title: Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for "bevarelse af økosystemet"(1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
innovation
quality of the environment
research and development
research expenditure (EU)

text: C 260/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for »bevarelse af økosystemet« (1998-2002) (98/C 260/04) (EØS-relevant tekst) KOM(98) 305 endelig udg. — 98/0180(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 10. juni 1998) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. /98/EF (1) det femte rammeprogram for Det Europæi- ske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det følgende benævnt »FTU«) for perioden 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«, som bl. a. fastsætter, hvilke aktiviteter der skal gennemføres inden for bevarelse af økosystemet; grammer til gennemførelse af det fjerde rammeprogram, har Kommissionen ladet foretage en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærknin- ger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; for Videnskabelig og Teknisk Forskning Udvalget (CREST) er blevet hørt med hensyn til særprogrammer- nes videnskabelige og teknologiske indhold, som beskre- vet i det arbejdsdokument, som Kommissionen vedtog den 5. november 1997 (3); i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder Rådets afgørelse 98/. /EF af. om reglerne for virk- somheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskningen samt reglerne for formidling af forsknings- resultaterne (4) (i det følgende benævnt »regler for delta- gelse og formidling«) anvendelse på dette særprogram og indebærer, at Det Fælles Forskningscenter kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program; ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ramme- programmet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det består af; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse, programmets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil; ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisa- tioner ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 130 M; i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) (2) og artikel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særpro- (1) Fælles holdning (EF) nr. 31/98, vedtaget af Rådet den 23. marts 1998 (EFT C 178 af 10. 6. 1998, s. 49). (2) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Denne afgørelse er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). gennemførelsen af dette program omfatter også aktivite- ter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over for små og mellem- store virksomheder, samt tilskyndelse til forskeres uddan- nelse og mobilitet; (3) KOM(97) 553 endelig udg. (4) KOM(97) 587 endelig udg. (EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14). 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/49 ifølge målsætningerne i den første handlingsplan for innovation bør forskningen under det femte ramme- program i højere grad rettes mod innovation; fastlagt i overensstemmelse med de grundlæggende principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. det bør på den ene side undersøges, hvor langt gennem- førelsen af dette program er nået for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvik- ling; på den anden side bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets gennemførelse og resultater — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for temaet »bevarelse af økosy- stemet« (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden fra [datoen for vedtagelsen af dette program] til den 31. december 2002. Artikel 2 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet (i det følgende benævnt »midler«), sig til 2 320 mio. ECU, hvoraf højst 6,30 % til Kommissionens administrative udgifter. 2. I overensstemmelse med disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse på udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. Der anvendes endvidere et særligt udvælgelseskriterium i dette program: virksomheders deltagelse i aktioner med omkostningsdeling skal være tilpasset aktivitetens art. Ved gennemførelsen af programmet, herunder i det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskellig vægt. 3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anven- delse på særprogrammet. 4. Bestemmelserne om Fællesskabets finansielle delta- gelse i særprogrammet er fastsat i artikel 4 i femte rammeprogram. 5. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er præciseret i bilag III. 2. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. Artikel 4 3. Af disse midler er — 440 mio. ECU bestemt til perioden 1998-1999 — 1 880 mio. ECU bestemt til perioden 2000-2002. Sidstnævnte beløb skal i givet fald tilpasses på de betin- gelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i femte ramme- program. 4. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådig- hed inden for de flerårige finansielle overslag. Under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i artikel 3, de videnskabelige og teknologiske mål samt de priori- teter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen: a) undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogram- met er nået, og i givet fald forelægge forslag til at tilpasse det, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram. b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktioner, der er omfattet af særprogram- met. Artikel 5 1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med nærmere beskrivelse af: Artikel 3 a) indholdet i bilag II 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og tek- nologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særpro- grammet C 260/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 c) koordineringsbestemmelserne som anført i bilag III Artikel 7 d) og, efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet kan om nødvendigt ajourføres. 2. Med henblik på at gennemføre de indirekte FTU- aktioner, iværksætter Kommissionen, på grundlag af arbejdsprogrammet, de procedurer, der er omhandlet i reglerne for deltagelse og formidling, først og fremmest indkaldelse af forslag. Artikel 6 1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennem- førelse. 1. Programudvalget afgiver udtalelse om de udkast til foranstaltninger, der er nævnt i artikel 6, stk. 3, inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsen- tanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for- slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 2. Den bistås af programudvalget, der består af repræ- sentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. Har Rådet ved udløbet af en frist på seks uger regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgø- relse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis- sionen. 3. Kommissionens repræsentant forelægger programud- valget udkastene til foranstaltninger vedrørende: — udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 — udarbejdelse af mandatet for den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammepro- gram 2. Kommissionen underretter regelmæssigt program- udvalget om udviklingen med hensyn til særprogrammets gennemførelse, herunder navnlig om resultaterne fra bedømmelsen og udvælgelsen af indirekte FTU-aktioner. Artikel 8 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/51 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE Aktionens form I alt a) Nøgleaktioner i) Bæredygtig forvaltning og kvaliteten af vand ii) Globale ændringer, klima og biodiversitet iii) Bæredygtige marine økosystemer iv) Fremtidens by og kulturarven v) Renere energi, herunder vedvarende energikilder vi) Økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt Europa b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastruktur 89,7 % 15,1 % 17,2 % 6,5 % 8,6 % 19,4 % 22,9 % 6,0 % 4,3 % I alt 2 320 mio. ECU BILAG II HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT PRIORITETER INDLEDNING Forskning og teknologisk udvikling (FTU), herunder demonstration, inden for energi, miljø og bæredygtig udvikling er fundamental for de europæiske borgeres sociale velfærd og for iværksættelse af Unionens politik. Udnyttelse af den viden og teknologi, der er udviklet gennem dette program, vil gøre det muligt at opfylde en lang række samfundsmæssige og økonomiske behov og således få økonomisk udvikling til at harmonere med miljømæssig bæredygtighed. Nye markeder vil give vækst og beskæftigelse; der vil sikres pålidelig og konkurrencedygtig energiforsyning, og energibehovene vil blive dækket. Resultaterne vil skabe grundlaget for de sektorpolitikker, der udstikkes på fællesskabsplan eller som opstår af internationale miljøforpligtelser — navnlig vil gennemførelse af Kyoto-protokollen kræve uopsættelig FTU til støtte for en række spørgsmål. Dette program vil støtte integrerede tværfaglige fremgangsmåder, der søger at løse problemer med en europæisk dimension, hvor der er behov for videnskabelig og teknisk udvikling. Mennesker er en vigtig bestanddel af økosystemet, og der skal derfor findes en passende balance mellem videnskabelige og samfundsøkonomiske fagområder ved gennemførelsen af projekter. Det er med alle disse FTU-aktiviteter — der spænder fra grundforskning til demonstrationsprojekter — og ved at anvende alle egnede instrumenter, herunder ordningen, der gør det muligt at støtte forslag inden for hele spektret af FTU-aktiviteter, at de store afgørende spørgsmål skal tackles, idet man samtidig forsøger bedre at forstå naturlige processer og mønstre og vekselvirkningen med menneskets aktiviteter gennem udvikling af nye teknologier og instrumenter, der kan sikre yderlige fremskridt i retning af bæredygtig udvikling. C 260/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Programmets strategiske mål Det strategiske mål er at bidrage til bæredygtig udvikling ved at koncentrere indsatsen om nogle nøgleaktiviteter, der er fundamentale for velvære i samfundet og økonomisk konkurrenceevne i Europa. Mere videnskab og teknologi på miljøområdet vil medføre en forbedring af vores livskvalitet, fremme vækst og øge konkurrenceevnen og jobskabelsen i Europa, medens der samtidig sikres bæredygtig ressourceforvalt- ning og miljøbeskyttelse. Udvikling af bæredygtige energisystemer og -tjenester for Europa og bestræbelser på at opnå bæredygtig og miljøvenlig udvikling globalt vil medføre en mere sikker og diversificeret energiforsyning, ydelse af energitjenester af høj kvalitet til lave priser, gennem større industriel konkurren- ceevne og med færre miljøvirkninger. Med en innovativ fremgangsmåde, der er baseret på to grundprincipper, vil der kunne behandles meget komplekse problemer i samfundet: integrerede multisektorielle og tværfaglige aktiviteter vil overalt hvor det er muligt involvere de vigtigste berørte parter, dvs. partnerskaber mellem den offentlige og private sektor og handels- og industrisektorernes slutbrugere og beslutningstagerne; disse aktiviteter bliver koncentreret om løsning af strategiske problemer, og der vil kun komme forslag i betragtning, der er af regional, europæisk og/eller global interesse. Europæisk FTU har indtaget en fremtrædende position på mange områder; Europa skal bevare denne vigtige rolle og forblive på forkant med udviklingen. På andre områder er der behov for fremskridt til gode for samfundet såvel som for handels- og industrisektorer. FTU- og demonstrationsprojekter vil gennem seks nøgleforanstaltninger blive koncentreret om problemer, såsom knappe vandressourcer og vandkvalitet, globale ændringer, klima og biodiversitet, bæredygtig integreret forvaltning af marine ressourcer, fremtidens by og kulturarv, renere energisystemer, herunder vedvarende energikilder og økonomisk og rentabel energi til et konkurrencedygtigt Europa, udover generiske aktiviteter vedrørende indsats i forbindelse med katastrofer, udvikling af jordobservationsteknikker og samfundsøkonomiske aspekter i tilknytning til miljø og energi hvad angår bæredygtig udvikling (virkningerne for samfundet, erhvervslivet og beskæftigelsen). Der vil ligeledes blive lagt vægt på bevarelse, forbedring og udvidelse af adgangen til de europæiske FTU-infrastrukturer, der er så nødvendige for gennemførelse af avanceret forskning på miljøområdet. Samfundsøkonomiske behov Samfundet kræver i stadig højere grad bedre levevilkår, større sikkerhed og bedre udnyttelse af knappe ressourcer, herunder sikre og økonomiske energiforsyninger og -tjenester. Det er af hensyn til bekvemmelig- hed og miljøkvalitet vigtigt at råde over ren energi. Vand er af økonomisk og strategisk værdi. Den stadig voksende befolkning og per capita anvendelsen af ressourcer, globalisering af økonomiske markeder og naturlig foranderlighed i jordsystemerne forårsager eller forværrer de største miljøproblemer. Havet er en motorvej for handel i Europa og en vigtig ressource for turisme, men det er også de´r hvor mange af biprodukterne fra menneskets aktiviteter ender. Byerne og deres kulturarv er centrum for det sociale, kulturelle og økonomiske liv for 80 % af Europas borgere. Disse fundamentale samfundsproblemer vil kun kunne løses, hvis den samfundsøkonomiske kontekst, parallelt med teknologiudvikling, analyseres indgående og tages i betragtning. Den Europæiske merværdi Miljøproblemer, energisystemer, -net og -tjenester og deres miljøvirkninger såvel som spørgsmål om bæredygtig udvikling skal klares i en global kontekst og i denne forbindelse er det europæiske plan det mest hensigtsmæssige; de fleste problemer og udfordringer er fælles for alle medlemsstater, og de fleste aktiviteter i programmet har en ikke kun en europæisk dimension, men spænder også globalt. Ved at mobilisere og fokusere på nøglemål vil programmet blive et væsentligt element i det europæiske bidrag til internationale initiativer og programmer. Den viden, der opnås takket være dels de FTU-aktiviteter, der udføres i samarbejde på europæisk plan, og dels koordineringen af den spredte europæiske viden, er altafgørende for at kunne tage fat på de meget alvorlige problemer, som Unionen står over for; disse elementer, herunder 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/53 standardforberedende forskning, giver de udviste bestræbelser en autentisk europæiske merværdi til at udarbejde passende retsforskrifter, f. eks. til opfølgningen af Kyoto. Europæisk konkurrenceevne Fremme af bæredygtig udvikling vil kræve, at de økonomiske mål i forbindelse med teknologisk udvikling, konkurrenceevne og vækst forenes med samfundsmæssige mål såsom livskvalitet, beskæftigelse, sikkerhed og sundhed samt høj miljøkvalitet. En sådan forening skal ske samtidig med betydelige strukturelle og demografiske ændringer og globalisering af erhvervslivet. Ved at forbedre vor livskvalitet og ved at formå at koble økonomisk vækst fra miljøforringelse vil vi bidrage til at øge konkurrenceevnen og øge beskæftigelsen i Europa. Sikker og økonomisk energiforsyning og -tjenester er altafgørende for alle aspekter af økonomisk aktivitet. Det er vigtigt for beskæftigelsen, at leverandører og operatører af energiudstyr er konkurrencedyg- tige på verdensmarkedet. På adskillige af programområderne er mulighederne for udnyttelse af resultaterne på verdensplan meget store, og dette skulle bidrage til at styrke økonomisk konkurrenceevne og jobskabelse; det kunne især være tilfældet inden for vandindustri og teknologi inden for vedvarende energi samt rationel energianvendelse. TILKNYTNING TIL OG KOMPLEMENTARITET MED DE ANDRE PROGRAMMER Det er hensigten at fremme samarbejde, koordinering og supplering inden for dette programs og andre programmers nøgleaktioner, herunder FFC’s aktiviteter. Koordinering med andre temaprogrammer baseres på følgende principper: aktiviteterne under programmet for livskvalitet og forvaltning af levende ressourcer koncentreres om epidemiologisk forskning i tilknytning til miljø- og klimaændringer, medens nærværende program helliges følgerne af klimaændring for menneskets sundhed; aktiviteterne under programmet for informationssamfundet fokuseres på udvikling af teknologi til informationssamfundet, medens dette programs aktiviteter vil søge at tilpasse og integrere denne teknologi i anvendelserne; aktiviteterne under programmet for konkurrencedygtig og bæredygtig vækst koncentreres om design og udvikling af materialer og generisk teknologi og om behandling af industriaffald på produktionsstedet, medens aktiviteterne i nærværende program fokuseres på integrering, anvendelse og demonstration af teknologi og materialer til brug i energisektoren eller i byerne eller i tilknytning til beskyttelse af kulturarven og forvaltning af industriaffald uden for produktionsstedet. Vigtige eksempler på samarbejde med andre programmers nøgleaktioner, hvilket vil forudsætte nogle metoder til at undgå dobbeltarbejde, kan findes inden for sundhed, fødevarer og miljø (klimaændring og luftforurening), bæredygtig udvikling anvendt i landbrug og fiskeri (marine økosystemer), systemer og tjenesteydelser for borgeren (jordobservationsteknikker og energiforsyningsnet), transport på landjorden og havteknologi (marine økosystemer, transport og udnyttelse af olieforekomster i havbunden), bæredygtig mobilitet og intermodal transport (bymiljø) og innovative produkter, fremgangsmåder og produktionstilret- telæggelse (husholdningsaffald, materialer og industriprocesser). Komplementaritet og koordination med rammeprogrammets horisontale aktiviteter vil ligeledes blive sikret. — Globalt internationalt samarbejde med internationale organisationer og videnskabs-, handels- og industrikredse i tredjelande er uundgåelig for at klare de mange grænseoverskridende miljøproblemer, der er hovedemnet for internationale konventioner og programmer, og energipolitikkens miljømæssige følger og de forskellige landes energimæssige uafhængighed. Der vil blive opretholdt tætte forbindelser med ansøgerlandene i Centraleuropa med henblik på samarbejde om nogle forskningsaktiviteter, der er nødvendige for at klare de fælles udfordringer og de fælles mål svarende til programmets prioriteter, der som sådanne vil blive åbnet for tredjelande og internationale organisationer. Der vil fortsat blive lagt vægt på områder af fælles interesse og samarbejde, navnlig inden for global ændring og tilknyttede spørgsmål gennem udvikling af mekanismer såsom det europæiske forskningsnet for globale ændringer. C 260/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Der vil ligeledes ske koordinering med programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle«, hvor der vil blive udført aktiviteter af specifik regional interesse for de pågældende tredjelande. Retlige enheder fra tredjelande og internationale organisationer kan deltage i dette program ifølge de fastlagte principper og i overensstemmelse med målene i programmet »Befæstelse af EF-forskningens internatio- nale rolle« ifølge reglerne for deltagelse og formidling og ifølge de nærmere bestemmelser, der er anført i bilag III til dette program. Mulighederne i Cost og Eureka vil fuldt ud blive udnyttet såvel som samarbejdet med internationale organisationer til at skabe synergi mellem aktionerne og projekterne i dette program og forskningsaktiviteterne på nationalt plan. Hvad angår samarbejdet med Eureka vil der i forbindelse med nøgleaktioner kunne opstilles projekter med højtprioriterede emner af fælles interesse. — Der vil blive lagt særlig vægt på aktiviteter i forbindelse med innovation og små og mellemstore virksomheders (SMV) deltagelse for at fjerne det tidsrum, der som regel er mellem forskningsresultater og deres udnyttelse i praksis til mulige anvendelser i den kommercielle sektor og i de beslutningstagende instanser. SMV opfordres og tilskyndes til at deltage i alle FTU-aktiviteter. Det er alment anerkendt, at de har et vigtigt potentiel at bidrage med til innovationsprocessen. Der vil blive uddelt præmier for at tilskynde SMV til at deltage i FTU-projekter i samarbejde såvel som i kollaborativ FTU, når disse virksomheder ikke selv har det nødvendige forskningsudstyr. En »innovationsenhed« vil koncentrere de fremmende foranstaltninger med henblik på spredning og udnyttelse af dette programs resultater; den vil ligeledes hjælpe med til at sikre, at disse supplerer innovationsaktiviteterne i programmet »Innovation og inddragelse af SMV«. — Uddannelse vil fortsat være af stor betydning for at sikre, at der findes et hensigtsmæssigt kvalificeret videnskabeligt samfund inden for dette programs områder. Dette sikres gennem Marie Curie- programmet og supplerende uddannelsesstipendiater, og gennem videreuddannelsesprogrammer og specialiserede kurser. Færdigheder fremmes ligeledes gennem udveksling af personale og viden mellem partnere inden for konsortier, og så vidt muligt gennem udveksling mellem den private og den offentlige sektor. a) NØGLEAKTIONER i) Bæredygtig forvaltning og kvaliteten af vand FTU-mål og -prioriteter Hovedmålet med denne aktion er at opfylde et af europæernes vigtigste behov, nemlig vandforsyning af god kvalitet og til en rimelig pris i tilstrækkelig mængde, navnlig af drikkevand, og samtidig bevare økosystemernes integritet. Forskningen skal hovedsagelig dreje sig om følgende emner: — Udvikling af integrerede fremgangsmåder til forvaltning af vandressourcer og vådområder samt udvikling af behandlings- og rensningsteknikker Målet er at erhverve viden og udvikle de nødvendige teknikker til rationel forvaltning af vandressourcer; tilpasse udbudet til efterspørgslen på rentable og bæredygtige vilkår; forbedre det videnskabelige grundlag, styringsmetoder og -værktøjer for bedre at forstå fænomenerne og nå frem til en integreret forvaltning og bæredygtig udnyttelse af vand og vådområder på afvandingsområdeplan under hensynta- gen til rådighedskrav miljøkvalitet og samfundsøkonomisk rentabilitet; udvikling af teknikker til forebyggelse og behandling af vandforurening, vandrensning og rationel anvendelse og/eller genanven- delse af vand (navnlig metoder med lukket kredsløb og opsamlings- og forsyningsnettenes pålidelig- hed). FTU-prioriteter: værktøjer og metoder til rentabel integreret forvaltning af vandressourcer og vådområ- der; effektiv overførsel af viden og færdigheder til vandbrugerne; udvikling af anvendelse i fuld skala for hele Europa til støtte for EU’s politik; optimering af teknikker til behandling og rensning af vand for at gøre det til drikkevand, samt teknikker til nedbringelse af anvendelsen og forureningen af vand; behandling af spildevand ved kilden og integreret i processerne; rationel genanvendelse af vand; anvendelse af teknikker i lukket kredsløb. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/55 — Teknologi til overvågning og forebyggelse af forurening, beskyttelse og forvaltning af grundvand og overfladevandressourcer Målet er at beskrive og vurdere situationen og udviklingen i kvaliteten og kvantiteten af overfladevand og grundvand, også med hensyn til hvordan akvatiske økosystemer og vådområder fungerer med henblik på en mere rationnel forvaltning af disse ressourcer. Det forudsætter udvikling af teknikker til vurdering og behandling af forurening fra kontaminerede anlægsområder og lossepladser. FTU-prioriteter: forbedring af metoder til måling af vandkvaliteten og -kvantiteten, teknikker til analyse af forurenende stoffers strømninger, udvikling af teknikker og integreret vurdering af rensning af jorden; forudsigelsesmodeller og avancerede metoder til vurdering af forureningers virkninger; ajourføring af kriterier for vandkvalitet og de indikatorer, der anvendes til iværksættelse af vandpolitikken. — Overvågning, hurtig varsling og kommunikationssystemer Det drejer sig om at udvikle systemer, der kan reagere i forskellige størrelser af tid og rum, navnlig hurtige varslingssystemer med direkte feedback til forureningskilden. FTU-prioriteter: systemer til overvågning af spredte forureningskilder og punktkilder og af forskellige recipientmiljøer; systemer til kontrol og styring af data, navnlig til detektion af udslip og styring af oversvømmelser, systemer til vurdering af oversvømmelser og tørke. — Teknologi til regulering af lagre og teknologi til tørre og halvtørre områder såvel som alle andre vandfattige områder Målet er at forbedre og bevare vandressourcerne og de akvatiske økosystemer, optimere vandforvalt- ningssystemerne i aride områder og bedre styre vandmangelsituationer. FTU-prioriteter: integrerede metoder på afvandingsområdeplan under hensyntagen til diverse politiske, samfundsmæssige, økonomiske og økologiske vekselvirkninger; bedre styringssystemer for vandressour- cer og deres anvendelse på fællesskabsplan, nationalt, regionalt og lokalt plan som værktøj til beslutningstagningen. ii) Globale ændringer, klima og biodiversitet FTU-mål og -prioriteter Hovedmålet med denne nøgleforanstaltning er at skabe det videnskabelige, teknologiske og samfundsøkono- miske grundlag, der er nødvendigt for at iværksætte fællesskabspolitikken i tilknytning til ændringer i miljøet og til støtte for den forskningsindsats, der affødes af internationale forpligtelser i forbindelse med bæredygtig udvikling. Med en integreret fremgangsmåde for øje er prioriteterne: — Forstå, detektere, vurdere og forudsige forløbet af de »globale ændringer« Hensigten er at fokusere på europæiske og subregionale årsager og virkninger af specifikke problemer omkring de globale ændringer, såsom klimaændringer, nedbrydning af ozonlaget, mindskelse af biodiversiteten, tab af frugtbare jorder og habitat, forstyrrelser i havenes strømninger. Der vil blive lagt vægt på naturlige og menneskeskabte fænomener i forbindelse med bæredygtig anvendelse af naturres- sourcer. FTU-prioriteter: variabilitet og ændringer i og mellem: luftens sammensætning, nedbrydning af ozonlaget og UVB-stråling; biogeokemiske og hydrologiske kredsløb, biodiversitet, klima, havprocesser, vandstand; forbindelsen mellem klimaændring og hyppigheden og omfanget af ekstreme begivenheder; samfunds- økonomiske vekselvirkninger og virkninger for naturressourcerne og folkesundheden. — Udvirke bedre forståelse af økosystemerne (landbaserede og marine) Der lægges vægt på vekselvirkningen mellem økosystemerne og jordoverfladen og arealanvendelse, jordbund, vand, luften og oceanerne; på biodiversitetens og klimaændringens rolle; på de indbyrdes påvirkninger mellem økosystemerne, biogeokemiske kredsløb, jordforringelse og ørkendannelse i stort omfang. C 260/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 FTU-prioriteter: scenarier for globale ændringer og virkningerne for de landbaserede, akvatiske og marine økosystemer og de deraf følgende virkninger for fødevaresikkerhed og ressourceanvendelse; vurdering af biodiversitet, herunder tab; vurdering af følger og risici i forbindelse med globale ændringer og klimaændring for nøglesystemerne og de sårbare områder; analyse og kvantificering af økosystemer- nes funktion i de biogeokemiske kredsløb; modelopstilling for arealanvendelse, tendenser til ørkendan- nelse. — Opstilling af scenarier og strategier for forebyggelse, mindskelse og mulige tilpasninger af virkningerne af globale ændringer, klimaændringer og formindsket biodiversitet Målet er at skabe det videnskabelige grundlag for at kunne fastlægge strategier og konkret styring og foranstaltninger til at klare de negative følger, der er beskrevet i forbindelse med nøgleaktionen. FTU-prioriteter: opstilling og evaluering af valgmuligheder, vurdering af deres videnskabelige, økonomi- ske, tekniske og politiske gennemførlighed og deres mulighed for at blive accepteret i samfundet; betingelser for at koble økonomisk vækst fra miljøforringelse; vurdering og udbygning af institutionelle muligheder for at anvende internationale traktater. — Støtte til udvikling af den europæiske komponent i de verdensomspændende observationssystemer for klima, landbaserede systemer og oceaner Det drejer sig om at optegne og bidrage til at udbedre de væsentligste mangler i de eksisterende observationssystemers kapacitet for at kunne få de nødvendige data til prognoser, vurdering af virkninger og opstilling af mulige svar på globale ændringer. FTU-prioriteter: udvikling af instrumenter, systemer og metoder til at etablere og behandle dataserier, der er konsoliderede på lang sigt for væsentlige parametre ved hjælp af in situ målinger og teledetektionsteknikker. Disse foranstaltninger vil efter behov vedrøre luften, oceanerne, jordoverfladen, hydrosfæren, kryosfæren og biosfæren. iii) Bæredygtige marine økosystemer FTU-mål og -prioriteter Målet med denne nøgleaktion er at fremme integreret bæredygtig forvaltning af marine ressourcer og at bidrage til de maritime aspekter af Unionens politik inden for miljø og bæredygtig udvikling. Denne aktion vil bidrage til at forbedre koordineringen af nationale havpolitikker, og der kræves derfor et fortsat engagement, så meget desto mere da de europæiske have er blandt verdens mest anvendte. Forskningsmålene er følgende: — Udvikle det videnskabelige videngrundlag om processer, økosystemer og indbyrdes påvirkninger i det marine miljø Det drejer sig om at fremme bæredygtig udnyttelse af havenes ressourcer og miljø under fuld hensyntagen til dette miljøs globale integritet og funktion. FTU-prioriteter: virkningerne af de fysiske kræfter, miljøfaktorerne og vekselvirkningerne ved havenes grænser for økosystemernes funktion og naturlige variabilitet; ekstreme miljøer og deres populationer: funktion og udnyttelsespotentiel; sedimentære systemer og deres bidrag til forvaltning og bæredygtig udnyttelse af fastlandssoklen, fastlandsskrænten og dybhavsbunden; forurenende stoffers oprindelse, tilførselsveje og kredsløb, nøgleelementer og næringsstoffer, og deres virkninger for økosystemets funktion. — Analysere årsager, følger og mulige udbedringer af virkningerne af menneskets aktiviteter for de marine økosystemer Målet er at reducere disse virkninger på marine økosystemers biodiversitet og bæredygtige funktion og udarbejde de nødvendige teknikker til at fremme sikker, rentabel og bæredygtig udnyttelse af havmil- jøet. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/57 FTU-prioriteter: virkningerne af menneskets aktiviteter, bl. a. indførelse af arter, og af biogeokemiske kredsløb for økosystemerne; den marine biodiversitets egne evolutionsmekanismer til at vende reduk- tionstendenserne; processer der svækker forurenende stoffers og eutrofieringens virkninger; genopretning af svækkede systemer. Udvikling af teknikker til i) karakterisering og overvågning af havmiljøer, ii) prøveudtagning, iii) udnyttelse af levende ressourcer med henblik på bioteknologiske anvendelser, iv) kommunikation, analyse, billedmateriale og overvågning samt dybhavsbundteknologi. — Udvikle kapacitet til overvågning og styring af kystfænomener Målet er at afdæmpe virkningerne af forurening, oversvømmelser og erosion, navnlig i sårbare kystområder, og fremme arealanvendelse af nye indvundne jorder. FTU-prioriteter: kystmorfologiens udvikling på lang sigt, vekselvirkninger mellem økologi, morfologi, erosion og virkningerne af menneskeskabte aktiviteter; ekstreme begivenheder, risikoanalyse, havets tilstand fra høj sø og ind mod kysterne; dynamik og stabilitet i tidevandsvige og flodmundinger; flodmundingers morfodynamiske kendetegn og vekselvirkninger mellem flodmundinger og kyster; forurenende stoffers slutdestination; kysternes naturlige forsvarsmekanismer, vurdering af strukturers virkninger for havmiljøet, tilpasning af nye ingeniørteknikker til at kunne reducere forstyrrelserne for økosystemerne mest muligt; instrumenter, datastyring og modelopstilling til effektiv overvågning. — Muliggøre operationelle prognoser med henblik på offshore aktiviteter Målet er at fremme sikre og bæredygtige offshore aktiviteter med de givne miljømæssige begrænsninger og at udvikle de nødvendige komponenter til et hensigtsmæssigt havovervågningssystem. FTU-prioriteter: udvikling og gennemførelse af pilotsystemer til overvågning, forudsigelse og styring med henblik på sikkerhed i forbindelse med offshore operationer: i) observations- og måleteknikker og -værktøjer til systematisk indsamling af havparametre, ii) bedre forudsigelsesteknikker ved at videreud- vikle matematiske modeller, der kan forudsige virkningerne af naturlige og menneskeskabte variationer for havets ressourcer og økosystemer, iii) metoder til at vurdere miljøparametres relevans, og iv) bedste fremgangsmåde, der er kompatibel med kravene i internationale bestemmelser og konventioner. iv) Fremtidens by og kulturarven FTU-mål og -prioriteter Denne nøgleaktions overordnede mål er at støtte bæredygtig økonomisk udvikling og konkurrenceevnen, forbedre byforvaltningen og integreret planlægning og beskytte og forbedre borgernes livskvalitet og kulturelle identitet. Den vil dels være koncentreret om etablering af et integreret samfundsøkonomisk videngrundlag og produkter, tjenester, instrumenter og teknologi, der kan bidrage til en bedre forvaltning af byer, og dels om de miljømæssige udfordringer, især i forbindelse med nedbringelse af forurenende emissioner. — Integrerede fremgangsmåder med henblik på bæredygtig udvikling af byer og rationel ressourcestyring Målet er at finde nye modeller til bæredygtig udvikling af byer og byregioner i Europa, udarbejde samfundsøkonomiske scenarier for mellemlang og lang sigt og udføre forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter til bl. a. at støtte og stimulere erhvervslivets konkurrenceevne, planlægning og byarkitektur, social integration, sikkerhed, energieffektivitet og energibesparelser (navnlig i bygninger og bytransport) samt udnyttelse af informationsnet (ideen med »digitale byer«). FTU-prioriteter: scenarier for byudvikling og værktøjer til integreret planlægning; virkningerne af teknologi, infrastrukturer, støj og luftforurening af enhver art for samfundets udvikling, ressourceanven- delse, sundhed og miljø; efterspørgselsstyring og forsyningssikkerhed i forbindelse med væsentlige ressourcer (energi, jord, vand osv. ); integrerede fremgangsmåder til bedre ressourceanvendelse og -bevaring og nedbringelse af forurening og affald under hensyntagen til samfundets og miljøets bæredygtighed. C 260/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 — Beskyttelse, bevarelse og forbedring af den europæiske kulturarv Målet er at udvikle en sund forvaltning af byernes og byregionernes kulturelle ressourcer for at forbedre borgernes livskvalitet og fremme turisme og beskæftigelse. FTU-prioriteter: produkter, metoder og teknikker til diagnosticering, beskyttelse, bevaring, restaurering og bæredygtig udnyttelse af den europæiske kulturarv baseret på fremme af løse og faste kulturelle aktiver og livskvalitet; foranstaltninger til beskyttelse af kulturarven og teknologiske og naturskabte risici; metoder, herunder risikovurdering, til fremme af harmonisk og effektiv integrering af kulturarven i bymiljøet. — Udvikling og demonstration af sikre, miljøvenlige, økonomisk rentable og bæredygtige teknikker til bevaring, renovering, opførelse og nedrivning af bygninger, navnlig store bygningsgrupper Målet er at bevare, renovere, udnytte, beskytte og udvikle bygningsmassen for at opfylde borgernes kulturelle behov og sociale nødvendigheder med henblik på langsigtet holdbarhed og forbedret livskvalitet. FTU-prioriteter: økonomisk rentable sikre og miljøvenlige teknikker til tegning, vedligeholdelse, repara- tion, modernisering, ombygning og nedrivning af bygninger, navnlig store bygningsgrupper; væsentlige tjenester til bekæmpelse af risici og forfald; mere effektiv ressourceforvaltning (materialer, energi, vand); sikkerhed; optimal udnyttelse og anvendelse af rummet (over og under jorden), herunder genopretning af kontaminerede arealer; pålidelig vurdering af miljøvirkninger og forvaltning af indendørsmiljøet. — Sammenlignende vurdering og lønsom gennemførelse af strategier til bæredygtige transportsystemer i bymiljøet Målet er at finde de bedste innovative teknikker, der radikalt kan reducere forureningsgraden og trafikophobningen i byerne til en for brugeren acceptabel pris. FTU-prioriteter: fremdriftsteknologi og hertil svarende infrastrukturer, nye energibesparende og rene køretøjer såsom nulemissionskøretøjer og mikrobiler; validering og demonstration på prototype- og køretøjsparkniveau for at garantere effektiv drift, livskvalitet og beskyttelse af kulturarven. v) Renere energi, herunder vedvarende energikilder FTU-mål og -prioriteter Denne nøgleaktion sigter mod at færdigudvikle teknikker, der vil bidrage til at minimere miljøvirkningerne af energiproduktion og -anvendelse i Europa samtidig med at energipolitikkens mål respekteres. Disse teknikker vil forbedre beskyttelsen af økosystemer ved at reducere emissionerne lokalt og globalt og ved at øge de vedvarende energikilders andel. Der træffes ligeledes foranstaltninger til at studere rene og især vedvarende energikilder og for at bidrage til at mindske miljøvirkningerne af den nuværende anvendelse af fossilt brændsel. I prioriteret rækkefølge vil arbejdet dække følgende områder: — Produktion i stor skala og med reducerede CO2-emissioner af elkraft og/eller varme fra kul, biomasse eller andre brændsler, herunder kombineret kraft/varmeproduktion Målet er at forbedre ydeevnen betydelig og mindske omkostningerne og virkningerne for miljøet af energiproduktionsprocesser, hvad enten det drejer sig om fossilt brændsel eller vedvarende energikil- der. FTU-prioriteter: forbrænding og andre termokemiske omdannelsesprocesser (f. eks. forgasning, pyro- lyse); produktion med reducerede CO2-emissioner af elkraft og/eller varme fra kul, biomasse eller andre brændsler; forbedring af gasturbiners, gasmotorers og dieselmotorers ydeevne; kombineret kraft/ varmeproduktion. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/59 — Udvikling og demonstration, herunder med henblik på decentraliseret produktion, af omdannelsestekno- logi for de vigtigste nye og vedvarende energikilder, og især biomasse, brændstofceller, vind- og solenergi Målet er at muliggøre brug af nye og vedvarende energikilder i anvendelser, der er tilknyttet nettet eller som autonom udnyttelse, når denne teknologi kan bidrage væsentligt til energiforsyningen. FTU-prioriteter: brændstofceller til såvel stationære anvendelser som til transport; ren omdannelse og rentabel anvendelse af biomasse i forbindelse med integrerede energiproduktionskæder; vindenergi til landbaserede anvendelser og offshore; fotovoltaisk og termisk solenergiteknologi; andre muligheder baseret på vedvarende energikilder, der i væsentlig grad vil kunne bidrage tilprogrammets mål. — Integrering af nye og vedvarende energikilder i energisystemerne Målet med denne aktion er at overvinde de problemer, der er i forbindelse med integrering af nye energikilder i de etablerede energisystemer, udvikle nye anvendelser og fjerne hindringerne for en mere udbredt anvendelse af vedvarende energikilder. FTU-prioriteter: løse de tekniske problemer i forbindelse med integrering af vedvarende energikilder i energinettene og -processerne; hybridsystemer, der kombinerer flere vedvarende energikilder eller kombinerer vedvarende energikilder med de konventionelle systemer; forbedre accepten af de vedvarende energikilder, dvs. gøre dem visuelt og støjmæssigt mindre generende; opregne, og om muligt fjerne, ikke tekniske hindringer for integrering af vedvarende energikilder. — Økonomisk rentable teknikker til mindskelse af elproduktionens miljøskader Målet er her at reducere miljøvirkningerne af elproduktion med hovedvægten lagt på de mest forurenende energistrømme. FTU-prioriteter: emissionsreducerende teknologi til kraftværker (f. eks. til reduktion af emissionerne af CO2; SOx, NOx og andre forurenende stoffer); varmgasrensning og forståelse af videnskabelige grundfænomener. vi) Økonomisk og effektiv energi til et konkurrencedygtigt Europa FTU-mål og -prioriteter Målet med denne nøgleaktion er at give Europa en pålidelig, ren, effektiv, sikker og økonomisk energiforsyning, der er et gode for indbyggerne, samfundets funktion og industriens konkurrenceevne. Det er vigtigt at nå frem til en mere effektiv energiudnyttelse takket være teknikker, der gør det muligt at reducere omkostningerne og energiintensiteten betydeligt. Det er nødvendigt på alle stadier i energikredsløbet — produktion, distribution og anvendelse — at træffe foranstaltninger til at forbedre effektiviteten og mindske omkostningerne. I prioriteret rækkefølge vil arbejdet blive koncentreret om følgende områder: — Teknologi til rationel og effektiv slutanvendelse af energi Målet er her at gøre afgørende fremskridt til et bæredygtigt energisystem ved betydeligt at reducere energiefterspørgslen og ved at sikre en mere effektiv og bæredygtig energianvendelse i bygninger, transport og industri (herunder landbrug). Det er til den ende nødvendigt at udvikle og anvende ny teknologi, forbedre de eksisterende teknikker og iværksætte formidlings- og demonstrationsaktioner med henblik på at ændre brugernes adfærd. FTU-aktiviteterne vil blive koncentreret om de sektorer, hvor der er størst potentiel for bæredygtig energianvendelse. FTU-prioriteter: belysning, opvarmning, klimaanlæg i lokaler og integrering af vedvarende energikilder i bygninger; forbedring af energi- og miljømæssig ydeevne hos køretøjer og tilsvarende infrastrukturer, herunder brændstoffer, oplagring, omdannelse, forbrænding og transport af energi; reduktion af industriprocessers energiintensitet. C 260/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 — Energitransmissions- og distributionsteknologi Målet er at udnytte hele potentiellet i de energinet, der er »intelligente« med hensyn til optimering af hele energisystemets effektivitet ved at forbedre energitransport- og distributionssystemernes fleksibilitet, pålidelighed og konkurrenceevne og samtidig reducere omkostninger, transmissionstab og miljøvirknin- ger. Man vil bestræbe sig på at fremme integrering af nye forsyningskilder i de europæiske energinet og bidrage til styring af liberaliserede energimarkeder og til deres støtte. FTU-prioriteter: intelligente energitransport- og -distributionssystemer; transport af gas over store afstande; optimerede netstyrings- og -kontrolsystemer; gennemførelse af optimal ydelse for elektricitet, gas, opvarmning og klimasystemer i byer; superledninger. — Energioplagringsteknikker i makro- og mikrostørrelse Målet er at forbedre energioplagringseffektiviteten; i makrostørrelse drejer det sig om at optimere fordelene ved skiftende vedvarende energikilder; i mesostørrelse drejer det sig om færdigudvikling af ikkeforurenende køretøjer og i mikrostørrelse om aktioner, der yderligere skal reducere elektroniske anordningers størrelse. FTU-prioriteter: pålidelige og økonomisk rentable energioplagringsteknikker, herunder flydende naturgas og flydende gas, H2, avancerede batterier, såvel i makrostørrelse som i mikrostørrelse, for stationære og mobile anvendelser. — Højeffektive teknikker til efterforskning efter, udvinding og produktion af fossile brændsler Målet her er at forbedre kortlægningen af de i EU disponible energikilder og at optimere udnyttelsen heraf og reducere omkostningerne og miljøvirkningerne ved produktionen heraf ved at udvikle teknikker, der er mere konkurrencedygtige på verdensmarkederne. FTU-prioriteter: Forbedrede værktøjer til individualisering og forvaltning af forekomster af fossile brændsler; teknologi til kulbrinteproduktion, navnlig i vanskelige områder og på havbunden; nedbrin- gelse af miljøvirkninger og avancerede udvindingsteknikker for kulbrinter, herunder dem med vidtræk- kende anvendelser, f. eks. til geotermisk energi; udvinding af kulbrinter i kultag. — Forbedring af nye og vedvarende energikilders ydeevne Målet er at sikre en så bred som mulig anvendelse af vedvarende energikilder ved at reducere omkostningerne ved deres anvendelse til energiproduktion og ved at uddybe vort kendskab til disponible vedvarende energiressourcer i Europa, ved at forbedre teknikkernes effektivitet og ved at reducere fabrikationsomkostningerne. FTU-prioriteter: udnyttelse af biomasse og forvaltning af affald som energiressource; forbedring af fotovoltaiske cellers og vindmotorers ydeevne; reduktion af produktionsomkostningerne ved teknikkerne for vedvarende energi (f. eks. turbineskovlblade, fotovoltaiske moduler). — Udarbejdelse af scenarier vedrørende teknikker i forbindelse med forsyning og efterspørgsel i økonomi- ske/miljømæssige/energimæssige systemer og deres indbyrdes påvirkninger, og analyse af alle energikil- ders rentabilitet (baseret på omkostningerne i hele kredsløbet) og ydeevne Målet er at udarbejde strategier for energiproduktion og -anvendelse, for indførelse af ny energiteknologi og udarbejdelse af politik. FTU-prioriteter: analyse af scenarier på lang og kort sigt, på verdensplan, fællesskabsplan og regionalt plan, af udbud og efterspørgsel i forbindelse med økonomisk udvikling og samfundsmæssige og miljømæssige behov; modelopstilling og analyse af de førte politikkers virkninger; global vurdering af energimarkeder og af de teknologiske følger i betragtning af de liberaliserede energimarkeder. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER i) Indsats i forbindelse med naturkatastrofer og større teknologiske uheld FTU-mål og -prioriteter Målet er — takket være en bedre forståelse af processer, mekanismer og begivenheder, der er årsag til naturskabte og teknologiske farer — at udarbejde teknikker og metoder til evaluering af miljøvirkninger, 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/61 forudsigelse, forebyggelse, vurdering og nedbringelse af farer. De iværksatte aktiviteter sigter ligeledes mod at støtte udvikling af forbedrede hjælpesystemer for beslutningstagning samt evaluerings- og validerings- værktøjer til vurdering af uheldsfølger og til alarmberedskab. FTU-prioriteter: bestemmelse og analyse af faktorer, der øger naturskabte farer: udvikling og forbedring af metoder, modeller og værktøjer til vurdering af farer og sårbarhed, navnlig med kvantificering af det nuværende og fremtidige fareniveau; udvikling af effektive værktøjer og metoder til informationsstyring; udvikling af innovative metoder og teknikker til bekæmpelse af katastrofer og mindskelse af deres følger; forbedring af farlige anlægs driftssikkerhed. ii) Satellitteknologi til jordobservation (1) FTU-mål og -prioriteter Det strategiske mål består i at etablere en bæredygtig europæisk operationel jordobservationskapacitet fra rummet, der gør det muligt at forbedre vor forståelse af planeten, beskytte vores naturarv mere effektivt, bedre forvalte ressourcerne og mindske de største farer. Denne FTU-aktion vil munde ud i anvendelser, produkter og tjenester, der hviler på jordobservation med henblik på miljøovervågning og ressourceforvalt- ning og arealanvendelse. Den skal især opfylde behovene fra en større brugergruppe, og især behovene hos medlemsstaternes myndigheder. Jordobservation vil således i givet fald blive naturligt integreret i tilknyttede teknikker, såsom teledetektion fra luften, rumtelekommunikation, navigation og systemer for geografisk information. De nedenfor anførte aktiviteter iværksættes som højeste prioritet, navnlig i forbindelse med projektet for »Jordobservationscenter«. FTU-prioriteter: innoverende pilotanvendelser og metodologisk forskning med det sigte at gøre de aktiviteter, der udføres på fællesskabsaktionens prioriterede områder, mere effektive; undersøgelse af tekniske, juridiske og økonomiske aspekter; undersøgelse af behov og gennemførlighedsstudier med henblik på at kortlægge de specifikationer, der gælder for de nye tjenester og opgaver; opstilling af nye scenarier med henblik på udarbejdelse af autonome operationelle tjenester; fremstøds-, uddannelses- og undervisning- skampagner for at forbedre anvendelsen af data fra jordobservation og fra nuværende og fremtidige informationskilder. iii) Socioøkonomiske aspekter af miljøændringer set ud fra bæredygtig udvikling FTU-mål og -prioriteter Det overordnede mål er at etablere et solidt videnskabeligt grundlag for opstilling af modeller for bæredygtig udvikling og fremme anvendelsen heraf. Aktiviteterne vil ligeledes sigte mod at lette integrerin- gen af hensyntagen til bæredygtig udvikling i de vigtigste af Fællesskabets sektorpolitikker, f. eks. inden for industri, transport, turisme osv. samt i det femte rammeprograms nøgleaktioner. For at få denne integrering til at lykkes, er det nødvendigt at opregne og vurdere de fundamentale vekselvirkninger mellem faktorer såsom de samfundsøkonomiske kræfter, der fører til teknologiske ændringer, økonomiens globalisering, samfundsadfærd og miljøændringer og deres samfundsøkonomiske følger. Effektiv anvendelse af denne viden til udarbejdelse af sektorpolitikker afhænger af udvikling og afpudsning af avancerede strategiske metoder og værktøjer. FTU-prioriteter: fortegnelse over og vurdering af de grundlæggende vekselvirkninger mellem samfundsøko- nomisk udvikling og miljøændringer, vurdering af dynamikken og hændelserne set fra et strategisk, institutionelt og demografisk synspunkt, men også som produktion og forbrug, teknologisk udvikling, distribution, sikkerhed, kultur og etik. Udvikling og anvendelse af metoder og værktøjer til integrering og fremme af økonomiske, sociale og miljømæssige mål; beskrivelse og måling af ydeevne inden for bæredygtig (1) De aktiviteter i forbindelse med rumteknologi, der udføres inden for de forskellige programmer, koordineres centralt. C 260/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 udvikling, udvikling af indikatorer for bæredygtig udvikling og analyse af »økologiske aftryk«. Udarbejdelse og sammenlignende vurdering af forskellige indfaldvinkler til økologisk effektivitet, og navnlig rationel ressourceanvendelse og industriel økologi; bæredygtigt forbrug; principper for god miljøforvaltning med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling. iv) Undersøgelse af energiens socioøkonomiske aspekter set ud fra bæredygtig udvikling (virkninger for samfundet, økonomien og beskæftigelsen) FTU-mål og -prioriteter Målet består i at udvikle og anvende værktøjer til evaluering og opfølgning af samfundsøkonomiske aspekter af energiteknologi, -systemer og -tjenester ved at følge en fremgangsmåde benævnt »teknologisk evaluering« på projektplan og en fremgangsmåde med »global systemorienteret analyse« ud fra et meget mere alment synspunkt. FTU-prioriteter: hvad angår teknologisk evaluering: den sociale dimension (adfærd, accept), innovationsdi- mensionen, og navnlig »befal og kontroller«-foranstaltninger og virkningerne af andre sektorpolitikker, vurdering af eksterne virkninger og når de internaliseres, og endelig den sammenlignende vurdering; hvad angår den systemorienterede analyse: forståelse af forbindelserne mellem energi, miljø, teknologi og økonomisk vækst under hensyntagen til samfundsværdier og naturgivne og menneskeskabte ressourcer. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR Mål — Tilskynde til transnational anvendelse af offentlige og private infrastrukturer, der opfylder væsentlige behov for bedre at udnytte dem, undgå fordobling heraf og opfylde de nye højtprioriterede behov, der opstår. Aktiviteter For at øge den europæiske merværdi og optimere de iværksatte bestræbelser vil fællesskabsstøtten blive koncentreret om: — transnational koordinering, integreret forvaltning af specifikke driftsaspekter, og adgang til og forbed- ring af eksisterende infrastrukturer — koordinering og komplementaritet af de nationale og multinationale tiltag med henblik på at skabe de på europæisk plan nødvendige infrastrukturer — netværksdannelse mellem forsker- og brugersamfund gennem projekter for forskning og specifikke uddannelsesaktiviteter centreret om passende infrastrukturer eller om samarbejde mellem flere partnere med henblik på at oprette en integreret serviceenhed — udbygget overensstemmelse mellem diverse systemer, der muliggør hurtig og effektiv integrering af infrastrukturer og ressourcer. Infrastrukturer Støtteinfrastrukturer, der skal muliggøre evaluering og observation af jordens miljø (såsom oceanerne) for at forbedre forudsigelse af naturkatastrofer og globale ændringer, vil bl. a. omfatte: — anlæg til forskning af klima og globale ændringer: klimaprognosecentre, superdatamater, arkiveringsin- frastrukturer, centraler for integreret behandling, databaser om klima og globale ændringer, simulerings- kamre, landbaserede og luftbårne stationer til observation af atmosfæren, anordninger og net til overvågning af palæomiljømæssige oplysninger, taksonomi 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/63 — havforskningsanlæg: baser for marine data, indsamling af marine prøveudtagninger, taksonomianlæg, forsøgsbassiner, forskningsfartøjer, prognosecentre, bemandede, robotbaserede og automatiserede obser- vationssystemer — forskningsanlæg for naturkatastrofer: anlæg og net, der er væsentlige for data vedrørende jordskælv, oversvømmelser, stormfloder, uvejr, jordskred, vulkanudbrud og skovbrande. BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, der er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne består navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige eller tekniske sammenkomster — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik på at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel — uddannelse i forbindelse med FTU relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-stipendierne — støtte til oplysnings- og støtteaktiviteter til fordel for forskningsaktører, herunder SMV, inklusive udbygningen af det internationale videnskabelige samarbejde — støtte til fremme af fælles strukturer og til datakompatibilitet samt til standardisering, behandling, forvaltning og udveksling af data — brug af ekstern ekspertviden til indførelse af og adgang til tjenester og net med henblik på information om, bistand til eller fremme af forskning og innovation. 2. Sats for finansiel deltagelse Når det drejer sig om FTU-projekter, demonstrationsprojekter og integrerede projekter er omkostningerne ved brugen af forskningsfartøjer, sø- og luftfartøjer/anlæg støtteberettigede. Disse omkostninger vil blive nærmere gennemgået i arbejdsprogrammet. 3. Supplerende bestemmelser vedrørende reglerne for deltagelse Dette program står også åbent for deltagelse på projektbasis fra retlige enheder etableret i tredjelande og fra internationale organisationer, forudsat at deres deltagelse yder et væsentligt bidrag til programmets gennemførelse. C 260/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Disse enheder og disse internationale organisationer vil undtagelsesvis kunne modtage et finansielt bidrag, såfremt deres deltagelse indebærer en fordel og en merværdi med henblik på at nå programmets mål. 4. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af Rådets afgørelse 98/. /Euratom om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002) — andre europæiske forskningsrammer som Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen, som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfondene og EIB samt programmerne på miljø- og energiområderne. Samordningen består i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig munder ud i: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemfø- relse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og formidling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særprogram og et program for forskning og uddannelse


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1202/98 af 10. juni 1998 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 42. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: L 166/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 6. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1202/98 af 10. juni 1998 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 42. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1408/97 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/ 96 (2), særlig artikel 17, stk. 5, andet afsnit, litra b), og og den forventede udvikling p(cid:134) markedet for sukker i Fællesskabet og p(cid:134) verdensmarkedet; efter gennemgang af tilbuddene bør de bestemmelser, der er nævnt i artikel 1, fastsættes for den 42. dellicitation; Forvaltningskomit(cid:130)en for Sukker har ikke afgivet udta- lelse inden for den af formanden fastsatte frist (cid:190) ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1408/97 af 22. juli 1997 om en løbende licitation med henblik p(cid:134) fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt foranstaltes dellicitationer med henblik p(cid:134) eksport af dette sukker; sukker (3), i henhold til bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forord- ning (EF) nr. 1408/97, fastsættes der i p(cid:134)kommende tilfælde for den p(cid:134)gældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen Artikel 1 For den 42. dellicitation for hvidt sukker, ifølge forord- ning (EF) nr. 1408/97, fastsættes maksimumseksportresti- tutionen til 47,800 ECU/100 kg. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 11. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 194 af 23. 7. 1997, s. 16


title: Règlement (CE) nº 1205/98 de la Commission du 10 juin 1998 fixant le montant de l'acompte sur le coût de l'écoulement de certains produits de distillation de vins pour 1999

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

formats: html pdf print

text: L 166/34 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 6. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1205/98 DE LA COMMISSION du 10 juin 1998 fixant le montant de l’acompte sur le co(cid:150)t de l’(cid:130)coulement de certains produits de distillation de vins pour 1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 822/87 du Conseil du 16 mars 1987 portant organisation commune du march(cid:130) vitivini- cole (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2087/97 (2), et notamment son article 37, paragraphe 2, consid(cid:130)rant que, en ce qui concerne les alcools provenant des distillations de vins vis(cid:130)es aux articles 35 et 36 du r(cid:138)glement (CEE) no 822/87, le Fonds europ(cid:130)en d’orienta- tion et de garantie agricole (FEOGA) ne prend en charge que les co(cid:150)ts r(cid:130)sultant de leur (cid:130)coulement; qu’il convient par cons(cid:130)quent de fixer le montant de l’acompte sur le co(cid:150)t de l’(cid:130)coulement de ces produits en tenant compte de la d(cid:130)pr(cid:130)ciation similaire dont sont affect(cid:130)s les alcools provenant de la distillation vis(cid:130)e (cid:133) l’article 39 du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 822/87, d’un coefficient sur la valeur des achats effectu(cid:130)s par les organismes d’intervention. Ce coefficient est fix(cid:130) (cid:133) 0,70 pour l’exercice 1999. Article 2 Les montants des d(cid:130)penses ainsi d(cid:130)termin(cid:130)s sont commu- niqu(cid:130)s (cid:133) la Commission dans le cadre des d(cid:130)clarations (cid:130)tablies en vertu du r(cid:138)glement (CE) no 296/96 de la Commission (3). Article 3 A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le septi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le montant de l’acompte sur le co(cid:150)t de l’(cid:130)coulement des produits de distillation pr(cid:130)vus aux articles 35 et 36 du r(cid:138)glement (CEE) no 822/87 est d(cid:130)termin(cid:130) par l’application Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est applicable (cid:133) partir du 1er octobre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 84 du 27. 3. 1987, p. 1. (2) JO L 292 du 25. 10. 1997, p. 1. (3) JO L 39 du 17. 2. 1996, p. 5


title: Komisjoni otsus, 10. juuni 1998, millega muudetakse otsust 97/830/EÜ eritingimuste kehtestamise kohta Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatud pistaatsiapähklitoodete impordile (teatavaks tehtud numbri K(1998) 1509 all)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
Iran
food inspection
foodstuffs legislation
import policy
nut
public health

text: 30 ET Euroopa Liidu Teataja 31998D0400 20. 6. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI OTSUS, 10. juuni 1998, 11/29. kd L 176/37 millega muudetakse otsust 97/830/EÜ eritingimuste kehtestamise kohta Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatud pistaatsiapähklitoodete impordile (teatavaks tehtud numbri K(1998) 1509 all) (EMPs kohaldatav tekst) (98/400/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/43/EMÜ toiduainete hügieeni kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1, olles konsulteerinud liikmesriikidega ning arvestades, et: otsuses 97/830/EÜ (2) võttis komisjon vastu meetmed, millega kehtestati eritingimused Iraanist pärinevate või sealt saadetud pistaatsiapähklite ja teatud pistaatsiapähklitoodete impordile; ülalnimetatud otsuse II lisasse tuleb lisada Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia ja Austria piiriületuspunktid, mille kaudu võib Iraanist pärinevaid või sealt saadetud pistaatsiapähkleid ja teatud pistaatsiapähklitooteid importida; selguse huvides tuleks II lisa asendada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Otsuse 97/830/EÜ II lisa asendatakse järgmisega: Artikkel 1 “II LISA Loetelu piiriületuspunktidest, mille kaudu on lubatud Iraanist pärinevaid või sealt saadetud pistaatsiapähkleid või pistaatsiapähklitooteid Euroopa Ühendusse importida BELGIA TAANI SAKSAMAA Liikmesriik Piiriületuspunkt Antwerpen Kõik Taani sadamad ja lennujaamad ning kõik piiripunktid HZA HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein-Autobahn, HZA Stuttgart – ZA Flughafen, HZA München-Flughafen, HZA Hof – ZA Schirnding, HZA Weiden – ZA Furth im Wald- Schafberg, HZA Weiden – ZA Waidhaus-Autobahn, Bezirksamt Reinickendorf von Berlin, Abteilung Finanzen, Wirtschaft and Kultur, Veterinär- and Lebensmittelauf- sichtsamt, Grenzkontrollstelle, HZA Frankfurt (Oder) – ZA Autobahn, HZA Cottbus – ZA Forst-Autobahn, HZA Bremen – ZA Neustädter Hafen, HZA Bremerhaven – ZA Container Terminal, HZA Bremerhaven – ZA Rotersand, HZA Hamburg- Freihafen-Abfertigungsstelle, Ericus- Abfertigungsstelle Südbahnhof, HZA Hamburg- Freihafen – ZA Köhlfleetdamm, HZA Hamburg-St. Annen – ZA Altona, HZA Hamburg-Waltershof- Abfertigungsstelle, HZA Hamburg-Waltershof – ZA Flughafen, HZA Frankfurt am Main-Flughafen, HZA Braunschweig-Abfertigungsstelle, HZA Hannover- Abfertigungsstelle, HZA Lüneburg – ZA Stade, Stadtverwaltung Dresden, Lebensmittelüberwachungs- und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Dresden- Friedrichstadt Weisseritzkreis, Lebensmittelüberwachungs- und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle (für Straßentrans- port), Landratsamt Niederschlesischer Oberlausitzkreis Lebensmittelüberwachungs- and Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Ludwigsdorf (für Straßentransport), HZA Itze- hoe – ZA Pinneberg Hamburg-Freihafen Bahntransport), Landratsamt (für ZA – (1) EÜT L 175, 19. 7. 1993, lk 1. (2) EÜT L 343, 11. 12. 1997, lk 30. 11/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 Liikmesriik Piiriületuspunkt KREEKA HISPAANIA Αθήνα, Πειραιάς, Ελευσίνα, Αερολιμένας, Αθηνών, Θεσσαλονίκη, Βόλος, Πάτρα, Ηράκλειο Κρήτης, Αερολιμένας Κρήτης, Εύζωνοι, Ειδομένη, Ορμένιο, Κήποι, Κακαβιά, Νίκη, Προμαχώνας, Πύθιο, Ηγουμενίτσα, Κρυσταλλοπηγή Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almería (Aeropuerto, Puerto), Bar- celona (Aeropuerto, Puerto), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cádiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Gijón (Aeropuerto, Puerto), Huelva (Puerto), La Coruña-Santiago de Com- postela (Aeropuerto, Puerto), Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid-Barajas (Aeropuerto), Málaga (Aeropuerto, Puerto), Palma de Mallorca (Aero- puerto), Pasajes-Irún (Aeropuerto, Puerto), Santa Cruz de Tenerife (Aeropuerto, Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo-Villagareia (Aeropuerto), Marín (Puerto), Vitoria (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto) PRANTSUSMAA Marseille (Bouches-du-Rhône) Le Havre (Seine-Maritime) IIRIMAA ITAALIA Kõik sadamad, lennujaamad ja piiripunktid Ufficio Sanità marittima ed aerea di Ancona Ufficio Sanità marittima ed aerea di Bari Ufficio Sanità marittima ed aerea di Genova Ufficio Sanità marittima di Livorno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Napoli Ufficio Sanità marittima di Ravenna Ufficio Sanità marittima di Salerno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Trieste Dogana di Fernetti-Interporto Monrupino (Trieste) LUKSEMBURG Centre douanier, Croix de Gasperich, Luxembourg HOLLAND AUSTRIA PORTUGAL SOOME ROOTSI ÜHENDKUNINGRIIK Rotterdam HZA Graz, Nickelsdorf, Spielfeld, HZA Wien Lisboa Helsinki Göteborg La Manche’i tunneli terminal, Dover, Felixstowe, Gatwicki lennujaam, Goole Gran- gemouth, Harwich, Heathrow’ lennujaam, Heysham, Hull, Immingham, Ipswich, King’s Lynn, Leith, Liverpool, London (sealhulgas Tilbury ja Thamesport), Manches- teri lennujaam, Manchesteri konteinerisadam, Manchester (sealhulgas Ellesmere’i sadam), Middlesbrough, Newhaven, Poole, Shoreham, Southampton. ” Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 10. juuni 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN


title: Reglamento (CE) n° 1200/98 de la Comisión de 10 de junio de 1998 por el que se fan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 166/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 6. 98 REGLAMENTO (CE) No 1200/98 DE LA COMISIÓN de 10 de junio de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1599/ 96 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (3) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 1422/95 esta- blece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denominado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comi- sión (4); que este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencionada en el artículo 1 del citado Regla- mento; Considerando que el precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comu- nidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcu- larse a partir de las posibilidades de compra más favora- bles en el mercado mundial, establecidas sobre la base de las cotizaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo; que la calidad tipo de la melaza quedó establecida en el Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, para la observación de las posibili- dades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas realizadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las operaciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conoci- miento la Comisión, ya sea a través de los Estados miem- bros o por sus propios medios; que, al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/ 68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que la Comisión no debe tener en cuenta la citada información cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indi- cado en la oferta únicamente se refiera a una pequeña (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. (3) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. cantidad no representativa del mercado; que, asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representativos de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que, con objeto de obtener datos compara- bles relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o dismi- nuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la aplicación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficiente- mente representativos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considera- bles del precio representativo; Considerando que, cuando exista una diferencia entre el precio desencadenante del producto de que se trate y el precio representativo, deberán fijarse derechos de impor- tación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95; que, en caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/ 95, es preciso fijar importes específicos para estos dere- chos; Considerando que la aplicación de las presentes disposi- ciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicionales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el Anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplicables en la importación de los productos mencio- nados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el Anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 11 de junio de 1998. 11. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 166/7 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de junio de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión ANEXO al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar Código NC Importe en ecus del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho adicional por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de productos (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,95 8,27 0,05 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos