leverant(cid:148)ren skall till spedit(cid:148)ren l(cid:132)mna en fullst(cid:132)ndig packlista f(cid:148)r varje container, med uppgift om det antal som omfattas av varje aktionsnummer enligt vad som anges i anbudsinfordran. Leverant(cid:148)ren skall f(cid:148)rsegla varje container med en numrerad f(cid:148)rsegling (ONESEAL, SYSKO locktainer 180 eller liknande f(cid:148)rseglingar med h(cid:148)g s(cid:132)kerhet) och mottagarens representant skall informeras om detta nummer


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1842/98 af James MOORHOUSE til Rådet. Udnævnelse af en særlig EU-repræsentant for Tibet

eurovoc_concepts:
China
Tibetan question
appointment of staff
diplomatic representation
political representation
the EU's international role

formats: html print


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1233/98 av den 15 juni 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text: 16. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 170/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1233/98 av den 15 juni 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 16 juni 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 15 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 170/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 15 juni 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 052 999 052 999 378 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 800 804 999 052 999 052 064 068 616 999 624 999 86,9 86,9 60,3 60,3 60,7 61,3 59,6 54,0 58,9 82,5 83,8 86,7 102,9 83,6 55,9 65,1 188,8 105,0 94,9 160,9 160,9 241,9 218,4 210,8 204,4 218,9 221,1 221,1 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1981/98 af Anna KARAMANOU til Kommissionen. Skriftlig forespørgsel om miljøforanstaltninger for at forhindre, at ozonlaget mindskes

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
cancer
fraud
marketing restriction
public awareness campaign
sanction (EU)
skin disease
stratospheric pollutant

text: 18. 1. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 13/127 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (27. juli 1998) Der var flere ikke-anmeldte statsstłttesager i 1997 end i 1996. 91 ud af 641 sager (14 %), som Kommissionen havde registreret i 1996, blev ikke anmeldt sammenlignet med 140 ud af 655 sager (21 %) i 1997. Antallet af ikke- anmeldte statsstłtteforanstaltninger er s(cid:230)rlig hłjt i Tyskland (30 %), Gr(cid:230)kenland (56 %), Irland (40 %), Italien (17 %), (cid:216)strig (16 %) og Det Forenede Kongerige (46 %). Ingen af medlemsstaterne er af den opfattelse, at ikke-anmeldt stłtte skal betragtes som v(cid:230)rende godkendt, hvis Kommissionen ikke har konstateret kr(cid:230)nkelse af anmeldelsespligten inden for to m(cid:229)neder. Kommissionen kr(cid:230)ver systematisk tilbagebetaling af stłtte, der ikke har v(cid:230)ret anmeldt, og som er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Dermed l(cid:230)gger den pres p(cid:229) medlemsstaterne til at anmelde stłtte i deres industris interesse. I mangel af anmeldelse risikerer de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder at skulle tilbagebetale stłtten, hvilket kan forhindre en sund vurdering af investeringen. Kreditorer har derfor ogs(cid:229) en interesse i en vis retssikkerhed hvad ang(cid:229)r statsstłtte. Yderligere foranstaltninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de synes ikke nłdvendige eller hensigtsm(cid:230)ssige. (1999/C 13/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1977/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Sikkerhedsnormer for barnevogne Er Kommissionen tilfreds med den nuv(cid:230)rende ordning for sikkerhedsnormer for barnevogne, som findes i EU, s(cid:230)rlig sikkerhedsnormerne i forbindelse med de s(cid:229)kaldte »bagmonterede« vogne? (cid:216)nsker Kommissionen at frems(cid:230)tte yderligere kommentarer til dette spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (31. juli 1998) Kommissionen har ikke indtil dato haft grund til at v(cid:230)re utryg ved de platforme, der giver mulighed for at transportere et barn mere st(cid:229)ende for enden af en barnevogn. Der er i łvrigt ikke fremsendt nogen meddelelse om dette spłrgsm(cid:229)l i det hurtige alarmsystem, som inden for rammerne af R(cid:229)dets direktiv 92/59/E(cid:216)F af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (1) bl. a. giver meddelelse om et farligt produkt p(cid:229) F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de. I spłrgsm(cid:229)let om standarder kan det konstateres, at der ikke findes en europ(cid:230)isk standard for barnevogne, men kun nationale standarder som f. eks. den britiske BS 4792. Der arbejdes dog med spłrgsm(cid:229)let, og der vil i en ikke fjern fremtid blive forelagt et forslag til standard for de nationale medlemmer af Det Europ(cid:230)iske Standardise- ringsorgan (CEN). Den n(cid:230)vnte platform indg(cid:229)r ikke i dette projekt. Hvis det imidlertid skulle vise sig, at den udgłr en s(cid:230)rlig fare, vil den kunne indg(cid:229) i en senere revision af den europ(cid:230)iske standard, og Kommissionen vil v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) dette spłrgsm(cid:229)l. (1) EFT L 228 af 11. 8. 1992. (1999/C 13/181) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1981/98 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (15. juni 1998) Om: Skriftlig forespłrgsel om miljłforanstaltninger for at forhindre, at ozonlaget mindskes I henhold til de m(cid:229)linger, der er foretaget af det internationale center for kortl(cid:230)gning af ozonlaget, er der i Gr(cid:230)kenland i de seneste 8 (cid:229)r sket en mindskelse af ozonlaget p(cid:229) 10 %, medens de ultraviolette str(cid:229)ler er blevet


title: Erityiskertomus N:o 10/98 Euroopan parlamentin jäsenten kuluista ja korvauksista sekä Euroopan parlamentin vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
allowances and expenses
parliamentary allowance
report

text: 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS NRO 10/98 Euroopan parlamentin jäsenten kuluista ja korvauksista sekä Euroopan parlamentin vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 243/01) SISÄLLYS Kohdat Sivu JOHDANTO. 1. 1 — 1. 4 Tarkastuksen kohde. 1. 1 — 1. 3 Taloudelliset tiedot. 1. 4 SÄÄNTÖJEN MUODOLLINEN NOUDATTAMINEN. 1. 5 — 1. 7 JÄSENTEN ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄN KAUTTA HOIDETUT TOI- MET. 1. 8 — 1. 26 Kiinteämääräinen matkakulukorvaus ja päiväraha. 1. 15 — 1. 24 Enintään 3 000 ecun matkakorvaus. 1. 25 — 1. 26 YLEISEN KULUKORVAUS — SIHTEERISTÖKORVAUS. 1. 27 — 1. 38 Yleinen kulukorvaus. 1. 30 — 1. 31 Sihteeristökorvaus. 1. 32 — 1. 38 LOPPUPÄÄTELMÄT. 1. 39 — 1. 44 Hallintojärjestelmän parantaminen. Korvausjärjestelmän sopeuttaminen vastaamaan todellisia kuluja. Järjestelmän parantaminen avoimuuden ja tarkastettavuuden kannalta. Nykyisten puutteiden korjaaminen. 1. 41 1. 42 1. 43 1. 44 2 2 2 2 3 3 4 5 5 5 6 6 6 6 6 Euroopan parlamentin vastaukset. 11 C 243/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 JOHDANTO Tarkastuksen kohde 1. 1. Euroopan parlamentin jäsenet saavat palkkion, joka vaihtelee maittain ja jonka maksajana on kukin kansalli- nen parlamentti. Euroopan parlamentti ei maksa heille palkkaa, vaan korvauksia kuluista, joita heille aiheutuu tehtäviensä hoidon yhteydessä; kulukorvaukset perustu- vat Euroopan parlamentin puhemiehistön vuonna 1984 hyväksymiin sääntöihin (PE 133. 116), joita päivitetään säännöllisesti (1). 1. 2. Tarkastuksen kohteena oli yksinomaan sääntöjen täytäntöönpano Euroopan parlamentin jäsenille maksa- mien korvausten osalta: a) kiinteämääräinen matkakulukorvaus (2) b) enintään 3 000 ecun suuruinen matkakorvaus (3) c) päiväraha (4) d) sihteeristökorvaus (5) e) yleinen kulukorvaus (6) f) kieli- ja atk-kursseihin liittyvien matka-, oleskelu- ja koulutuskulujen korvaus (7). 1. 3. Tarkastuksessa kartoitettiin, miten korvausjärjes- telmä on kehittynyt sen jälkeen, kun tilintarkastustuomio- istuin viimeksi toimitti järjestelmän tarkastukset varain- hoitovuosilta 1990 ja 1991 (8). Asiakirjoihin perustuvat tarkistukset tehtiin pääasiassa varainhoitovuoden 1996 (1) Ks. PE 133. 116/KVEST/korj. VII/1-97. (2) Kiinteämääräinen matkakulukorvaus on tarkoitettu jäsenen asuinpaikan ja kokouspaikan välisten matkakulujen korvaa- miseen tapauksissa, joissa jäsen osallistuu todistettavasti ja luvan saaneena Euroopan parlamentin virallisten elinten kokouksiin. (3) Matkakorvaus on kiinteämääräisen matkakulukorvauksen ja päivärahan ulkopuolinen korvaus, jonka vuotuiseksi enim- mäismääräksi on vahvistettu 3 000 ecua ja joka on tarkoi- tettu jäsenelle tehtäviensä hoidon yhteydessä aiheutuneiden matkakulujen korvaamiseen lukuun ottamatta matkoja maassa, jossa jäsen on valittu. (4) Päivärahaa maksetaan kultakin päivältä, jolloin jäsen hoitaa tehtävää, mistä hänelle maksetaan kiinteämääräinen matka- kulukorvaus. (5) Sihteeristökorvauksen tarkoituksena on kattaa kulut, jotka aiheutuvat yhden tai useamman avustajan palkkaamisesta tai tämän tai näiden palveluista. (6) Yleinen kulukorvaus on tarkoitettu sellaisten jäsenenä toimi- misesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen, joita ei kateta muilla korvauksilla. (7) Näiden korvausten osalta tarkastus ei antanut aihetta merkit- täviin huomautuksiin. (8) EYVL C 324, 13. 12. 1991, 15. luku ja EYVL C 330, 15. 12. 1992, 18. luku. osalta. Käytössä olevat hallinnolliset ja kirjanpidolliset menettelyt käytiin läpi parlamentin hyväksymien erityis- ten sääntöjen, varainhoitoa koskevien yhteisön säännös- ten sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen kan- nalta. Kaikki tässä kertomuksessa esiin tuodut epäkohdat ja riskitekijät perustuvat tarkastushavaintoihin. Taloudelliset tiedot 1. 4. Oheisista taulukoista (taulukot 1, 2 ja 3) käy ilmi, miten tarkasteltavana oleviin korvauksiin liittyvät maksut ovat kehittyneet vuosien 1990 ja 1997 välisenä aikana. Vuonna 1997 näiden menojen määrä oli yhteensä 142,6 miljoonaa ecua eli 16 prosenttia parlamentin hallintome- nojen kokonaismäärästä. Maksuista 48 prosenttia liittyy sihteeristökorvauksiin, 33 prosenttia eri matkakorvauk- siin ja päivärahoihin ja 16 prosenttia yleisiin kulukor- vauksiin. Jäsentä kohti lasketut keskimääräiset vuotuiset, joko välittömästi tai välillisesti suoritetut menot ovat näiden korvausten kohdalla nousseet vuosien 1990 ja 1997 välisenä aikana 138 000 ecusta 227 000 ecuun (9), eli keskimääräinen kasvu on ollut 7,4 prosenttia vuo- dessa. Kasvu johtuu valtaosin sihteeristökorvauksen enimmäismäärän tarkistuksesta (keskimäärin +10,6 pro- senttia vuodessa). Kesäkuusta 1996 lähtien sihteeristökor- vaus on maksettu avustajille tai jäsenen nimeämälle kol- mannelle osapuolelle, joka välittää maksun edelleen. SÄÄNTÖJEN MUODOLLINEN NOUDATTAMINEN 1. 5. Tarkasteltavana olevat korvaukset — kieli- ja atk- kursseihin liittyvien kulujen korvauksia lukuun ottamatta — hoidetaan parlamentin maksamista korvauksista vas- taavassa yksikössä, joka käsittää kaksi erillistä jaostoa: — jäsenten ennakkomaksujärjestelmästä vastaava jaosto, joka huolehtii matkakorvausten ja päivärahojen mak- samisesta ja toimii tulojen ja menojen hyväksyjän yksikön valvonnassa; yksikkö tarkistaa ennakkomak- sujärjestelmästä suoritettavat maksut, hoitaa tarvit- taessa takaisinperinnät ja lisäsuoritukset sekä huoleh- tii budjettikirjanpidosta näiden toimien osalta — sihteeristökorvauksista ja yleisistä kulukorvauksista vastaava jaosto, joka huolehtii yleisten kulukorvaus- ten ja sihteeristökorvausten hyväksymisestä ja tarkas- tamisesta. 1. 6. Parlamentin maksamista korvauksista vastaavassa yksikössä käytettyjen hallintojärjestelmien ansiosta parla- mentin hyväksymiä sääntöjä pystytään kaiken kaikkiaan noudattamaan asianmukaisesti. (9) Parlamenttiin 1. 11. 1996 kuuluneista jäsenistä yhteensä 82 prosenttia sai korvauksina määrän, joka vastasi +/- 20 pro- sentin marginaalilla keskimääräistä vuotuista korvaustasoa. 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/3 1. 7. Ennakkomaksujärjestelmän maksujen ja muiden korvattavien menojen kohdalla sovelletut menettelyt tukeutuvat atk-välineisiin, joiden käyttö ja toiminta on moitteetonta. Menettelyt ovat johdonmukaiset, luotetta- vat ja nopeat. Menojen muodollinen asianmukaisuus par- lamentin puhemiehistön vahvistamien sääntöjen kannalta varmistetaan säännöissä edellytettyjen asiakirjojen esittä- misen ja järjestelmällisen tarkastuksen avulla. 1. 12. Parlamentin sääntöjen 23 artiklan 3 kohdassa määrätään, että ainoastaan päivärahat voidaan maksaa käteisenä, mutta määräys kumottiin vuonna 1990 kvesto- rikollegion tiedonannolla, jonka mukaan kaikki jäsenten ennakkomaksujärjestelmästä maksetut korvaukset on mahdollista suorittaa käteisenä. Käteismaksujen osuus oli vuonna 1997 yhteensä 42 prosenttia järjestelmän maksu- tapahtumien kokonaismäärästä. JÄSENTEN ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄN KAUTTA HOIDETUT TOIMET Jäsenten ennakkomaksujärjestelmän tehtävänä on 1. 8. maksaa — Brysselissä ja Strasbourgissa — kiinteämääräi- set matkakulukorvaukset, matkakorvaukset ja päivära- hat. Ennakkomaksujärjestelmästä suoritetut maksut oli- vat vuonna 1997 yhteensä 46,9 miljoonaa ecua eli 33 prosenttia parlamentin jäsenille maksettavista korvauk- sista. Järjestelmän sallimien uusittavien ennakoiden enim- mäismäärä on ollut vuodesta 1991 lähtien 3,2 miljoonaa ecua. 1. 9. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt näkemykse- nään (10), että ennakkomaksujärjestelmän käyttö näin suurten maksujen kohdalla ei ole varainhoitoasetukseen (54 artikla) ja sen soveltamista koskeviin yksityiskohtai- siin sääntöihin (82 artikla ja sitä seuraavat artiklat) sisältyvien periaatteiden mukaista. Maksamista ja tarkas- tamista koskevista tavanomaisista säännöistä ei ole tässä tapauksessa menojen luonteen eikä erityisen kiireellisyy- den vuoksi perusteltua poiketa. Jäsenillä on parlamentin sääntöjen 4 artiklan 5 1. 10. kohdan mukaan mahdollisuus saada parlamentin matka- toimistosta yksityiseen käyttöönsä matkalippuja, joiden kustannukset vähennetään jäsenille maksettavista matka- kulukorvauksista järjestelyn takia parlamentti joutuu maksamaan väliaikaisesti las- kuja, jotka eivät liity sen toimintaan, ja perimään niitä vastaavat summat myöhemmin takaisin varainhoitoase- tuksen säännöksistä poiketen; parlamentti joutuu toisin sanoen myöntämään jäsenille ennakoita. ja päivärahoista. Tämän 1. 13. Näistä poikkeusmenettelyistä aiheutuu huomatta- via hallinnollisia kuluja ja riskejä. Jo itse ennakkomaksu- järjestelmä, joka käsittää kassan ja tarkastuksesta ja hyväksymisestä vastaavan yksikön, edellyttää suuria hen- kilöstö- ja taloudellisia resursseja. Jäsenten yksityiskäyt- töön myönnetyt ennakot työllistävät myös osaltaan ennakkomaksujärjestelmän henkilöstöä ja edellyttävät käteisvarojen käyttöä. Suurin osa parlamentin maksa- mista korvauksista vastaavan yksikön henkilöstöstä toi- mii nykyisin maksu- ja tarkastustehtävissä, jotka liittyvät vain pieneen osaan kaikista edellä mainituista korvaus- tyypeistä. Lisäksi koska käteismaksujen yhteydessä käsi- tellään suuria rahamääriä, varainhoidollinen riski on suu- rempi kuin muissa maksutavoissa. 1. 14. Tavanomaisia maksu- ja tarkastusmenettelyjä so- veltamalla olisi mahdollista jakaa työkuormitus entistä paremmin ja vähentää käteisvarojen käsittelyyn liittyviä riskejä. Menettelyihin voisi kuulua varainhoitoasetuksen 46 artiklan mukaisesti pysyvän ennakon järjestelmä, jonka avulla taattaisiin nykyistä ennakkomaksujärjestel- mää parempi turvallisuus ja vältyttäisiin siltä, että jäsenet joutuvat ennalta itse maksamaan kuluja, jotka kuuluvat parlamentin rahoitettaviksi. Kiinteämääräinen matkakulukorvaus ja päiväraha 1. 15. Kiinteämääräinen matkakulukorvaus on parlamen- tin sääntöjen 1—7 artiklan mukaan tarkoitettu jäsenen asuinpaikan ja kokouspaikan välisten matkakulujen kor- vaamiseen tapauksissa, joissa jäsen osallistuu todistetta- vasti ja luvan saaneena Euroopan parlamentin virallisten elinten kokouksiin. Sääntöjen 11 ja 12 artiklan mukaan päivärahaa maksetaan kultakin päivältä, jolloin jäsen hoitaa tehtävää, mistä hänelle maksetaan kiinteämääräi- nen matkakulukorvaus. 1. 11. Tätä ennakkomaksujärjestelmää käytetään varain- hoitoasetuksen vastaisesti perittäessä jäseniltä — ennen hyväksyntää ja ilman varainhoidon valvojan toimenpi- teitä — summia, jotka jäsenet ovat eri syistä parlamentille velkaa (yksityiseen käyttöön tarkoitetut matkaliput; kor- vaukset, jotka on maksettu ilman asianmukaista osoitusta läsnäolosta). 1. 16. Kiinteämääräinen matkakulukorvaus lasketaan jä- senen ilmoittaman, kokous- ja asuinpaikan välisen etäi- syyden perusteella kilometriasteikkoa soveltaen. Asteikko on ollut ”jäädytettynä” vuodesta 1994 lähtien. Päiväraha lasketaan jäsenen ilmoittaman läsnäolopäivien lukumää- rän mukaan käyttäen perusteena vuorokausikohtaista korvausmäärää. (10) Ks. varainhoitovuotta 1990 koskevan vuosikertomuksen kohdat 15. 22–15. 23 ja varainhoitovuotta 1991 koskevan vuosikertomuksen kohdat 18. 7–18. 8. 1. 17. Kiinteämääräisen matkakulukorvauksen taso ei vastaa jäsenten tosiasiallisia matkakuluja. Tilintarkastus- C 243/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 tuomioistuimen tutkimuksessa ilmeni, että jäsenten asuin- paikan ja kokouspaikkojen välisten matkojen perusteella vuonna 1996 maksetut korvaukset (27,6 miljoonaa ecua) olivat yhteensä keskimäärin 30 prosenttia suuremmat kuin liikemiesluokan lentotariffit, mikä merkitsee noin 6,5 miljoonan ecun eroa. Ero vaihtelee huomattavasti jäsenten asuinpaikan mukaan ja kasvaa etäisyyden kas- vaessa. Tosiasiallinen ero on suurempi, sillä todellisuu- dessa käytetään usein edullisempia liikennevälineitä (juna, turistiluokan lento), minkä lisäksi jotkin kansalliset parla- mentit myöntävät Euroopan parlamentin jäsenille matka- etuuksia kotimaan reiteillä. 1. 18. Ennakkomaksujärjestelmästä maksetut kiinteä- määräiset matkakulukorvaukset ja päivärahat suoritettiin vuoden 1997 loppuun saakka jäsenten tekemien ilmoitus- ten perusteella. Maksuihin liittyvissä tarkastuksissa ei selvitetty, olivatko matkat ja oleskeluajat todellisia, vaan niissä tarkistettiin, olivatko jäsenet olleet läsnä kokous- paikoilla, mistä oli periaatteessa osoituksena istuntosalin läsnäolorekisteriin merkitty allekirjoitus. 1. 19. Jäsenen osallistuminen parlamentin työskentelyyn voidaan sääntöjen mukaan todistaa myös muiden asiakir- jojen avulla. Tietyissä tehtävissä toimivat jäsenet (11) voi- vat poiketa kokoussalissa kirjoitettavaa allekirjoitusta koskevasta periaatteesta ja merkitä allekirjoituksensa eri- tyiseen luetteloon. Lisäksi kaikki jäsenet voivat — jos he eivät ole merkinneet allekirjoitustaan läsnäolorekisteriin — esittää vaihtoehtoisia todentavia asiakirjoja, kuten matkalippuja tai hotellilaskuja. Tällaisten todentavien asiakirjojen esittäminen on kuitenkin sallittua ainoastaan viidesti kahden ja puolen vuoden pituisen jakson aikana. 1. 20. Läsnäolorekistereihin tai -luetteloihin merkittävän allekirjoituksen sijasta hyväksytyt vaihtoehtoiset asiakir- jat, kuten lento- ja junaliput tai hotellilaskut, ovat todis- tusvoimaltaan kyseenalaisia. Tällaisia todentavia asiakir- joja oli vuonna 1996 toimitettu noin puolessa niistä tapauksista, joissa oli esitetty vaihtoehtoinen osoitus läs- näolosta. Kaikissa vuonna 1996 tarkastetuissa tapauk- sissa oli todettavissa, että läsnäolon osoitukseksi hallin- nolle toimitetut hotellilaskut koskivat osallistumista vii- koittaisen kokouksen alkuun tai loppuun. 1. 21. Läsnäolorekisterien allekirjoittamisen avulla ei voida myöskään todistaa, että jäsenet ovat todella osallis- tuneet parlamentin työskentelyyn. suorittaa ilman, että vastaavaa matkaa oli todellisuudessa tehty. 1. 23. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että lähtö- paikkaa (jäsenen oman harkinnan mukaan ilmoittama asuinpaikka) koskevat perusteet olivat määrittämättä, mistä oli seurauksena avoimuuden ja tarkastusten puuttu- minen. 1. 24. Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille, että parlamentin puhemiehistö toteutti vuonna 1997 tiet- tyjä toimia näiden epäkohtien korjaamiseksi: a) Kiinteämääräisiä matkakulukorvauksia varten luotiin jatkuvan tarkastuksen käytäntö, joka perustuu tosit- teiden esittämiseen. Kiinteämääräisten matkakulukor- vausten maksaminen on 1. marraskuuta 1997 lähtien edellyttänyt, että jäsen esittää tarkistuskortin lento- matkastaan, junalipun junamatkastaan tai itse laati- mansa yksityiskohtaisen ilmoituksen omalla autolla tekemästään matkasta. b) 1. helmikuuta 1998 tuli voimaan sääntö, jonka mukaan jäsenet menettävät puolet päivärahastaan, jos he eivät ole läsnä puolessa nimenhuutoäänestyksistä päivinä, joina parlamentti käsittelee lainsäädäntöön liittyviä kysymyksiä (Strasbourgissa tiistaisin, keski- viikkoisin ja torstaisin sekä Brysselissä pidettävien täysistuntojen yhteydessä torstaisin). c) Brysselissä jäsenet voivat merkitä allekirjoituksensa valiokuntien ja puolueryhmien kokousten sekä muiden Euroopan parlamentin virallisten kokousten yhtey- dessä läsnäololuetteloihin tai keskusrekisteriin. Enintään 3 000 ecun matkakorvaus 1. 25. Tämä kiinteämääräisen matkakulukorvauksen ja päivärahan ulkopuolinen korvaus, jonka vuotuiseksi enimmäismääräksi on vahvistettu 3 000 ecua, on tarkoi- tettu (sääntöjen 10 artikla) jäsenelle tehtäviensä hoidon yhteydessä aiheutuneiden matkakulujen korvaamiseen lukuun ottamatta matkoja maassa, jäsen on valittu. jossa 1. 22. Kiinteämääräistä matkakulukorvausta haettaessa ilmoitettujen matkojen tosiasiallisuus jätettiin vuoden 1997 loppuun asti tarkastamatta, joten korvauksia voitiin (11) Puhemies, varapuhemiehet, kvestorit, valiokuntien puheen- johtajat ja varapuheenjohtajat, esittelijät jne. 1. 26. Menot, jotka jäsenet suorittavat kyseiseen kor- vaukseen oikeuttavilla matkoilla, korvataan ennakkomak- sujärjestelmästä käyttäen perusteena ilmoitusta, jonka liit- teenä ovat matkatositteet ja matkaa koskeva kutsu tai ohjelma. Jos vahvistettaisiin perusteet, joissa määritetään, mitkä jäsenten matkat liittyvät heidän tehtäviensä hoi- toon, olisi mahdollista toimittaa myös menojen korvaus- kelpoisuuteen kohdistuvia tarkastuksia. 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/5 YLEISEN KULUKORVAUS — SIHTEERISTÖKORVAUS huomioon yleiskuluja, joista mahdollisesti saadaan kor- vaus esimerkiksi joiltakin kansallisilta parlamenteilta. 1. 27. Sihteeristökorvauksista ja yleisistä kulukorvauk- sista vastaava jaosto maksattaa ja hyväksyy nämä kor- vausmäärät, jotka maksetaan kuukausittain pankkisiir- tona jäsenen valitsemana yhteisön valuuttana parlamentin puhemiehistön vahvistaman enimmäismäärän rajoissa. Kyseiset menot olivat 93,6 miljoonaa ecua vuonna 1997. 1. 28. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovel- lettavassa varainhoitoasetuksessa säädetään (11 artiklan 4 kohta), että ecun ja kansallisten valuuttojen välinen muuntaminen suoritetaan periaatteessa soveltaen muunta- mispäivänä voimassa olevaa valuuttakurssia ja että asian- mukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa voidaan soveltaa sen kuukauden toiseksi viimeisen työpäivän kurssia, joka edeltää sitä kuukautta, joksi kurssit vahvis- tetaan. 1. 29. Euroopan parlamentin sääntöjen mukaan (26 artikla) sihteeristökorvausten ja yleisten kulukorvausten kuukausittaiset maksut muunnetaan kansalliseksi valuu- taksi käyttämällä viitevuotta edeltävän vuoden marras- kuun viimeistä edellisen työpäivän vaihtokurssia, ja sään- nöissä taataan, että sihteeristökorvaus maksetaan vähin- tään edellisenä vuonna maksetun, kansallisessa valuutassa ilmoitetun määrän suuruisena toimikauden aikana. Jäse- net voivat vapaasti määrätä ja muuttaa maksuvaluutan. Nämä poikkeukset tavanomaisista muuntosäännöistä voi- vat aiheuttaa toimielimelle huomattavia kuluja. Olisi pyrittävä löytämään muita, varainhoitoasetuksen sään- nösten mukaisia järjestelyjä, jotta avustajien palkkoja ja palkkioita maksettaessa voitaisiin — oikeutetusti — suo- jautua kurssiriskeiltä. Yleinen kulukorvaus jäsenenä tarkoitettu sellaisten 1. 30. Yleinen kulukorvaus on sääntöjen 13 artiklan mukaan toimimisesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen, joita ei kateta muilla korvauksilla. Korvaus suoritetaan puhemiehistön vahvis- taman määrän suuruisena (vuonna 1997 korvaus oli 38 304 ecua vuodessa) vuotuisen hakemuksen perusteella. Korvausta pienennetään 50 prosenttia niiden jäsenten osalta, jotka osallistuvat alle puoleen täysistunnoista. 1. 31. Tämä kiinteämääräinen korvaus ei perustu mak- settujen kulujen täsmälliseen erittelyyn eikä siinä oteta Sihteeristökorvaus 1. 32. Sihteeristökorvauksen tarkoituksena on sääntöjen 14–16 artiklan mukaan kattaa kulut, jotka aiheutuvat yhden tai useamman avustajan palkkaamisesta tai tämän tai näiden palveluista. Korvaus maksetaan kuukausittain puhemiehistön vahvistaman vuotuisen enimmäismäärän rajoissa (110 460 ecua vuonna 1997). 1. 33. Säännöissä ei tarkenneta, mitkä todelliset kulut oikeuttavat vahvistettuun enimmäismäärään. Parlamentti on viitannut tähän kysymykseen ainoastaan vuosien 1993 ja 1994 talousarvioiden selvitysosassa täsmentämällä, että kukin jäsen voi palkata kaksi avustajaa: yhden Brysseliin ja toisen siihen jäsenvaltioon, jossa jäsen on valittu. Vuoden 1994 jälkeen näitä mainintoja ei enää ole talous- arviossa. Sihteeristökorvauksen tason tuntuvaa nousua ei näin ollen ole sittemmin selitetty, vaan selkeä viittaus kuluihin, joiden kattamiseen korvaus on tarkoitettu, puuttuu. Sihteeristökorvauksen maksamisessa ei myös- kään oteta huomioon korvauksia, joita jotkin kansalliset parlamentit myöntävät Euroopan parlamentin jäsenille samaa tarkoitusta varten. 1. 34. Sihteeristökorvauksen kuukausittainen maksu edellyttää, että jäsen esittää laatimansa hakemuksen, jossa pyydetään jäsenen avustajalle tarkoitetun maksun suorit- tamista kerta- tai toistuvaissuorituksena, tai että esitetään tutkimus-, dokumentointi- tai sihteerintöitä koskeva lasku. Vuoden 1996 kesäkuusta lähtien avustajien palkka ja palkkiot on maksettu suoraan tai jäsenen nimeämän välittäjän kautta. Jäsenet voivat valita avustajansa oman harkintansa mukaan, kuitenkin ottaen huomioon rajoi- tukset, jotka koskevat puolueryhmien ja yhteisön toimi- elinten työntekijöiden toimimista avustajina. 1. 35. Säännöissä täsmennetään, että jäsenen ja avustajan välinen sopimus on tehtävä asianomaisen kansallisen lain- säädännön mukaisesti, mutta säännöissä ei kuitenkaan edellytetä sopimusasiakirjan esittämistä. Parlamentissa ei valvota, onko säännöissä tarkoitetut sopimukset todella tehty, eikä tarkasteta, ovatko sopimuslausekkeet pätevät verotusta ja sosiaaliturvaa koskeviin säännöksiin nähden. Parlamentissa ei myöskään tarkasteta, ovatko laskut kor- vausedellytysten mukaiset. 1. 36. Sopimukseen perustuvilla maksuilla ja laskutettui- hin suorituksiin perustuvilla maksuilla ei käytännössä ole eroa. Avustajat voivat itse asiassa esittää laskuja varsinai- sen työsopimuksen ulkopuolella, tai he voivat toimia palvelujen suorittajina kuulumatta sopimussuhteisten C 243/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 työntekijöiden piiriin. Vastaavasti korvaushakemus voi koskea kestoltaan määrättyä sopimusta, tai yhtä hyvin sen kohteena voi olla ”kertaluonteinen maksu”, joka ei oikeastaan eroa millään tavoin laskusta. 1. 37. Budjettivallan käyttäjällä ei ole riittäviä takeita sihteeristökorvauksen mahdollisen epäasianmukaisen käy- tön estämisestä, sillä sovelletut säännöt ovat joustavia, mikä sopimuslausekkeiden ja sopimusmuotojen osalta ilmenee avoimuuden ja valvonnan puutteena. Sovelletut säännöt mahdollistavat liian laajan oikeudellisten sopi- musmuotojen ja katettavien menolajien kirjon takaamatta sitä, että työsuoritukset ovat olleet todellisia. 1. 38. Voimassa olevaa säännöstöä on määrä kehittää lähiaikoina. Komissio on laatinut alustavan esityksen asetukseksi, jolla muuhun henkilöstöön sovellettaviin pal- velussuhteen ehtoihin lisätään parlamentin jäsenten avus- tajien asemaa koskeva uusi artikla. Uusien säännösten mukaan parlamentin olisi määritettävä jäsenten avusta- jien käyttöä koskevien määräysten tarkka sisältö. Käytet- tävissä olevien tietojen mukaan jäsenen avustajaa koskeva uusi järjestely täydentäisi — mutta ei korvaisi — nykyistä mahdollisuutta palkata avustaja kansallisen oikeuden säännösten mukaisesti; uuden järjestelyn myötä on tar- koitus parantaa avustajia koskevan hallinnon avoimuutta, mutta säilyttää samalla nykyisin voimassa olevan järjes- telmän joustavuus. LOPPUPÄÄTELMÄT 1. 39. Jäsenten korvauksia koskevien sääntöjen tavoit- teena on oltava se, että jäsenille tehtävien hoidon yhtey- dessä aiheutuneet kulut katetaan asianmukaisesti. Hallin- nollisten ja kirjanpidollisten menettelyjen ansiosta parla- mentin hyväksymiä sääntöjä pystytään kaiken kaikkiaan noudattamaan moitteettomasti. Parlamentin puhemiehistö toteutti varainhoitovuonna 1997 eri toimia, joiden tar- koituksena on korjata tiettyjä järjestelmään liittyviä epä- kohtia. Lisäksi parhaillaan käsitellään esitystä, joka kos- kee parlamentin jäsenten avustajien asemaa. 1. 40. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus antaa kuitenkin aiheen jäljempänä esitettyihin huomau- tuksiin ja suosituksiin, joiden perusteella lienee aiheellista uudistaa säännöt läpikotaisin. sistä ja aiheuttavat suuria hallinnollisia kustannuksia. Näitä ovat ennakkomaksujärjestelmä sekä järjestely, jossa jäsenille myönnetään ennakkoa yksityistä käyttöä varten. Käytetyt vaihtokurssit olisi laskettava varainhoitoasetuk- seen sisältyvien sääntöjen mukaisesti, ja kurssiriskeiltä olisi tarvittaessa suojauduttava muita keinoja käyttäen (ks. kohdat 1. 13 ja 1. 29). Korvausjärjestelmän sopeuttaminen vastaamaan todellisia kuluja 1. 42. Menettelyjen avulla ei pystytä takaamaan, että moitteettoman varainhoidon periaatetta noudatetaan kaikilta osin. Useimmat korvaukset ovat luonteeltaan kiinteämääräisiä, tai niille on asetettu vuotuiset enim- mäismäärät ilman että ne vastaisivat tarkoin todellisia tilanteita ja kustannuksia. Olisi eriteltävä sisällöllisesti ja määrällisesti, mitä kustannusten osia yleisellä kulukor- vauksella ja sihteeristökorvauksella tarkasti ottaen voi- daan kattaa, ja tuolloin olisi otettava huomioon jäsenille muutoin mahdollisesti myönnetyt suoritukset ja etuudet. Olisi harkittava järjestelyä, jossa matkakulut korvataan todellisten kulujen mukaan. Tarvittaessa voitaisiin ottaa käyttöön pysyvän ennakon järjestelmä, jonka avulla väl- tyttäisiin siltä, että jäsenet joutuvat itse ennalta maksa- maan kuluja, jotka kuuluvat parlamentin rahoitettaviksi. Nykyaikaisia keinoja — esimerkiksi liikennöintiyhtiöiden maksuvälinekortteja — käyttämällä laskut voitaisiin mak- saa suoraan palvelujen suorittajille (ks. kohdat 1. 14–1. 17, 1. 31 ja 1. 33). Järjestelmän parantaminen avoimuuden ja tarkastettavuu- den kannalta 1. 43. Korvausten maksaminen perustuu valtaosin ilmoi- tusjärjestelmään, johon liittyy vain vähän tositteita ja tarkastuksia. Lisäksi perussääntöjä on monilla aloilla muutettu määräyksin, jotka heikentävät perussääntöjen sitovuutta. Korvausjärjestelmän olisi oltava avoimuuden ja tarkastusten kannalta asianmukainen, jotta voitaisiin varmistua siitä, että maksetut varat käytetään säännöissä eriteltyjen tarkoitusten mukaisesti (ks. kohdat 1. 18–1. 23, 1. 26 ja 1. 35). Hallintojärjestelmän parantaminen Nykyisten puutteiden korjaaminen 1. 41. Tietyt parlamentin sääntöihin sisältyvät määräyk- set poikkeavat varainhoitoa koskevista yhteisön säännök- 1. 44. Säännöissä olevat puutteet voivat johtaa epäasian- mukaiseen varojen käyttöön. Jos jatkossakin sovelletaan enimmäismääriin perustuvaa korvausjärjestelmää, järjes- 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/7 telmään kuuluvien maksutapojen olisi oltava selkeät ja niiden olisi perustuttava tositteisiin (sopimukset, asian- mukaisesti laaditut laskut). Ottamalla käyttöön parla- mentin jäsenten avustajia koskevat palvelussuhteen ehdot, jotka mahdollisesti kasvattavat budjettimenoja, voidaan lisätä avoimuutta ja parantaa avustajiin liittyvien kulujen hallinnointia, kuitenkin ainoastaan sillä edellytyksellä, että uudet ehdot ovat Euroopan parlamentin jäseniin nähden sitovat ja että niiden myötä voidaan tarkastaa, vastaavatko maksetut työsuoritukset tosiasiallista tilan- netta (ks. kohdat 1. 36–1. 38). Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 15. heinäkuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN presidentti LIITE TAULUKKO 1 EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENTEN KULUJEN JA KORVAUSTEN KEHITYS 1990–1997 Toteutus Toteutus 1990 1991 91/90 (%) Toteutus 1992 92/91 (%) Toteutus 1993 93/92 (%) Toteutus 1994 94/93 (%) Toteutus 1995 (1) 95/94 (%) Toteutus 1996 (1) 96/95 (%) C 2 4 3 8 / (Maksut ecuina) F I Sidotut määrärahat Keski- määräinen vuositaso 1997 97/96 97/90 (%) (%) määrärahat 1004 — Matka- ja oleskelu- kulut määrärahat 1005 — Erityiset matkakus- tannukset määrärahat 1006 — Yleiskulut, televies- tintäkorvaus 27 922 700 30 887 238 10,6 32 331 931 4,7 35 096 345 8,6 34 173 834 −2,6 45 806 085 34,0 46 999 898 2,6 47 323 473 0,7 7,8 % 369 103 490 162 32,8 496 792 1,4 621 409 25,1 522 231 −16,0 720 335 37,9 856 053 18,8 1 000 000 16,8 15,3 % 14 755 036 15 527 609 5,2 16 570 839 6,7 17 343 114 4,7 20 309 700 17,1 22 601 640 11,3 23 241 252 2,8 24 024 304 määrärahat 1050 — Kielikurssit 463 023 460 766 −0,5 413 949 −10,2 481 659 16,4 532 193 10,5 617 094 16,0 525 077 −14,9 541 703 määrärahat 1051 — Atk-kurssit 35 788 58 827 64,4 113 985 93,8 102 758 −9,8 99 386 −3,3 99 150 −0,2 101 141 2,0 111 400 10,1 17,6 % määrärahat 106 — Sihteeristökorvaukset 27 847 411 33 495 866 20,3 38 568 359 15,1 46 206 872 19,8 56 839 962 23,0 60 337 199 6,2 67 232 235 11,4 69 605 045 3,5 14,0 % Kulut ja korvaukset YHTEENSÄ (maksetut) 71 393 061 80 920 467 13,3 88 495 856 9,4 99 852 158 12,8 112 477 306 12,6 130 181 503 15,7 138 955 656 6,7 142 605 925 2,6 10,4 % Jäsenten lukumäärä 518 518 518 518 567 626 626 626 Parlamentin hallintomenot YHTEENSÄ (maksetut) SUHDELUVUT Kulut ja korvaukset / parlamentin hallin- tomenot 421 229 367 481 172 959 14,2 573 272 757 19,1 616 208 926 7,5 644 973 515 4,7 822 715 204 27,6 758 114 685 −7,9 867 715 417 14,5 10,9 % 16,9 % 16,8 % 15,4 % 16,2 % 17,4 % 15,8 % 18,3 % 16,4 % Kulut ja korvaukset / jäsen 137 824 156 217 13,3 170 841 9,4 192 765 12,8 198 373 2,9 207 958 4,8 221 974 6,7 227 805 2,6 7,4 % (1) Kokonaismenojen kasvun taustalla vuosina 1995 ja 1996 on uusien jäsenvaltioiden jäsenten valinta (ks. suhdeluku ”kulut ja korvaukset / jäsen”). Lähde: Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio – varainhoitovuoden n maksusitoumusten perusteella suoritetut maksut. 3,4 3,2 7,2 % 2,3 % E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 3. 8. 9 8 EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENTEN KULUJEN JA KORVAUSTEN KEHITYS Keskimääräiset menot jäsentä kohti 1990–1997 (lukuun ottamatta puheenjohtajan toimiin liittyviä korvauksia) (1) TAULUKKO 2. 3 8 9 8. Toteutus Toteutus 1990 1991 91/90 (%) Toteutus 1992 92/91 (%) Toteutus 1993 93/92 (%) Toteutus 1994 94/93 (%) Toteutus 1995 95/94 (%) Toteutus 1996 (Maksut ecuina) Toteutus F I Keski- määräinen vuositaso 96/95 (%) 1997 97/96 97/90 (%) (%) Jäsenten lukumäärä 518 518 518 518 567 626 626 626 määrärahat 1004 — Matka- ja oleskelu- kulut määrärahat 1005 — Erityiset matkakus- tannukset määrärahat 1006 — Yleiskulut, televies- tintäkorvaus 53 905 59 628 10,6 62 417 4,7 67 754 8,6 60 271 −11,0 73 173 21,4 75 080 2,6 75 597 0,7 4,9 % 713 946 32,8 959 1,4 1 200 25,1 921 −23,2 1 151 24,9 1 367 18,8 1 597 16,8 12,2 % 28 485 29 976 5,2 31 990 6,7 33 481 4,7 35 820 7,0 36 105 0,8 37 127 2,8 38 377 3,4 4,4 % määrärahat 1050 — Kielikurssit määrärahat 1051 — Atk-kurssit 894 69 890 −0,5 799 −10,2 930 16,4 939 0,9 986 5,0 839 −14,9 865 3,2 −0,5 % 114 64,4 220 93,8 198 −9,8 175 −11,6 158 −9,6 162 2,0 178 10,1 14,5 % määrärahat 106 — Sihteeristökorvaukset 53 759 64 664 20,3 74 456 15,1 89 202 19,8 100 247 12,4 96 385 −3,9 107 400 11,4 111 190 3,5 10,9 % Kulut ja korvaukset jäsentä kohti Maksut YHTEENSÄ 137 824 156 217 13,3 170 841 9,4 192 765 12,8 198 373 2,9 207 958 4,8 221 974 6,7 227 805 2,6 7,4 % (1) Kohdassa 1. 2 lueteltujen, Euroopan parlamentin jäsenilleen tai muille osapuolille (avustajille, koulutusyksiköille) maksamiin korvauksiin liittyvät vuosittaiset menot jaettuna jäsenten kokonaismäärällä. Lähde: Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio – varainhoitovuoden n maksusitoumusten perusteella suoritetut maksut. E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 2 4 3 / 9 C 243/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 TAULUKKO 3 KUNKIN KORVAUKSEN OSUUS 1990 (%) 1991 (%) 1992 (%) 1993 (%) 1994 (%) 1995 (%) 1996 (%) 1997 (%) määrärahat 1004 — Matka- ja oleskelu- kulut määrärahat 1005 — Erityiset matkakus- tannukset määrärahat 1006 — Yleiskulut, televies- tintäkorvaus 39,1 38,2 36,5 35,1 30,4 35,2 33,8 33,2 0,5 0,6 0,6 0,6 0,5 0,6 0,6 0,7 20,7 19,2 18,7 17,4 18,1 17,4 16,7 16,8 määrärahat 1050 — Kielikurssit määrärahat 1051 — Atk-kurssit 0,6 0,1 0,6 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,4 0,1 0,4 0,1 määrärahat 106 — Sihteeristökorvaukset 39,0 41,4 43,6 46,3 50,5 46,3 48,4 48,8 Kulut ja korvaukset jäsentä kohti Maksut YHTEENSÄ Lähde: Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio. 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/11 EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUKSEEN EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENTEN KULUISTA JA KORVAUKSISTA JOHDANTO Kohdat 1. 1 — 1. 4 Jotta tilintarkastustuomioistuimen kertomus auttaisi parlamenttia edistämään jäsenille maksetta- vien korvausten avoimuutta, parlamentti haluaa korostaa olosuhteita, joissa korvausjärjestelmä on kehittynyt, rajoitteet, joita parlamentin on otettava huomioon toimintaansa järjestäessään, itse parlamentin luonnetta toimielimenä, sen jäsenten asemaa sekä uudistuksia, joita puhemie- histö on jo tehnyt nykyiseen järjestelmään — muutosprosessi aloitettiin ennen tilintarkastustuo- mioistuimen tarkastusta. Tässä yhteydessä on tärkeää huomata palkkioiden yhteisen tason puuttuminen, mikä johtuu siitä, että parlamentin jäsenillä ei vielä ole yhteistä ohjesääntöä toisin kuin komission, tuomiois- tuimen, ensimmäisen asteen tuomioistuimen ja tilintarkastustuomioistuimen jäsenillä. Ylikansallisella tasolla toimivalla parlamentilla on omat erityispiirteensä: kunkin jäsenen edusta- mien kansalaisten määrä, vaalipiirien koko, jäsenten toistuvat matkat (jäsenen kotivaltiosta toimipaikoille, toimipaikkojen välillä ja muihin jäsenvaltioihin). Tilintarkastustuomioistuin ei ole käsitellyt näitä kysymyksiä. Ei myöskään oteta huomioon sitä, että parlamentin jäsenten voidaan katsoa olevan ”töissä” muulloinkin kuin silloin, kun he ovat toimielimen virallisten elinten virallisissa kokouksissa. Huomiotta jää tällöin suuri määrä erilaisia julkisia tilaisuuksia, joihin parlamentin jäsenet osallistuvat. Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa parlamentin omasta aloitteestaan jo toteuttamat jatkuvat toimet korvausjärjestelmän saattamiseksi entistä terveemmälle pohjalle: — parlamentin vaatimus, että komissio tekee ehdotuksen yhteisön oikeudellisen kehyksen luomiseksi jäsenten avustajille; ehdotus on nyt tehty — asiakirjatodisteiden vaatiminen matkan suorittamisesta — läsnäolokorvauksen maksaminen nimenhuutoäänestyksiin osallistumisen perusteella — matkakorvausten määrän jäädyttäminen usean vuoden ajan. Tilintarkastustuomioistuin ei myöskään mainitse vertailua kansallisten parlamenttien järjestel- miin ja tarkastuksiin. Esimerkkinä voidaan mainita, että useimmissa kansallisissa parlamenteissa jäsenet eivät joudu todistamaan läsnäoloaan allekirjoituksellaan kuten Euroopan parlamentissa. Kansallisesti ei myöskään aina vaadita todisteita matkoista. Tilintarkastustuomioistuin ei selitä, millä perusteella se on arvioinut käyttöönotetun valvonnan tehokkuutta, mutta on selvää, että mitä tahansa kriteereitä onkin käytetty, ne eivät perustu jäsenvaltioiden parlamenttien normaa- liin käytäntöön. C 243/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 Kulujen ja korvausten kasvu (kohta 1. 4) johtuu siitä, että budjettivallan käyttäjä hyväksyi korvauksen nostamisen jäsenten saaman avun parantamiseksi etenkin toimielimen ja sen jäsenten merkityksen lisääntyessä Maastrichtin sopimuksen voimaantulon myötä. On myös mainittava, että edellinen laajentuminen, jossa kaksi kolmesta maasta sijaitsee kaukana Euroopan keskuksesta, on ollut merkittävä osatekijä matka- ja päivärahakustannusten nousussa. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, lukijat saavat selkeämmän kuvan kahden tärkeimmän jäseniin liittyvän menoluokan kehityksestä (avustajat ja matkat: 82 % kaikista menoista). JÄSENTEN ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄN KAUTTA HOIDETUT TOIMET Kohdat 1. 8 — 1. 14 Mitä tulee jäsenten ennakkomaksujärjestelmän kautta hoidettuihin toimiin (kohdat 1. 8 — 1. 14), parlamentti ei edelleenkään hyväksy tilintarkastustuomioistuimen jo aiemmissa kertomuksissaan ilmaisemaa arviota, jonka mukaan matkakorvauksen ja päivärahan maksaminen ennakkomak- sujärjestelmän kautta ei olisi varainhoitoasetuksen periaatteiden ja sen soveltamissääntöjen mukaista. Parlamentin mukaan näiden maksujen suuri määrä ja maksutiheys ovat tässä tapauksessa täysimääräisiä perusteita varainhoitoasetuksen 54 artiklassa ja sen soveltamissään- töjen 82 artiklassa (ja sitä seuraavissa artikloissa) säädetyn ennakkomaksujärjestelmän sovelta- miselle. Parlamentti toistaa siten tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosien 1990 ja 1991 vuosikertomuksiin antamansa vastaukset, joiden mukaan varainhoitoasetuksen 54 artikla mah- dollistaa tiettyjen menojen ennakkomaksujärjestelmän luomisen eikä varainhoitoasetuksessa aseteta ehtoja maksettavien summien suuruudelle (EYVL C 324, 13. 12. 1991, s. 14 ja EYVL C 330, 15. 12. 1992, s. 453). Parlamentti haluaa myös korostaa, että jos maksut hoidettaisiin siten, että tulojen ja menojen hyväksyjä antaa allekirjoittamansa maksumääräyksen, joka varainhoidon valvojan on hyväksyttävä ennen kuin tilinpitäjä voi suorittaa maksun, tässä nimenomaisessa tapauksessa aiheutuisi huomattavia viivästyksiä ilman, että asiaa hoitavien yksiköiden työmäärä tai hallintokustannukset vähenisivät merkittävästi. Kun tarkastelemme huomautusta, joka koskee mahdollisten ennakkojen saamista ilman asian- mukaista osoitusta läsnäolosta (kohta 1. 11), on korostettava, että nämä tapaukset ovat harvinaisia; perusteettomasti maksetut summat voidaan periä järjestelmällisesti takaisin, kun korvauksen maksamiseen oikeuttava läsnäololistan allekirjoitus on tarkistettu. Ennakkoina saadut korvaukset eivät ole lopullisia ja ne kirjataan talousarvioon vasta selvitysten ja oikaisujen jälkeen. Tämä merkitsee, että tulojen ja menojen hyväksyjä toteuttaa varainhoitoasetuksen mukaiset varmennukset, allekirjoittaa oikaisumääräykset ja toimittaa ne sitten varainhoidon valvojan hyväksyttäväksi. Huomautus (kohta 1. 10), joka koskee jäsenten epävirallisista matkoista aiheutuvien korvausten maksamista ennakkomaksujärjestelmästä (kunnes maksut oikaistaan ja aiheettomasti maksetut summat peritään takaisin), on totuudenmukainen. Kyse on kuitenkin hyvin pienestä määrästä matkalippuja, ja parlamentti on valmis tarkastelemaan asiaa uudelleen. Sama koskee maksutapoja, joiden tarkoituksena on käteisen käsittelyyn liittyvien riskien rajoittaminen tai jopa poistaminen. 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/13 Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa, että sen ehdottama parannettu menetelmä voisi sisältää tarvittaessa pysyvän ennakon järjestelmän, jonka avulla vältyttäisiin siltä, että jäsenet joutuvat maksamaan kulut itse. Tämä merkitsisi käytännössä 626:tta erillistä parlamentin jäsenen tiliä, ja järjestelmän hallinta olisi käytännössä erittäin hankalaa. Parlamentti harkitsee vakavasti ehdo- tuksia sen nykyisen järjestelmän uudistamiseksi ja muuttamiseksi. Matkakustannusten ja päivärahojen kiinteämääräinen korvaus Kohdat 1. 15 — 1. 26 Kiinteämääräiselle korvaukselle on luonteenomaista, että se ei täysin vastaa todellisia kustan- nuksia. Kuten tilintarkastustuomioistuin tunnustaakin, parlamentin puhemiehistö on vuoden 1997 jälkeen vahvistanut kiinteämääräisen matkakorvauksen maksuedellytysten tarkistusjärjestelmää (maksu matkan suorittamista koskevia todisteita vastaan). Tilintarkastustuomioistuin pitää kyseenalaisena todistusvoimaa, joka on läsnäolorekistereihin ja -luetteloihin merkittävän allekirjoituksen sijasta hyväksyttävillä vaihtoehtoisilla asiakirjoilla, kuten lento- ja junalipuilla (kohta 1. 20). Toisaalta läsnäolorekisterien allekirjoittaminen ei sen mielestä riitä todisteeksi todellisesta osallistumisesta parlamentin työskentelyyn (kohta 1. 21). Työ parlamentissa edellyttää usein esimerkiksi toistuvia tapaamisia ja kokouksia parlamentin tilojen ulkopuolella mutta myös itse parlamentissa. Parlamentin tiloja ei ole otettu huomioon. Kun tarkastellaan jäsenten virallisten tehtävien hoidon yhteydessä toteuttamiin matkoihin liittyvien menojen (yläraja 3 000 ecua) kelpoisuutta ilman, että on olemassa kriteerejä näiden matkojen luonteen määrittämiseksi (kohta 1. 26), arvostelu on syytä suhteuttaa asiayhteyteen, koska jäsenten osallistuminen lukuisiin erilaisiin julkisiin tilaisuuksiin kuuluu poliitikon tehtä- viin. Käytännössä jokainen korvauspyyntö tarkastetaan sen varmistamiseksi, että tilaisuudella on virallinen ohjelma. Jos ilmenee epäilyksiä, asia siirretään vastuussa olevalle kvestorille. Lisäksi on syytä palauttaa mieleen, että tämäntyyppiset menot kattavat hyvin pienen osuuden parlamentin maksamista korvauksista, että ne maksetaan ainoastaan todentavia asiakirjoja vastaan (todelliset kulut) ja että yksi kolmasosa jäsenistä ei hae näitä korvauksia. YLEISEN KULUKORVAUS — SIHTEERISTÖKORVAUS Kohdat 1. 27 — 1. 38 Tilintarkastustuomioistuimen huomautus, joka koskee säännöissä määriteltyä, korvausten mak- samisessa sovellettavaa ecun ja kansallisten valuuttojen välistä vaihtokurssia (kohdat 1. 27 — 1. 29), on asiasisällöllisesti oikea, mutta kyseessä on lähinnä historiallinen seikka, koska euron käyttöönoton myötä EMUun osallistuvien jäsenvaltioiden välisiä vaihtokurssieroja ei enää ole. Kuten tilintarkastustuomioistuin tunnustaakin, vuosittaiseen kiinteään vaihtokurssiin turvautu- minen johtui siitä että pyrittiin löytämään järjestelyjä, jotta avustajien palkkoja ja palkkioita maksettaessa voitaisiin suojautua kurssiriskeiltä. On mahdollista löytää tarkoituksenmukaisia väliaikaisia ratkaisuja muiden jäsenvaltioiden valuutoille. Yleinen kiinteämääräinen kulukorvaus on tarkoitettu kattamaan kaikki kulut, joita Euroopan parlamentin jäsenille aiheutuu etenkin alkuperämaassa, kuten toimiston ylläpitokulut, televies- C 243/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 8. 98 tintäkulut, postikulut, atk- ja telematiikkalaitteiden aiheuttamat kulut jne. Korvauksen kiinteä- määräisyyden perusteena on sen kattamien kulujen monimuotoisuus ja se, että on pyritty välttämään ylimääräisiä hallintokuluja ja väistämättömiä viivästyksiä, jotka johtuvat viidestä- toista eri jäsenvaltioista peräisin olevan 626 jäsenen toimittamiin todentaviin asiakirjoihin perustuvasta järjestelmästä ja kunkin valtion omista, tehtävien yhdistämistä koskevista sään- nöistä. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sihteeristökorvauksesta koskevat enemmänkin itse sääntöjä kuin niiden soveltamista. Parlamentti haluaa korostaa seuraavia seikkoja: — vaikka parlamentin vastuulla on varmistaa avustajia varten tarkoitettujen määrärahojen asianmukainen toteutus, avustajien palkkaaminen on jäsenen ja avustajan välinen asia ja heidän välinen sopimuksensa on yksityisoikeudellinen eikä parlamenttia toimielimenä sitova. Tästä seuraa, että parlamentin hallinto ei pysty varmistamaan, että nämä yksityiset sopimuk- set noudattavat sovellettavia kansallisia säädöksiä (siviilioikeudelliset, kauppaan liittyvät, verotukselliset ja sosiaaliset säädökset), jos se haluaa välttyä siltä, että kansallinen tuomari katsoo sen olevan avustajien välitön työnantaja; — säännöstön (työsopimukset, palvelusopimukset, maksu laskua vastaan jne. ) joustavuudella pyritään takaamaan, että jäsenet voivat mukauttaa avustajatarvettaan toimenkuvansa kehit- tyessä ja heille annettujen erityistehtävien mukaan. Kuten tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, sääntökehystä ollaan tarkistamassa yhteistyössä komission ja neuvoston kanssa, jotta muuhun henkilöstöön sovellettaviin palvelussuhteen ehtoihin voitaisiin ottaa uusi henkilöstökategoria eli jäsenten avustajat. Tämän uudistuksen pitäisi parantaa avoimuutta ja tehokkuutta avustajiin liittyvien asioiden hoidossa, kuten tilintarkastustuomioistuinkin toteaa (kohta 1. 38). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että jäsenet voivat saada joitakin matkakorvauksia myös jäsenvaltioilta Euroopan parlamentin maksamien matkakorvausten lisäksi. Tämä ei ole laajalle levinnyt käytäntö. Parlamentti on kuitenkin valmis sisällyttämään sääntöihinsä määräyksen, jolla estetään tällaiset kaksinkertaiset maksut ja varmistetaan asianmukaisten tarkastusten suorittaminen. Euroopan parlamentti ei ole tietoinen tapauksista, joissa kansalliset parlamentit maksavat tai ovat maksaneet ylimääräisiä sihteeristökorvauksia Euroopan parlamentin jäsenille, paitsi kun jäsen toimii sekä kansallisessa parlamentissa että Euroopan parlamentissa. LOPPUPÄÄTELMÄT Kohdat 1. 39 — 1. 44 Parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen loppupäätelmät, joiden mukaan käyte- tyt hallinnolliset ja kirjanpidolliset menettelyt varmistavat parlamentin ao. sääntöjen noudatta- misen. Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten yhteydessä tulisi ottaa huomioon nykyisen korvaus- järjestelmän toimintakehys: jäsenten yhteisen ohjesäännön ja yhtenäisen palkkiotason puuttumi- nen ja etenkin jäsenten työolosuhteet ylikansallisessa parlamentaarisessa toimielimessä. 3. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 243/15 Parlamentti katsoo, että varainhoitovuoden 1997 aikana toteutetut toimet ovat parantaneet nykyistä järjestelmää. Samoin tulee tekemään komission ehdotus jäsenten avustajien uudesta oikeudellisesta kehyksestä. Parlamentti jatkaa vuonna 1995 alkamaansa nykyisen korvausjärjestelmän tarkastelua ja pyrkii lisäämään avoimuutta ja parantamaan tarkastuksia sekä järjestelmän johdonmukaisuutta. Se ottaa tilintarkastustuomioistuimen suositukset huomioon siltä osin, kun niitä voidaan sovel- taa. Vaikka parlamentti on sitoutunut nykyisten sääntöjen kehittämiseen, se jatkaa myös jäsenten yhteistä ohjesääntöä koskevaa työtään, jotta jäsenten palkkioperusta olisi tulevaisuudessa moitteeton ja oikeudenmukainen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1964/98 του Soeren WIBE προς την Επ τροπή. Προτάσεις της Επιτροπής για νέα γεωργική πολιτική

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
aid to agriculture
animal feedingstuffs
common agricultural policy
dairy production
distribution of aid
maize
production aid
production quota

text: C 13/126 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 18. 1. 1999 (1999/C 13/178) GRAPTH ERVTHSH P-1964/98 ypobolh· : S(cid:246)ren Wibe (PSE) prow thn Epitroph· (15 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Prota·seiw thw Epitroph·w gia ne·a gevrgikh· politikh· Kata· thn v· ra tvn ervth·sevn thw perio·doy syno·doy toy Mai(cid:143)oy, h Epitroph· apa·nthse graptv· w se erv· thsh toy ypogra·fontow sxetika· me th xorh·ghsh eni·sxyshw gia ton ensirvme·no arabo·sito prosfe·retai gia zvotrofh·. Sthn apa·nthsh· thw h Epitroph· ypogrammi·zei o·ti ypa·rxoyn perife·reiew sthn Eyrv· ph o·poy den ei·nai dynath· h kallie·rgeia arabosi·toy. (p. x. sth Soyhdi·a kai th Finlandi·a), kai o·ti gia to lo·go ayto· stiw perife·reiew ayte·w ua ekxvrhuei· ay·jhsh tvn galaktokomikv· n posostv· sevn. Ua apozhmivuoy·n a·rage plh·rvw me·sv thw ay·jhshw tvn galaktokomikv· n posostv· sevn oi soyhdoi· (kai oi finlandoi·) agro·tew; Poia ei·nai akribv· w h ay·jhsh tvn galaktokomikv· n posostv· sevn poy ua ekxvrhuei· stoyw soyhdoy·w (kai finlandoy·w) agro·tew; (cid:201)xei a·rage ypologi·sei akribv· w h Epitroph· ea·n kat(cid:146) ayto·n ton tro·po ua xorhghuei· plh·rhw antista·umish gia thn eni·sxysh gia ton ensirvme·no arabo·sito h opoi·a den xorhgei·tai stiw dy·o en lo·gv xv· rew; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Ioyli·oy 1998) Oi soyhdoi· kai oi finlandoi· agro·tew sygkatale·gontai se aytoy·w poy ua vfelhuoy·n perisso·tero apo· thn ay·jhsh tvn galaktokomikv· n posostv· sevn poy protei·nei h Epitroph· sto sxe·dio kanonismoy·, toy progra·mmatow dra·shw 2000 (1), gia ton galaktokomiko· tome·a. Ekto·w apo· thn ay·jhsh kata· 1 % gia toyw ne·oyw agro·tew poy protei·netai gia o·la ta kra·th me·lh, oi soyhdike·w posostv· seiw protei·netai na ayjhuoy·n kata· 77. 300 to·noyw h· 2,3 %, kai oi filandike·w kata· 2000 to·noyw, h· 8,4 %. H sxetika· ychlh· ay·jhsh tvn posostv· sevn kai sta dy·o kra·th me·lh aporre·ei apo· tiw mega·lew ekta·seiw oreinv· n perioxv· n, oi opoi·ew to·so sth Soyhdi·a o·so kai sth Filandi·a epideinv· noyn tiw synuh·kew kallie·rgeiaw. To megaly·tero me·row thw mei·vshw sth uesmikh· timh· ga·laktow apozhmiv· netai me th xorh·ghsh eni·sxyshw gia tiw galaktoparagvgike·w agela·dew. O akribh·w ypologismo·w poy protei·nei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ua paroysi·aze dyskoli·ew. Vsto·so, h Epitroph· pistey·ei o·ti h piuano·thta ay·jhshw thw paragvgh·w ga·laktow ua epitre·cei th diath·rhsh thw apasxo·lhshw ston agrotiko· tome·a kai toy eisodh·matow poy aporre·ei apo· ayto·n kai ua ei·nai prow o·felow thw soyhdikh·w kai finlandikh·w oikonomi·aw. (1) COM(97)2000 teliko· e·ggrafo. (1999/C 13/179) GRAPTH ERVTHSH E-1965/98 ypobolh· : Klaus Lukas (NI) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Ypoxrev· sh koinopoi·hshw Ek me·royw toy Epitro·poy Van Miert anakoinv· uhke sthn Epitroph· Oikonomikh·w Politikh·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy stiw 26. 05. 98, o·ti ta kra·th me·lh den throy·n pa·nta thn ypoxre·vsh koinopoi·hshw kai ayto· me o·lo kai megaly·terh syxno·thta. Sy·mfvna me o·,ti e·gine antilhpto·, orisme·na kra·th me·lh zh·thsan sto plai·sio ayto·, mia allagh· tvn kanonismv· n diadikasi·aw, poy ua syni·statai sto o·ti h Epitroph· se peri·ptvsh poy den anaka·lypte thn para·bash o·son afora· thn ypoxre·vsh koinopoi·hshw ento·w dy·o mhnv· n, ua uevroy·se o·ti oi enisxy·seiw ei·xan egkriuei·. Vw ek toy·toy proky·ptoyn oi ako·loyuew ervth·seiw prow thn Epitroph·: 1. Se poia· kra·th me·lh mpo·rese h Epitroph· na diapistv· sei mia syxnh· mh th·rhsh thw ypoxre·vshw koinopoi·hshw; 2. Poia· kra·th me·lh eje·frasan thn a·poch, o·ti se peri·ptvsh poy h Epitroph· ento·w eno·w sygkekrime·noy xronikoy· diasth·matow den aneka·lypte tiw paraba·seiw o·son afora· thn ypoxre·vsh koinopoi·hshw to ue·ma ua uevrei·to o·ti e·xei lh·jei; 3. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· sto en lo·gv plai·sio;


title: Vorschlag für einen Beschluß des Rates über die Finanzierung der Fixkosten des Systems zur Verwaltung der technischen Hilfe für die AKP-Staaten und die ÜLG

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
development policy
overseas countries and territories
technical cooperation

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 15. 06. 1998 KOM(1998)369endg. Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über die Finanzierung der Fixkosten des Systems zur Verwaltung der technischen Hilfe für die AKP-Staaten und die ÜLG (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Die Europäische Gesellschaft für Zusammenarbeit (EGZ), die das TH-Personal und die sonstigen Experten verwaltete, die den Entwicklungsländern mit Finanzierung aus dem EEF und dem Haushalt zur Verfügung gestellt werden, wird gegenwärtig aufgelöst. Sie wird durch zwei Privatunternehmen abgelöst, die im Wege einer internationalen Ausschreibung ausgewählt wurden: GTZ (Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit GmbH, Eschborn, Deutschland) AGRER SA, Brüssel, Belgien. Die GTZ wurde für die Aktionen in Afrika und im Indischen Ozean ausgewählt. Sie wird ausschließlich für die Maßnahmen zuständig sein, die in den Aufgabenbereich der GD VI 11 fallen. Ihre Aktivitäten werden überwiegend aus dem EEF finanziert werden. Die AGRER wurde für die Aktionen im Rest der Welt und für die weltweite Betreuung der Experten fur humanitäre Hilfe und Nahrungsmittelhilfe ausgewählt. Sie wird für die Maßnahmen zuständig sein, die in den Aufgabenbereich der verschiedenen RELEX- Generaldirektionen fallen. In bezug auf die Aufgabenbereiche der GD VIII handelt es sich um die Karibik- und die Pazifik-Region und um die Ernährungssicherheit. Ihre Aktivitäten werden größtenteils aus Haushaltsmitteln finanziert werden. Diese Gesellschaften liefern den logistischen Rahmen, während die TH-Verträge zwischen der Kommission und den TH-Erbringern geschlossen werden. Die beiden Verträge, die jeweils für die Dauer von zwei Jahren geschlossen werden und nur einmal um zwei Jahre verlängert werden können, beruhen auf dem gleichen finanziellen Konzept und sehen folgendes vor: einen festen Pauschalbetrag zur Deckung der Betriebskosten GTZ 2. 563. 440 ECU AGRER 2. 160. 590 ECU variable Kosten für die technische Hilfe (Kosten des TH-Auftrags zuzüglich 6 % Verwaltungskosten). Aufgrund des Volumens der geleisteten TH sollte der EEF mehr als 90 % der Fixkosten der GTZ und weniger als 10 % der Fixkosten der AGRER1 tragen. Die Gesamtkosten für einen Zeitraum von vier Jahren werden mit 5,5 Mio. ECU veranschlagt. Im Gegensatz zu den variablen Kosten können die Fixkosten nicht allein den AKP-Staaten und den ÜLG, die die technische Hilfe in Anspruch nehmen, aufgebürdet werden. Da es sich um die Einrichtung eines Systems handelt, das allen Empfängerländern zugute kommt, müssen die strukturellen Kosten von sämtlichen AKP-Staaten und ÜLG gemeinsam getragen werden. Da die Inanspruchnahme der TH zufallsbedingt ist, würde die Verteilung dieser Kosten auf die AKP-Staaten und die ÜLG, die die technische Hilfe Diese Anteile wurden unter Berücksichtigung der Verteilung in den vergangenen Jahren ermittelt. z in Anspruch nehmen, möglicherweise dazu führen, daß ihnen Kosten aufgebürdet würden, die in keinem Verhältnis zu den tatsächlich erbrachten Leistungen stehen. Daher wird vorgeschlagen, diese Kosten mit den Zinseinnahmen aus den eingezahlten Mitteln nach Artikel 9 Absatz 2 des Internen Abkommens zum 8. EEF (EEF- Zinseinnahmen) zu finanzieren. Über diese Verwendung muß der Rat gemäß Artikel 9 Absatz 2 letzter Unterabsatz des Internen Abkommens zum 8. EEF mit qualifizierter Mehrheit entscheiden. 3 VORSCHLAG FÜR EINEN BESCHLUSS DES RATES über die Finanzierung der Fixkosten des Systems zur Verwaltung der technischen Hilfe für die AKP-Staaten und die ÜLG DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf das am 15. Dezember 1989 in Lomé unterzeichnete Vierte AKP-EWG- Abkommen (im folgenden "das Abkommen" genannt), geändert durch das am 4. November 1995 in Mauritius unterzeichnete Abkommen, gestützt auf den Beschluß 91/482/EWG des Rates vom 25. Juli 1991 über die Assoziation der überseeischen Länder und Gebiete mit der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, geändert durch den Beschluß 97/803/EG vom 24. November 1997, gestützt auf das Interne Abkommen über die Finanzierung und Verwaltung der Hilfen der Gemeinschaft Abkommens (im folgenden "Internes Abkommen" genannt), insbesondere auf Artikel 9, im Rahmen des zweiten Finanzprotokolls des Vierten AKP-EWG- auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Es empfiehlt sich, die Fixkosten des Systems, das die Europäische Gesellschaft für Zusammenarbeit (EGZ) für die Verwaltung der technischen Hilfe für die AKP-Staaten und die ÜLG ablöst, für die Dauer von vier Jahren zu decken. Diese Fixkosten könnten durch Inanspruchnahme der Zinseinnahmen aus den eingezahlten Mitteln nach Artikel 9 Absatz 2 des Internen Abkommens gedeckt werden - BESCHLIESST: Artikel 1 Von den Zinseinnahmen aus den bei den beauftragten Zahlstellen in Europa eingezahlten Mitteln nach Artikel 319 Absatz 4 des Abkommens wird ein Betrag von 5, 5 Mio. ECU zur Deckung der Fixkosten des Systems verwendet, das die Europäische Gesellschaft für Zusammenarbeit (EGZ) für die Verwaltung der technischen Hilfe für die AKP-Staaten und die ÜLG ablöst. Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Artikel 2 Geschehen zu Brüssel, den Im Namen des Rates Der Präsident ISSN 0254-1467 KOM(98) 369 endg. DOKUMENTE DE 11 01 09 15 Katalognummer : CB-CO-98-384-DE-C ISBN 92-78-37158-0 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg s


title: WRITTEN QUESTION No. 1981/98 by Anna KARAMANOU to the Commission. Environmental measures to combat the depletion of the ozone layer

text: 18. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 13/127 Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (27. hein(cid:228)kuuta 1998) Vuonna 1997 ei j(cid:228)tetty ilmoittamatta sen enemp(cid:228)(cid:228) valtiontukia kuin vuonna 1996. Komission k(cid:228)sittelemist(cid:228) 641 tapauksesta 91:ss(cid:228) (14 %) oli ilmoitus j(cid:228)tetty tekem(cid:228)tt(cid:228), kun vastaavat luvut vuonna 1996 olivat 655 ja 140 (21 %). Valtiontuista oli j(cid:228)tetty huomattavan suuri osa ilmoittamatta Saksassa (30 %), Kreikassa (56 %), Irlannissa (40 %), Italiassa (17 %), It(cid:228)vallassa (16 %) ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa (46 %). Yksik(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltio ei ole sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) ilmoittamatta j(cid:228)tetty tapaus olisi katsottava hyv(cid:228)ksytyksi, jos komissio ei havaitse ilmoitusvelvollisuuden laiminly(cid:246)mist(cid:228) kahden kuukauden kuluessa. Komissio vaatii j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti tukien perimist(cid:228) takaisin, jos niist(cid:228) ei ole ilmoitettu ja jos ne eiv(cid:228)t ole yhteismarkkinoille soveltuvia. Komissio painostaa t(cid:228)ll(cid:228) tavoin j(cid:228)senvaltioita ilmoittamaan tuesta, sill(cid:228) ilmoit- taminen on niiden teollisuuden edun mukaista. Jos ilmoitusta ei ole tehty, yritykset saattavat joutua maksamaan tuen takaisin, mik(cid:228) puolestaan haittaa investoinnin todellisen kannattavuuden arviointia. N(cid:228)in ollen on my(cid:246)s luotonantajien edun mukaista saada oikeusvarmuus valtiontukiasioissa. Lis(cid:228)toimenpiteit(cid:228) ei katsota tarpeellisiksi t(cid:228)ll(cid:228) alalla. (1999/C 13/180) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Lastenrattaiden turvallisuusnormit Onko komissio tyytyv(cid:228)inen EU:n nykyisiin lastenrattaiden turvallisuusnormeihin ja etenkin niin sanottuja (cid:148)rear assembly(cid:148) -rakenteita koskeviin turvallisuusnormeihin? Onko komissiolla muuta kommentoitavaa t(cid:228)m(cid:228)n asian suhteen? Komission j(cid:228)senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (31. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissiolla ei ole toistaiseksi ollut syyt(cid:228) huolestua toisen lapsen samanaikaiseen kuljettamiseen tarkoitetuista seisonta-alustoista, jotka asennetaan lastenrattaiden takaosaan. Edell(cid:228) mainittua asiaa koskevia ilmoituksia ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n saatu yleisest(cid:228) tuoteturvallisuudesta 29. kes(cid:228)kuuta 1992 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/59/ ETY (1) s(cid:228)(cid:228)detyn nopean varoittamisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhteydess(cid:228), jonka mukaisesti tiedotetaan muun muassa vaarallisen tuotteen esiintymisest(cid:228) yhteis(cid:246)n alueella. Kansallisten standardien kuten Yhdistyneen kuningaskunnan standardin BS 4792 ohella ei viel(cid:228) ole Euroopan laajuista lastenrattaita koskevaa standardia. Standardia valmistellaan kuitenkin parhaillaan, ja ehdotus standar- diksi annetaan piakkoin (cid:228)(cid:228)nestett(cid:228)v(cid:228)ksi eurooppalaisen standardointielimen (Eurooppalainen standardisoimis- j(cid:228)rjest(cid:246), CEN) kansallisille j(cid:228)senille. Kyseinen seisonta-alusta ei kuulu ehdotuksen piiriin. Jos kuitenkin k(cid:228)visi ilmi, ett(cid:228) t(cid:228)llaiseen alustaan liittyy erityinen vaara, se voitaisiin ottaa huomioon eurooppalaista standardia my(cid:246)hemmin muutettaessa. Komissio valvoo, ett(cid:228) asia otetaan tarvittaessa huomioon. (1) EYVL L 228, 11. 8. 1992. (1999/C 13/181) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1981/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelutoimet otsonikerroksen ohenemisen est(cid:228)miseksi Maailman otsonitietokeskuksen mukaan otsonikerros on pienentynyt 10 % Kreikan yl(cid:228)puolella viimeisten kahdeksan vuoden aikana, ja samana ajanjaksona ultraviolettis(cid:228)teily on voimistunut 15›20 %. Maailman


title: QUESTION ECRITE no 1842/98 de James MOORHOUSE au Conseil. Nomination du représentant spécial pour le Tibet


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1972/98 van Antonio TRIZZA aan de Commissie. Italiaans wetsontwerp betreffende het in de handel brengen van olijfolie van de eerste persing en extra olijfolie van de eerste persing

eurovoc_concepts:
Italy
advertising
consumer information
labelling
location of production
marketing
olive oil
preparation for market
technical specification
technical standard

text: 5. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 31/107 (1999/C 31/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1970/98 van Ernesto Caccavale (UPE) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Ernstige onregelmatigheden bij de procedures voor de vergelijkende examens van de Commissie In het Publicatieblad van de EG van 31 maart 1998 is de aankondiging van een vergelijkend onderzoek voor adjunct-administrateur bij de Commissie gepubliceerd, met als uiterste termijn voor de indiening van de aanvragen 4 mei 1998. Sommige kandidaten wendden zich voor het verkrijgen van nadere inlichtingen over de wijze van invulling van de desbetreffende aanvragen tot de representatiebureaus van de Commissie te Rome en Milaan. Hierbij werd hen medegedeeld dat de termijn voor het onderhavige vergelijkende onderzoek (cid:132)vermoedelijk(cid:148) was verlengd tot 15 mei 1998 volgens (cid:132)rechtstreeks uit Brussel ontvangen nauwkeurige berichten(cid:148). Dit bleek later geheel onjuist te zijn en om deze reden werden velen die hun documentatie te laat hadden ingezonden, van de selectie voor het examen uitgesloten. Kan de Commissie naar aanleiding hiervan mededelen: of zij voornemens is een onderzoek in te stellen om 1. na te gaan wie verantwoordelijk is voor de verspreiding van dit valse bericht, welke maatregelen zij denkt te treffen om aan deze ernstige onregelmatigheden bij de procedure een einde 2. te maken, of zij niet vindt dat er voldoende redenen toe zijn om de procedure voor het vergelijkend onderzoek te 3. heropenen, omdat anders aan de geldigheid ervan sterk zou moeten worden getwijfeld? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (3 augustus 1998) Zoals het geachte parlementslid aangeeft, heeft de Commissie op 31 maart 1998 vijf algemene vergelijkende onderzoeken voor categorie A gepubliceerd waarvoor de uiterste datum voor indiening van de sollicitaties 4 mei 1998 was. Door de Commissie werd geen enkel besluit tot verlenging van deze termijn genomen. Indien zulks het geval was geweest, zou een en ander in het Publicatieblad in alle talen en in alle lidstaten zijn gepubliceerd. Het is juist dat onjuiste informatie betreffende een eventuele verlenging van de termijn binnen het Bureau van de Commissie te Rome circuleerde in de namiddag van donderdag 30 april 1998 en de voormiddag van maandag 4 mei 1998. Deze informatie werd ontdekt en formeel gelogenstraft in de ochtend van maandag 4 mei 1998. Omdat vrijdag 1 mei 1998 een officiºle feestdag in Italiº is, kan een beperkt aantal potentiºle sollicitanten, die zich tot het Bureau van de Commissie te Rome in de loop van de namiddag van 30 april 1998 en de ochtend van 4 mei 1998 hebben gericht, op een dwaalspoor zijn gebracht wat de uiterste datum voor de indiening van de sollicitaties betreft. Doch niemand kan zich beroepen op een officiºle informatie die, zoals hierboven aangegeven, slechts had verspreid kunnen zijn door middel van een rectificatie in het Publicatieblad in alle talen en in alle lidstaten. Uit een onmiddellijk onderzoek is gebleken dat een vergissing bij de computerbediening te Brussel de oorzaak van deze valse informatie is geweest. Zoals voor andere vergelijkende onderzoeken werd een aantal ontvangen sollicitaties verzonden buiten de door de aankondigingen voor vergelijkende onderzoeken vastgestelde termijn, en er werden door de sollicitanten diverse redenen aangevoerd om deze vertraging te verantwoorden, waaronder bijvoorbeeld redenen buiten de wil van de sollicitanten. De Commissie zal deze situaties per geval onderzoeken, zoals dat voor elk vergelijkend onderzoek gebeurt, en wel op basis van de gebruikelijke procedures ter zake. De besluiten betreffende toelating tot de preselectietests zullen tegen midden juli 1998 worden genomen. De Commissie wijst erop dat zij ongeveer 30. 000 sollicitaties voor alle vijf de vergelijkende onderzoeken samen heeft ontvangen, waarvan circa 30 % uit Italiº. (1999/C 31/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1972/98 van Antonio Trizza (NI) aan de Commissie (15 juni 1998) Betreft: Italiaans wetsontwerp betreffende het in de handel brengen van olijfolie van de eerste persing en extra olijfolie van de eerste persing Bij het Italiaanse wetsontwerp nr. 4698 houdende voorschriften betreffende het in de handel brengen van olijfolie, olijfolie van de eerste persing en extra olijfolie van de eerste persing, dat op 26 mei 1998 door de vaste


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1981/98 dell'on. Anna KARAMANOU alla Commissione. Provvedimenti di natura ambientale per ridurre l'ozono

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/127 Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (27 luglio 1998) Nel 1997 il numero di casi di aiuti di Stato non notificati Ł stato piø elevato rispetto al 1996. Nel 1996 dei 641 casi registrati dalla Commissione 91 (pari al 14 %) non erano stati notificati mentre nel 1997 gli aiuti non notificati sono risultati 140 su un totale di 655 (il 21 %). Una percentuale particolarmente elevata di casi di aiuti di Stato non notificati ha interessato la Germania (30 %), la Grecia (56 %), l(cid:146)Irlanda (40 %), l(cid:146)Italia (17 %), l(cid:146)Austria (16 %) e il Regno Unito (46 %). Nessuno Stato membro ritiene che gli aiuti non notificati debbano considerarsi autorizzati qualora la Commissione non accerti una violazione dell(cid:146)obbligo di notifica entro due mesi. La Commissione ordina sistematicamente il recupero degli aiuti non notificati e incompatibili con il mercato comune, esercitando cos(cid:236) una pressione sugli Stati membri affinchØ notifichino gli aiuti nell(cid:146)interesse della loro stessa industria. In assenza di notifica le imprese interessate corrono infatti il rischio di dover rimborsare l(cid:146)aiuto, il che impedisce una valutazione corretta dell(cid:146)investimento. E(cid:146) quindi nell(cid:146)interesse dei beneficiari stessi degli aiuti che vi sia una certezza giuridica in materia. Non appare nØ necessario nØ opportuno adottare in proposito ulteriori misure. (1999/C 13/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1977/98 di Graham Mather (PPE) alla Commissione (30 giugno 1998) Oggetto: Norme di sicurezza per i passeggini La Commissione Ł soddisfatta delle norme di sicurezza per i passeggini attualmente in vigore nell(cid:146)UE, e in particolare di quelle relative alle speciali pedane montate posteriormente? Pu(cid:242) la Commissione pronunziarsi sulla questione? Risposta della sig. ra Bonino a nome della Commissione (31 luglio 1998) La Commissione non ha finora avuto alcun motivo di preoccuparsi per le piattaforme che consentono il trasporto di un secondo bambino, in piedi, montate posteriormente su una carrozzina. Peraltro, nessuna notifica Ł pervenuta in tal senso dal Sistema di allarme rapido che, nel quadro della direttiva 92/59/CEE del Consiglio, del 29 giugno 1992, relativa alla sicurezza generale dei prodotti (1), informa fra l(cid:146)altro della presenza di prodotti pericolosi sul territorio comunitario. Per quanto attiene alla normalizzazione tra le norme nazionali come quella britannica BS 4792, non vi Ł ancora una norma europea sulle carrozzine per il trasporto di bambini. Alcuni lavori sono tuttavia in corso e un progetto di norma verr(cid:224) prossimamente sottoposto al voto dei membri nazionali dell(cid:146)organismo europeo di normalizza- zione (Comitato europeo di normalizzazione › CEN). La piattaforma in questione non Ł tuttavia oggetto di tale progetto. Se dovesse risultare che questa rappresenta un pericolo particolare, si potr(cid:224) tenerne conto in occasione di una futura revisione della norma europea e la Commissione si manterr(cid:224) vigilante in tal senso. (1) GU L 228 dell(cid:146)11. 8. 1992. (1999/C 13/181) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1981/98 di Anna Karamanou (PSE) alla Commissione (15 giugno 1998) Oggetto: Provvedimenti di natura ambientale per ridurre l(cid:146)ozono Stando alle misurazioni effettuate dal Centro mondiale per il monitoraggio dell(cid:146)ozono, negli ultimi otto anni in Grecia si Ł avuta una riduzione dell(cid:146)ozono del 10 %, mentre le radiazioni ultraviolette sono aumentate del


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1235/98 af 15. juni 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 3567/92 for så vidt angår gennemførelsesbestemmelser for anvendelse og overdragelse af rettigheder inden for sektoren for fåre- og gedekød

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural guidance
aid system
exchange of information
goat
sheep

text: L 170/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1235/98 af 15. juni 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 3567/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r gennemførelsesbe- stemmelser for anvendelse og overdragelse af rettigheder inden for sektoren for f(cid:134)re- og gedekød KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — Forvaltningskomit(cid:130)en for F(cid:134)r og Geder har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3013/89 af 25. september 1989 om den fælles markedsordning for f(cid:134)re- og gedekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1589/96 (2), særlig artikel 5b, stk. 4, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EØF) nr. 3567/92 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1303/97 (4), er der fastsat visse regler for producenternes mindsteanvendelse af præmierettighederne; ifølge de gældende bestemmelser kan en producent under visse forudsætninger undlade at anvende indtil 30 % af sine rettigheder; det medfører i visse medlemsstater en underudnyttelse af de disponible rettigheder; dette kan give anledning til problemer for de nye producenter, der anmoder om tildeling af rettigheder fra den nationale reserve; derfor bør medlemsstaterne have tilladelse til at forhøje den mindsteprocentsats for anvendelsen af rettig- heder, under hvilken uudnyttede rettigheder i princippet tilbageføres til den nationale reserve, til op til 90 % og underrette Kommissionen herom; Artikel 1 I artikel 6a i følgende ændringer: forordning (EØF) nr. 3567/92 foretages 1) I stk. 2 ændres sætningsleddet »mindst 70 % af sine rettigheder« til »mindsteprocentdelen af sine rettig- heder som fastsat i stk. 4«. 2) I stk. 3 ændres sætningsleddet »mindst 70 % af sine rettigheder« til »mindsteprocentdelen af sine rettig- heder som fastsat i stk. 4«. 3) Følgende indsættes som stk. 4: »4. Medlemsstaterne fastsætter mindsteprocentdelen for anvendelsen af præmierettighederne til 70 %. De underretter Kommissionen herom. Medlemsstaterne kan dog forhøje procentdelen til 90 %. I s(cid:134) fald underretter de Kommissionen herom. « Artikel 2 Denne forordning anvendes fra begyndelsen af produk- tions(cid:134)ret 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 289 af 7. 10. 1989, s. 1. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 25. (3) EFT L 362 af 11. 12. 1992, s. 41. (4) EFT L 177 af 5. 7. 1997, s. 7