title: Padomes Direktīva 98/41/EK (1998. gada 18. jūnijs) par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām

text: 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 127 31998L0041 2. 7. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 188/35 PADOMES DIREKTĪVA 98/41/EK (1998. gada 18. jūnijs) par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), rīkojoties cedūru (3), saskaņā ar Līguma 189. c pantā izklāstīto pro- (1) (2) (3) (4) tā kā atbilstīgi kopējai jāveic papildu pasākumi, lai uzlabotu jūras transporta drošību; transporta politikai ir tā kā Kopiena ir nopietni norūpējusies par kuģošanas negadījumiem, kuros iesaistīti pasažieru kuģi un kuri izraisījuši milzīgus cilvēku upurus, jo īpaši par Herald of Free Enterprise un Estonia negadījumiem; tā kā personām, kas Kopienā izmanto pasažieru kuģus un ātrgaitas pasažieru kuģus, tiesības saņemt un paļauties, ka saņems attiecīga līmeņa drošību un pienācīgu informāci- jas sistēmu, kas sekmē meklēšanas un glābšanas darbus un negadījuma seku efektīvu likvidēšanu; ir tā kā ir jānodrošina tas, ka pasažieru skaits uz kuģa nepārsniedz skaitu, kam kuģis un tā drošības ierīces ir sertificētas; tā kā sabiedrībām ir jāspēj informēt meklēša- nas un glābšanas dienestus par negadījuma piemeklēto personu skaitu; informācija par pasažieriem un apkalpi ir tā kā lai sekmētu meklēšanas un glābšanas darbus vajadzīga, t. i. , cietušo un negadījuma seku efektīvu likvidēšanu, personu identificēšanu, lielāku skaidrību par attiecīga- jiem juridiskajiem jautājumiem un izglābto personu atbilstīgāku medicīnisko aprūpi; tā kā šāda informācija radiniekiem un citām ieinteresētajām personām aiztaupīs nevajadzīgas raizes par personām uz pasažieru kuģiem, jūras negadījumos, kuri notikuši ūdeņos, kas iesaistīti par kuriem dalībvalstis atbild saskaņā ar 1979. gada Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras (SAR); tā kā tādēļ pasažieri kuģa atiešanas; ir jāuzskaita un jāreģistrē pirms tā kā III nodaļa Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību jūrā (SOLAS konvencija) paredz visu to personu uzskaiti un reģistrāciju, kuras attiecīgi no 1997. gada 1. jūlija un 1999. gada 1. janvāra ceļo ar pasažieru kuģiem, kas veic starptautiskos reisus, ļaujot administrācijām no minētajām prasībām un no reģis- trēšanas prasības atbrīvot pasažieru kuģus, kas kuģo aiz- sargātos ūdeņos, ja šādu kuģu plānoto braucienu dēļ tiem praktiski nav iespējas sagatavot tādus reģistrus; tā kā minētā SOLAS konvencijas nodaļa netiek piemērota vietējiem braucieniem un būtisku jautājumu interpretā- ciju atstāj katras dalībvalsts ziņā; tā kā šī direktīva ir saskaņā ar dalībvalstu tiesībām izvirzīt pasažieru kuģiem, kas kuģo uz to ostām vai no tām, prasības, kas ir stingrākas par tām, kas noteiktas SOLAS konvencijā; tā kā, ņemot vērā jūras pasažieru transporta nozīmi iekšējā tirgū, rīcība Kopienas līmenī ir efektīvākais risinā- jums, kā Kopienā sasniegt vispārējo obligāto kuģu drošī- bas līmeni; tā kā, ņemot vērā proporcionalitātes principu, Padomes direktīva ir attiecīgais jo tas nodrošina kopējo drošības normu vienādu un obligātu piemērojumu, atstājot katras dalībvalsts ziņā lemt, kurš no izpildes līdzekļiem labāk piemērots tās iekšējai sis- tēmai; juridiskais dokuments, (5) (6) (7) (8) (9) (1) OV C 31, 31. 1. 1997. , 5. lpp. un OV C 275, 11. 9. 1997. , 7. lpp. (2) OV C 206, 7. 7. 1997. , 111. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1997. gada 29. maija atzinums (OV C 138, lpp. ), Padomes 1997. gada 1. decembra kopējā lpp. ), un Eiropas Parlamenta 16. 6. 1998. , 31. nostāja (OV C 23, 23. 1. 1998. , 17. 1998. gada 11. marta lēmums (OV C 104, 6. 4. 1998. ). (10) tā kā dalībvalsts var pārliecināties, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu, un sabiedrības, kas tos izmanto, atbilst attiecīgiem drošības noteikumiem; tā kā minētos notei- kumus nevajadzētu piemērot kuģiem, kas nodrošina satiksmi starp trešo valstu ostām; tā kā uz šādu satiksmi attiecas SOLAS konvencijas noteikumi; 128 (11) (12) (13) (14) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. tā kā vienīgā iespēja, kā dalībvalstis var nodrošināt drošību un negadījumu seku efektīvu likvidēšanu attiecībā uz visiem tiem pasažieru kuģiem, kas neatkarīgi no to karoga veic vai vēlas veikt reisus no to ostām, ir noteikt, ka kuģi drīkst izbraukt no to ostām vienīgi tad, ja izpildīti attiecīgie noteikumi; tā kā atbrīvojumu piešķi- ršanu attiecībā uz minētajiem noteikumiem nevar atstāt tikai karoga valsts ziņā, jo vienīgi ostas valsts var noteikt, kā vislabāk veikt meklēšanas un glābšanas dar- bus attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas ierodas kādā ostā vai izbrauc no tās; ir vajadzīgi, un datus vajadzētu nolūkiem, kam dati paturēt tikai uz ļoti īsu laiku, kas katrā ziņā nedrīkstētu pārsniegt laiku, kas vajadzīgs šīs direktīvas nolūkiem. (16) tā kā komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji, ir jāpalīdz Komisijai efektīvi piemērot šo direktīvu; tā kā komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 93/75/EEK (2) 12. pantu var veikt šo uzdevumu; (17) tā kā minētā komiteja var pielāgot dažus šīs direktīvas noteikumus, lai ņemtu vērā jaunākos SOLAS konvencijas grozījumus, kas stājušies spēkā, tā kā, lai saskaņotu drošības prasības un izvairītos no konkurences traucējumiem, dalībvalstis nedrīkst citu šajā direktīvā neminētu iemeslu dēļ pieļaut atbrīvojumus vai atkāpes no attiecīgajiem SOLAS konvencijas noteiku- miem attiecībā uz “informāciju par pasažieriem”, kas devušies braucienos, kuru sākums vai galapunkts ir Kopienas ostās; IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants ir traucējumiem, tā kā praktisku apsvērumu dēļ, kā arī, lai izvairītos no konkurences vienots vērtējums, nosakot reisus, kam visu uz kuģa esošo per- sonu reģistrācija būtu obligāta; tā kā divdesmit jūdžu attālums ir noteikts, ņemot vērā vispārējus principus un īpašus visu dalībvalstu apstiprinātus problēmu jautāju- mus; vajadzīgs tā kā īpašu ekspluatācijas apsvērumu dēļ to personu uzskaiti, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri šķērso Mesīnas šaurumu, var veikt, izmantojot metodi, kas būtu vienkāršāka par individuālu uzskaiti; tā kā dalībvalstīm būtu jābūt iespējai piešķirt dažus atvieglojumus attiecībā uz pienākumu darīt zināmu krastā personu skaitu uz pasažieru kuģiem, kas nodrošina īsus regulārus reisus vienīgi aizsargātos jūras apgabalos, kuri definēti šajā direktīvā; tā kā pasažieru kuģi, kas kursē vienīgi aiz- sargātos jūras apgabalos, rada mazāku risku un tāpēc tiem būtu jābūt iespējai izmantot atbrīvojumu; tā kā ir iespējams, ka attiecīgos apstākļos kuģošanas sabiedrībām nav praktiskas iespējas reģistrēt personas uz kuģa, un tāpēc var pieļaut atbrīvojumu attiecībā uz reģistrēšanas pienākumu saskaņā ar attiecīgiem apstākļiem un precīzi definētiem noteikumiem; Šīs direktīvas mērķis ir paaugstināt drošību un to pasažieru un apkalpes izglābšanas iespējas, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri veic reisus uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un nodrošināt to, ka paaugstinās meklēšanas un glābšanas darbu, kā arī jebkura negadījuma seku likvidēšanas efektivitāte. 2. pants Šajā direktīvā: — “personas” ir visas personas, kas atrodas uz kuģa, neatkarīgi no vecuma, — “pasažieru kuģis” ir jūras kuģis vai jūras ātrgaitas kuģis, kas var pārvadāt vairāk par 12 pasažieriem, — “ātrgaitas kuģis” ir ātrgaitas kuģis saskaņā ar definīciju 1974. gada SOLAS konvencijas X nodaļas 1. noteikumā, kas ir spēkā laikā, kad pieņemta šī direktīva, — “sabiedrība” ir pasažieru kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai ber- bouta fraktētājs, kam īpašnieks uzticējis atbildību par pasažieru kuģa ekspluatāciju; (15) jāsavāc un tā kā dati par konkrētām personām ir jāapstrādā saskaņā ar datu aizsardzības principiem, kas noteikti Direktīvā 95/46/EK (1); tā kā tad, kad informā- informētām par ciju vāc, personām būtu jābūt pilnīgi — “ISM kodekss” ir Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņo- juma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ko pieņē- musi Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ar 1993. gada 4. novembra asamblejas Rezolūciju A741(18), (1) OV L 281, 23. 11. 1995. , 31. lpp. (2) OV L 247, 5. 10. 1993. , 19. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 129 — “pasažieru reģistrators” ir atbildīgā persona krastā, ko sabiedrība izraudzījusi izpildīt ISM kodeksa uzliktos pienā- kumus, vai kāda cita persona krastā, ko sabiedrība izraudzī- jusi par personu, kuras uzdevums ir glabāt informāciju par personām, kas atrodas uz sabiedrības pasažieru kuģa, — uz kuģa esošo personu uzvārdi, — viņu vārdi vai iniciāļi, — viņu dzimums, — “atbildīgā iestāde” ir dalībvalsts kompetentā iestāde, kas atbild par meklēšanas un glābšanas darbiem vai negadījuma seku likvidēšanu, — “jūdze” ir 1 852 metri, — “aizsargāts jūras rajons” ir jūras rajons, kas ir aizsargāts no atklātas jūras ietekmes un kur kuģis nekad nav tālāk par sešām jūdzēm no vietas, kur kuģa avārijā cietušās personas varētu rast patvērumu un kur ir nodrošināts meklēšanas un glābšanas līdzekļu tuvums, — norāde par vecuma grupu (pieaugušais, bērns vai zīdainis), kurai pieder attiecīgā persona, vai vecums, vai dzimšanas gads, — pēc pasažiera pieprasījuma — informācija par īpašas aprūpes vai palīdzības nepieciešamību avārijas gadījumā. 2. Minētā informācija ir jāsavāc pirms kuģa izbraukšanas un ne vēlāk kā trīsdesmit minūtes pēc kuģa atiešanas jānosūta sabiedrības pasažieru reģistratoram vai sabiedrības reģistrācijas sistēmai krastā, kas veic to pašu uzdevumu. — “regulāra satiksme” ir atkārtoti nodrošinātu satiksmi starp divām vai vairākām ostām: reisi, ko kuģi veic, lai 6. pants a) saskaņā ar publicētu sarakstu, vai b) ar reisiem, kas ir tik regulāri vai bieži, ka tie veido atpazīstamas sistemātiskas sērijas, — “trešā valsts” ir jebkura valsts, kas nav dalībvalsts. 1. Dalībvalstis attiecībā uz katru pasažieru kuģi, kas kuģo ar to karogu un atiet no ostas, kas atrodas ārpus Kopienas, un kura brauciena galamērķis ir osta Kopienā, prasa attiecīgajai sabiedrībai nodrošināt to, lai tiktu sniegta 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā paredzētā informācija atbilstīgi 4. panta 2. punktam un 5. panta 2. punktam. 3. pants Šo direktīvu piemēro pasažieru kuģiem, izņemot: — karakuģus un karaspēka daļu transporta kuģus, un — jahtas izklaides braucieniem, ja vien tās nav nodrošinātas ar apkalpi un komerciāliem nolūkiem nepārvadā vairāk kā divpadsmit pasažierus. 4. pants 1. Visas personas, kas atrodas uz pasažieru kuģa, kurš izbrauc no ostas kādā dalībvalstī, uzskaita pirms minētā kuģa izbraukšanas. 2. Pirms pasažieru kuģis izbrauc no ostas, uz kuģa esošo personu skaitu dara zināmu pasažieru kuģa kapteinim, kā arī sabiedrības pasažieru reģistratoram vai sabiedrības reģistrācijas sistēmai krastā, kas veic to pašu uzdevumu. 2. Dalībvalstis attiecībā uz katru pasažieru kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu un atiet no ostas, kas atrodas ārpus Kopie- nas, un kura brauciena galamērķis ir osta Kopienā, prasa attiecīgajai tiktu savākta un saglabāta 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā paredzētā informācija tā, ka atbildīgā iestāde to var saņemt, ja tas ir vajadzīgs meklēšanas un glābšanas mērķiem un saistībā ar negadījuma sekām. sabiedrībai nodrošināt to, lai 3. Ja saskaņā ar attiecīgajiem SOLAS konvencijas noteiku- miem kāda dalībvalsts piešķir kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un ierodas ostā, kurš atrodas Kopienā, no ostas, kas atrodas ārpus Kopienas, atbrīvojumu vai izņēmuma statusu attiecībā uz informāciju par pasažieriem, tā šādi var rīkoties vienīgi saskaņā ar nosacījumiem, kas šajā direktīvā noteikti atbrīvojumiem vai izņēmumiem. 7. pants Pirms pasažieru kuģis izbrauc no ostas, kas atrodas kādā dalīb- valstī, lai personu skaits uz kuģa nepārsniegtu skaitu, ko pasažieru kuģis drīkst pārvadāt. tā kapteinis nodrošina, 8. pants 5. pants Katrai sabiedrībai, kas uzņemas atbildību par kāda pasažieru kuģa ekspluatāciju, ja to prasa 4. un 5. pants, ir pienākums 1. Par katru pasažieru kuģi, kas izbrauc no kādas dalībvalsts ostas un dodas tālāk par 20 jūdzēm no izbraukšanas punkta, ir jāreģistrē šādas ziņas: — attiecībā uz pasažieriem izveidot informācijas reģistrācijas jāatbilst kritērijiem, kas noteikti 11. sistēmu. Sistēmai pantā, 130 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. — izraudzīt pasažieru reģistratoru, kas ir atbildīgs par minētās ja notiek informācijas glabāšanu un nodošanu gadījumā, avārija, vai pēc negadījuma. Šā panta 2. punktā paredzētajos apstākļos piemēro šādu 3. procedūru: Sabiedrība nodrošina to, ka informācija, ko prasa šī direktīva, ir vienmēr viegli pieejama, lai to varētu nosūtīt atbildīgajai iestādei glābšanas un meklēšanas nolūkiem avārijas gadījumā vai pēc negadījuma. Saskaņā ar 5. pantu savāktos personu datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs šīs direktīvas nolūkiem. a) b) attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par piešķirtajiem atbrīvojumiem vai izņēmumiem attiecībā uz 4. un 5. panta svarīgākajiem noteikumiem un motivē šos lēmumus, norā- dot to iemeslus; ja sešos mēnešos pēc šāda paziņojuma Komisija ir secinā- jusi, ka lēmums nav pamatots vai ka tas var negatīvi ietekmēt konkurenci, tā, ievērojot 13. pantā paredzēto pro- cedūru, var prasīt, lai dalībvalsts groza vai atsauc savu lēmumu. lai Sabiedrība nodrošina, informācija par personām, kas paziņojušas par īpašas aprūpes vai palīdzības nepieciešamību avārijas gadījumā, tiktu pienācīgi reģistrēta un nosūtīta kaptei- nim pirms pasažieru kuģa izbraukšanas no ostas. 4. Regulāriem reisiem apgabalā, kur iespējamība piedzīvot lielus viļņus, kuru augstums pārsniedz divus metrus, gada laikā ir mazāka par 10 %, un 9. pants Dalībvalsts, no kuras ostas izbrauc pasažieru kuģis, var 1. samazināt 20 jūdžu attālumu, kas noteikts 5. pantā. Lēmumus samazināt minēto attālumu attiecībā uz braucieniem, kas notiek starp divām ostām dažādās dalībvalstīs, minētās dalībvalstis pieņem kopīgi. 2. a) Itālijas Republika, Ja ekspluatācijas apstākļu dēļ personas nevar saskaitīt individuāli, īstenojot 4. panta 1. punktu, attiecībā uz regulāriem reisiem, kas šķērso Mesīnas šaurumu, var pieņemt noteikumus, pēc kuriem uz skaits, personu maksimālais pasažieru kuģa, kuri transportē pasažieru vilcienu vagonus un ceļu transporta līdzekļus, nosakāms, pama- tojoties uz maksimālo pasažieru skaitu, kam paredzēti vilcienu vagoni un citi transporta līdzekļi uz kuģa. Šo noteikumu piemēro četrus gadus. Par katru termiņa pagarinājumu ar pieņem 3. punktu, ņemot vērā gūto pieredzi. pieļaujams lēmumu saskaņā kas b) Dalībvalstis pasažieru kuģus, kas izbrauc no ostām to teritorijā un kas kuģo vienīgi aizsargātos jūras rajonos, nodrošinot regulārus reisus, kuru laikā kuģis iebrauc ostās biežāk nekā reizi stundā, var atbrīvot no 4. panta 2. punktā noteiktā pienākuma uz kuģa esošo personu skaitu paziņot pasažieru reģistratoram, vai sabiedrības reģistrācijas sistēmai krastā, kas veic to pašu uzde- vumu. c) Pasažieru kuģus, kas kuģo vienīgi aizsargātos jūras rajo- nos, mērojot ceļu starp divām ostām vai izbraucot un atgriežoties vienā un tajā pašā ostā un starplaikā nepie- stājot citās ostās, dalībvalsts var atbrīvot no pienākuma, kas noteikts 5. pantā. — ja brauciens nepārsniedz aptuveni trīsdesmit jūdzes no izbraukšanas punkta, vai — ja reisa galvenais mērķis ir ikdienas vajadzībām nodrošināt regulāru satiksmi ar attāliem rajoniem, dalībvalsts, kuras osta ir izbraukšanas punkts pasažieru kuģim, kas veic vietējus reisus, vai divas dalībvalstis, starp kuru ostām pasažieru kuģis nodrošina satiksmi, var lūgt Komisiju, lai tā nosaka pilnīgu vai daļēju izņēmumu no prasības reģistrēt 5. panta 1. punktā norādīto informāciju, ja minētās dalībvalstis uzskata, ka sabiedrības nevar izpildīt šo prasību. Šajā nolūkā ir jāsniedz pierādījumi tam, ka šo prasību nevar izpildīt. Turklāt ir jāsniedz pierādījumi tam, ka rajonos, kur kursē šādi kuģi, tiek nodrošinātas krasta navigācijas kontroles sistēmas un uzticamas laika prognozes un ka ir pieejami Izņēmumi, kas pienācīgi un pietiekami glābšanas piešķirti saskaņā ar šo punktu, nedrīkst traucēt konkurenci. līdzekļi. Lēmumu pieņem saskaņā ar 13. pantā paredzēto procedūru. 5. Dalībvalstis neatbrīvo pasažieru kuģus un nepiešķir izņēmumus pasažieru kuģiem, kas izbrauc no to ostām un kuģo ar tādas trešās valsts karogu, kura ir SOLAS konvencijas līgumslēdzēja puse un kura saskaņā ar attiecīgiem SOLAS kon- vencijas noteikumiem nepiekrīt šādu atbrīvojumu piešķiršanai. 10. pants Saskaņā ar 8. pantu izveidotās reģistrācijas sistēmas dalīb- valstīm ir jāapstiprina. Dalībvalstis veic vismaz pārbaudes izlases kārtā attiecībā uz to, vai reģistrācijas sistēmas, kas to teritorijā izveidotas saskaņā ar šo direktīvu, darbojas pareizi. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 131 Katra dalībvalsts izraugās iestādi, kurai 8. pantā paredzētās sabiedrības nosūta informāciju, ko prasa šī direktīva. 14. pants 11. pants Lai izpildītu šīs direktīvas prasības, reģistrācijas sistēmām 1. jāatbilst šādiem funkcionāliem kritērijiem: i) salasāmība: Dalībvalstis nosaka sankcijas gadījumiem, ja pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka minētās sank- cijas piemēro. Šādi paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. prasītie dati ir jānosūta formātā, kas ir ērts lasīšanai, 15. pants ii) pieejamība: prasītajiem datiem ir jābūt tādiem, lai tie būtu ērti pieejami atbildīgajai sistēmā reģistrētā informācija, iestādei, uz ko attiecas iii) piemērotība: sistēmai ir jābūt tādai, lai pasažieriem, kas uzkāpj uz kuģa vai nokāpj no tā, neradītu nekādu neparedzētu aizkavēša- nos; iv) drošība: datiem ir jābūt pienācīgi aizsargātiem pret nejaušu vai neli- kumīgu iznīcināšanu vai pazaudēšanu un neatļautu gro- zīšanu, izpaušanu vai piekļuvi. Ir jāizvairās no sistēmu dažādības attiecībā uz vienu un 2. to pašu vai līdzīgu maršrutu. 12. pants 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1999. gada 1. janvārim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. 5. pantu piemēro ne vēlāk par 2000. gada 1. janvāri. 2. Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ir atsauce uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 3. Dalībvalstis Komisijai dara zināmus tos valsts tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komi- sija par to informē pārējās dalībvalstis. 16. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēša- nas. SOLAS konvencijas grozīšanas procedūras, Neskarot šo direktīvu var grozīt saskaņā ar 13. pantā paredzēto procedūru, lai nodrošinātu to, ka, ievērojot šo direktīvu un nepaplašinot tās darbības jomu, tiktu piemēroti tādi jaunākie SOLAS kon- vencijas grozījumi attiecībā uz reģistrācijas sistēmām, kas stājušies spēkā pēc šīs direktīvas pieņemšanas. 17. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1998. gada 18. Jūnijā 13. pants Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 93/75/EEK 12. panta 1. punktu. Komiteja darbojas saskaņā ar procedūru, kas noteikta minētā panta 2. un 3. punktā. Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. STRANG


title: Resolution on the outcome of the meeting of the European Council in Cardiff on 15-16 June 1998

eurovoc_concepts:
EU policy
European Council
economic policy

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1920/98 dell'on. Lutz GOEPEL alla Commissione. Identificazione degli equini

eurovoc_concepts:
animal disease
equidae
health certificate
health control
import
infectious disease

formats: html pdf print

text: C 31/100 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 5. 2. 1999 (1999/C 31/134) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1909/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (16 giugno 1998) Oggetto: Competenze della Commissione ai fini del coordinamento della politica di coesione economica, sociale e territoriale dell(cid:146)Europa Nella sua recente relazione A4-0206/98, il Parlamento europeo ha indicato che, sebbene il trattato non preveda espressamente competenze specifiche in materia di assetto territoriale, da alcune sue disposizioni si ricava che la Commissione ha un compito di controllo e di coordinamento degli effetti territoriali delle politiche comunitarie (articoli 129 B, 130 A, 130 B, 130 R e 130 S) nel quadro dell(cid:146)esercizio delle sue attribuzioni di iniziativa legislativa e delle sue competenze di esecuzione. Nel contempo tale relazione fa presente che dopo il Consiglio informale di Noordwijk la Commissione ha svolto un giro di consultazioni fra i suoi vari servizi da cui Ł emersa la convinzione che sia fattibile l(cid:146)istituzione di meccanismi interni permanenti di controllo, valutazione e coordinamento degli effetti territoriali in relazione ai diversi settori di azione della Comunit(cid:224). Potrebbe la Commissione far sapere quali misure ha adottato o intende adottare per adempiere il compito di cui sopra, specificando eventualmente le caratteristiche e il funzionamento di detti meccanismi? Potrebbe inoltre indicare in che misura si Ł tenuto conto di tale compito nell(cid:146)elaborazione delle proposte di riforma dei Fondi strutturali approvate dal Collegio dei Commissari lo scorso 18 marzo? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (15 luglio 1998) La Commissione sta attualmente preparando una relazione sull(cid:146)assetto territoriale e le politiche comunitarie. L(cid:146)obiettivo Ł quello di chiarire i meccanismi mediante i quali le politiche comunitarie possono farsi carico di questioni relative all(cid:146)assetto territoriale, di valutare se l(cid:146)approccio seguito dalla bozza di «Schema di sviluppo dello spazio europeo» pu(cid:242) fornire una serie di orientamenti per una migliore integrazione delle differenze territoriali nelle politiche settoriali, nonchØ di esaminare modelli di cooperazione e strumenti istituzionali atti a permettere che le politiche comunitarie tengano piø coerentemente conto delle problematiche territoriali. La relazione Ł preparata nell(cid:146)ambito di un(cid:146)attivit(cid:224) multidisciplinare sull(cid:146)assetto territoriale cui partecipano vari servizi della Commissione. Tale documento, che si prevede venga esaminato dalla Commissione all(cid:146)inizio del prossimo anno, costituir(cid:224) uno dei principali testi del Simposio sulla pianificazione territoriale, programmato per il febbraio 1999. Va anche precisato che tutti i servizi della Commissione responsabili delle singole politiche comunitarie collaborano alla preparazione dei seminari tematici transnazionali sull(cid:146)assetto territoriale. Le proposte di regolamento in materia di Fondi strutturali, approvate dalla Commissione il 18 marzo 1998 (1), prevedono in particolare che una delle tre iniziative comunitarie considerate riguardi la cooperazione tran- sfrontaliera, transnazionale ed interregionale e sia destinata a incentivare uno sviluppo e un assetto armonioso ed equilibrato del territorio europeo. Inoltre, studi o azioni innovative riguardanti l(cid:146)assetto territoriale potranno essere eventualmente avviati su iniziativa della Commissione. (1) COM(98) 131 def. (1999/C 31/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1920/98 di Lutz Goepel (PPE) alla Commissione (18 giugno 1998) Oggetto: Identificazione degli equini Le disposizioni esistenti a livello di UE in materia di identificazione degli equidi (direttiva 90/426 (1), direttiva 90/ 427 (2) e decisione 93/623 (3)) hanno principalmente un(cid:146)importanza di igiene veterinaria in relazione ai movimenti nazionali e intracomunitari. Nell(cid:146)interesse della tutela dei consumatori, appare opportuno suddividere i cavalli nelle categorie «cavalli destinati ad usi ricreativi» e «cavalli da macello». Per gli animali del primo gruppo potrebbe essere ammesso l(cid:146)uso di medicinali che sono invece vietati per gli animali destinati all(cid:146)alimentazione umana. Presupposto per tale suddivisione in categorie Ł l(cid:146)identificazione certa degli animali


title: Ψήφισμα σχετικά με τους νόμους περί βλασφημίας στο Πακιστάν

eurovoc_concepts:
Pakistan
domestic policy
religious group


title: 98/434/EG: Beschluss des Rates vom 18. Juni 1998 über das Übereinkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft, der Europäischen Weltraumorganisation und der Europäischen Organisation zur Sicherung der Luftfahrt über einen europäischen Beitrag zur Errichtung eines globalen Satellitennavigationssystems (GNSS)

eurovoc_concepts:
Eurocontrol
European Space Agency
agreement (EU)
air traffic
cooperation policy
satellite

text: 10. 7. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 194/15 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) RAT BESCHLUSS DES RATES vom 18. Juni 1998 (cid:129)ber das (cid:154)bereinkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, der Euro- p(cid:132)ischen Weltraumorganisation und der Europ(cid:132)ischen Organisation zur Siche- rung der Luftfahrt (cid:129)ber einen europ(cid:132)ischen Beitrag zur Errichtung eines globalen Satellitennavigationssystems (GNSS) (98/434/EG) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 75 Absatz 1, Artikel 84 Absatz 2 und Artikel 130 m in Verbindung mit Artikel 228, Absatz 2 Satz 1, Absatz 3 Unterabsatz 1 und Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission (1), nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments (2), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Gemeinschaft kann im Rahmen ihrer Zust(cid:132)ndig- keiten einen Beitrag zur Errichtung eines globalen Satelli- tennavigationssystems leisten. der zwischen Das (cid:154)bereinkommen Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, der Europ(cid:132)ischen Weltraumorganisation und der Europ(cid:132)ischen Organisation zur Sicherung der Luftfahrt (cid:129)ber einen europ(cid:132)ischen Beitrag zur Errichtung eines globalen Satellitennavigationssystems (GNSS) sollte genehmigt werden — BESCHLIESST: Artikel 1 der zwischen Das (cid:154)bereinkommen Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, der Europ(cid:132)ischen Weltraumorganisation und der Europ(cid:132)ischen Organisation zur Sicherung der Luftfahrt (cid:129)ber einen europ(cid:132)ischen Beitrag zur Errichtung eines globalen Satellitennavigationssystems (GNSS) wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt. Der Wortlaut des (cid:154)bereinkommens sowie seine techni- schen Anh(cid:132)nge sind diesem Beschluß beigef(cid:129)gt. Artikel 2 (1) Die Gemeinschaft wird in dem Gemischten Ausschuß gem(cid:132)ß Artikel 5 des (cid:154)bereinkommens von der Kommission vertreten. (2) In bezug auf Angelegenheiten, die unter Artikel 5 Absatz 4 des (cid:154)bereinkommens fallen, wird der Stand- punkt der Gemeinschaft vom Rat auf Vorschlag der Kommission festgelegt; in bezug auf Angelegenheiten, die unter Artikel 5 Abs(cid:132)tze 1, 2 und 3 fallen, wird der Stand- punkt der Gemeinschaft von der Kommission nach Anh(cid:148)rung eines Ausschusses, der sich aus Vertretern der Mitgliedstaaten zusammensetzt, festgelegt. (3) Die Kommission ist erm(cid:132)chtigt, (cid:142)nderungen gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 4 des (cid:154)bereinkommens im Namen der Gemeinschaft zu billigen. Artikel 3 Der Pr(cid:132)sident des Rates wird erm(cid:132)chtigt, die Person zu bestellen, die befugt ist, das (cid:154)bereinkommen im Namen der Gemeinschaft zu unterzeichnen. Geschehen zu Luxemburg am 18. Juni 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident G. STRANG (1) ABl. C 337 vom 7. 11. 1997, S. 37. (2) ABl. C 138 vom 4. 5. 1998


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-18 ta' Ġunju 1998 dwar il-konklużjoni ta' Ftehim dwar rikonoxximent reċiproku rigward assessment ta' konformità, ċertifikati u marki bejn il-Komunità Ewropea u l-Awstralja

eurovoc_concepts:
Australia
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
mutual recognition principle
quality label

text: 11/Vol. 29 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 97 31998D0508 L 229/1 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 17. 8. 1998 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tat-18 ta’ Ġunju 1998 dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim dwar rikonoxximent reċiproku rigward assessment ta’ konformità, ċertifikati u marki bejn il-Komunità Ewropea u l-Awstralja (98/508/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, inklużi l-Awstralja, Konġunti mehmuża miegħu, huma b’dan approvati il-Komunità Ewropea. l-Anness ta’ miegħu u d-Dikjarazzjonijiet f’isem Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 113 flimkien ma’ l-Artikolu 228(2), l-ewwel sentenza, u (3), l-ewwel subparagrafu, u l-Artikolu 228(4) ta’ l-istess, It-testi tal-Ftehim, l-Annessi u d-Dikjarazzjonijiet Konġunti huma mehmuża ma’ din id-Deċiżjoni. Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni, Artikolu 2 Billi l-Ftehim dwar rikonoxximent reċiproku rigward assessment ta’ konformità, ċertifikati u marki bejn il-Komunità Ewropea u l-Awstralja ġie nnegozjat u inizjalat fid-19 ta’ Lulju 1996 u għandu jiġi approvat; Il-President tal-Kunsill huwa b’dan awtorizzat sabiex jaħtar lill-persuni mogħtija l-jedd li jiffirmaw il-Ftehim sabiex jorbtu l-Komunità u jittrasmettu, f’isem il-Komunità, in-nota li għaliha jiddisponi l-Artikolu 14 tal-Ftehim (1). Billi ċerti responsabbilitajiet għall-implimentazzjoni ġew attribwiti lill-Kumitat Konġunt imwaqqaf mill-Ftehim, u b’ mod partikolari l-poter li jemendata ċerti aspettti ta’ l-Anness Settorali għall-istess; Artikolu 3 Billi għandhom jitwaqqfu proċeduri interni xierqa sabiex jassiku- raw il-funzjonament tajjeb tal-Ftehim, u billi huwa meħtieġ li l-Kummissjoni tingħata l-poter li tagħmel ċerti emendi tekniċi għall-Ftehim u tieħu ċerti deċiżjonijiet sabiex jiġi implimentat, IDDEĊIDA DAN LI ĠEJ: Artikolu 1 1. Il-Kummissjoni għandha tirrappreżenta lill-Komunità fil- Kumitat Konġunt skond kif jiddisponi l-Artikolu 12 tal-Ftehim, assistit mill-kumitat nnominat mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipproċedi, wara konsultazzjoni ma’ dan il-kumitat speċjali, bil-ħatra, notifiki, bdil ta’ informazzjoni u talbiet għall-verifikazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 8(2) u l-Arti- kolu 12(4)(c), (d) u (e) tal-Ftehim. speċjali 2. Il-posizzjoni tal-Komunità rigward id-deċiżjonijiet li jridu jit- tieħdu mill-Kumitat Konġunt għandha tiġi stabbilita, rigward Il-Ftehim dwar rikonoxximent reċiproku rigward assessment ta’ konformità, ċertifikati u marki bejn il-Komunità Ewropea u (1) Id-data tal-bidu fis-seħħ tal-Ftehim se tkun ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċċjali tal-Komunitajiet Ewropej. 98 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 29 l-emendi għas-Sezzjonijiet I sa IV ta’ l-Anness Settorali (L-Arti- kolu 12(4)(a) u (b) u (6) tal-Ftehim) u aċċertar ta’ konformità skond l-Artikolu 8 u l-Artikolu 12(6)(d) tal-Ftehim, mill- Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat speċjali imsemmi fl-1 paragrafu ta’ dan l-Artiklu. Artikolu 4 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fil-Ġurnal Uffiċċjali tal-Komunitajiet Ewropej. 3. F’kull każ ieħor, il-posizzjoni li tittieħed mill-Komunità fi ħdan il-Kunitat Konġunt għandha tiġi stabbilita mill-Kunsill li jaġixxi b’maġġoranza kkwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni. Magħmula fil-Lussemburgu, fit-18 ta’ Ġunju 1998. F’isem il-Kunsill Il-President G. STRANG


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1920/98 von Lutz GOEPEL an die Kommission. Kennzeichnung von Pferden

text: C 31/100 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 (1999/C 31/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1909/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (16. Juni 1998) Betrifft: Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission f(cid:252)r die Koordinierung der Politik des wirtschaftlichen, sozialen und territorialen Zusammenhalts Europas Das Europ(cid:228)ische Parlament hat in seinem j(cid:252)ngsten Bericht A4-0206/98 darauf hingewiesen, da(cid:223) trotz der Tatsache, da(cid:223) der Vertrag die Zust(cid:228)ndigkeit im Bereich der Raumordnung nicht ausdr(cid:252)cklich festlegt, aus einigen seiner Bestimmungen hervorgeht, da(cid:223) die Kommission im Rahmen der Aus(cid:252)bung ihrer Gesetzgebungs- und Ausf(cid:252)hrungsbefugnisse den Auftrag hat, die territorialen Auswirkungen der Gemeinschaftspolitiken (Art. 129B, 130A, 130B, 130R, 130S) zu (cid:252)berwachen und zu koordinieren. Ferner wird im genannten Bericht darauf hingewiesen, da(cid:223) die Kommission nach dem informellen Rat von Noordwijk eine Reihe interner Befragungen in ihren verschiedenen Dienststellen durchf(cid:252)hrte, die ergeben haben, da(cid:223) permanente Kontroll-, Evaluierungs- und Koordinationsmechanismen f(cid:252)r die territorialen Auswirkungen der verschiedenen Politiken der Gemeinschaft geschaffen werden k(cid:246)nnten. Kann die Kommission mitteilen, welche Ma(cid:223)nahmen sie getroffen hat oder zu treffen beabsichtigt, um diesem Auftrag gerecht zu werden, und welche Eigenschaften und Funktionsweise diese Mechanismen im Detail aufweisen? Kann die Kommission ferner mitteilen, in welchem Ma(cid:223)e dieser Auftrag bei der Ausarbeitung der Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r die Reform der Strukturfonds ber(cid:252)cksichtigt wurde, die vom Kollegium der Kommissionmitglieder am 18. Mai 1998 gebilligt worden sind? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (15. Juli 1998) Die Kommission bereitet zur Zeit einen Bericht (cid:252)ber Raumordnung und Gemeinschaftspolitiken vor. Dieser soll verdeutlichen, wie Fragen der Raumordnung in die Gemeinschaftspolitiken einbezogen werden, und eine Beurteilung erm(cid:246)glichen, ob die politischen Ziele des ersten Entwurfs des Europ(cid:228)ischen Raumentwicklungs- konzepts geeignete Leitlinien f(cid:252)r eine st(cid:228)rkere Ber(cid:252)cksichtigung der territorialen Unterschiede in den sektor- spezifischen Politiken sein k(cid:246)nnen. Au(cid:223)erdem werden Kooperationsmodelle und institutionelle Mechanismen entworfen, mit denen die Gemeinschaftspolitiken st(cid:228)rker mit der Raumordnung abgestimmt werden k(cid:246)nnen. Dieser Bericht wird im Rahmen der dienststellen(cid:252)bergreifenden Arbeit der Kommission im Bereich der Raumordnung erstellt. Er soll von der Kommission Anfang n(cid:228)chsten Jahres er(cid:246)rtert werden und wird einer der wichtigsten Beitr(cid:228)ge zum Forum zur Raumordnung sein, das f(cid:252)r Februar 1999 geplant ist. Au(cid:223)erdem sind die f(cid:252)r die verschiedenen Gemeinschaftspolitiken zust(cid:228)ndigen Dienststellen der Kommission eng an der Vorbereitung der thematischen, transnationalen Seminare zur Raumordnung beteiligt. In den Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r die Strukturfondsverordnungen, die die Kommission am 18. M(cid:228)rz 1998 (1) angenommen hat, ist vorgesehen, da(cid:223) eine der drei Gemeinschaftsinitiativen die transnationale, grenz(cid:252)bergreifende und interregionale Zusammenarbeit zur Stimulierung der wirtschaftlichen Entwicklung der Regionen sowie zur F(cid:246)rderung einer ausgewogenen und harmonischen europ(cid:228)ischen Raumordnung betreffen wird. Dar(cid:252)ber hinaus k(cid:246)nnen auf Initiative der Kommission spezifische Studien zu Fragen der Raumordnung durchgef(cid:252)hrt oder innovative Ma(cid:223)nahmen in diesem Bereich ergriffen werden. (1) KOM(98) 131 endg. (1999/C 31/135) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1920/98 von Lutz Goepel (PPE) an die Kommission (18. Juni 1998) Betrifft: Kennzeichnung von Pferden Die auf EU-Ebene existierenden Kennzeichnungsvorschriften f(cid:252)r Equiden (Richtlinie 90/426 (1), 90/427 (2) und 93/623 (3)) haben im nationalen und innergemeinschaftlichen Verkehr vor allem seuchenhygienische Bedeutung. Um dem Verbraucherschutz Rechnung zu tragen, erscheint eine Einteilung der Pferde in die Kategorien (cid:132)Hobbypferd(cid:147) und (cid:132)Schlachtpferd(cid:147) sinnvoll. F(cid:252)r erstere Gruppe k(cid:246)nnten Arzneimittel zug(cid:228)nglich gemacht werden, die f(cid:252)r ein Lebensmitteltier nicht angewendet werden d(cid:252)rfen. Voraussetzung f(cid:252)r die Kategorisierung ist eine zuverl(cid:228)ssige Kennzeichnung der Tiere


title: Decyzja Rady z dnia 18 czerwca 1998 r. w sprawie zawarcia między Wspólnotą Europejską a Australią Porozumienia w sprawie wzajemnego uznawania oceny, certyfikatów i oznakowania zgodności

text: 11/t. 29 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 97 31998D0508 L 229/1 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 17. 8. 1998 DECYZJA RADY z dnia 18 czerwca 1998 r. w sprawie zawarcia między Wspólnotą Europejską a Australią Porozumienia w sprawie wzajemnego uznawania oceny, certyfikatów i oznakowania zgodności (98/508/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uznawania oceny, certyfikatów i oznakowania zgodności oraz załączniki i wspólne deklaracje załączone do tego Porozumienia. uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 113 wraz z art. 228 ust. 2 zdanie pierw- sze i art. 228 ust. 3 akapit pierwszy oraz jego art. 228 ust. 4, Tekst Porozumienia, załączników i wspólnych deklaracji załączony jest do niniejszej decyzji. uwzględniając wniosek Komisji, a także mając na uwadze, co następuje: Porozumienie między Wspólnotą Europejską a Australią w spra- wie wzajemnego uznawania oceny, certyfikatów i oznakowania zgodności zostało wynegocjowane i parafowane dnia 19 lipca 1996 r. i powinno zostać zatwierdzone; niektóre zagadnienia w zakresie wykonywania zostały powie- rzone Wspólnemu Komitetowi ustanowionemu Porozumieniem, w szczególności uprawnienia do zmiany niektórych aspektów załączników sektorowych; należy ustanowić właściwe procedury wewnętrzne niezbędne do zapewnienia sprawnego funkcjonowania Porozumienia oraz konieczne jest upoważnienie Komisji do przeprowadzenia niektó- rych technicznych zmian w zakresie Porozumienia i do podejmo- wania niektórych rodzajów decyzji dotyczących jego wykonywania, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Artykuł 2 Przewodniczący Rady jest upoważniony do wyznaczenia osób umocowanych do podpisania Porozumienia, aby stało się ono wiążące dla Wspólnoty oraz do przekazania w imieniu Wspólnoty noty przewidzianej w art. 14 Porozumienia (1). Artykuł 3 1. Komisja, wspierana przez Komitet specjalny, wyznaczony przez Radę, reprezentuje Wspólnotę we Wspólnym Komitecie przewidzianym w art. 12 Porozumienia. Komisja po konsultacji z komitetem specjalnym podejmuje działania w zakresie wyzna- czania, powiadamiania, wymiany informacji i wniosków dotyczą- cych weryfikacji, które określone są w art. 8 ust. 2 i w art. 12 ust. 4 lit. c), d) i e) Porozumienia. 2. Stanowisko Wspólnoty w odniesieniu do decyzji, które mają zostać podjęte przez WspólnyKomitet, ustalane jest w odniesie- Niniejszym zatwierdza się w imieniu Wspólnoty Porozumienie między Wspólnotą Europejską a Australią w sprawie wzajemnego (1) Data wejścia w życie Porozumienia zostanie opublikowana w Dzien- niku Urzędowym Wspólnot Europejskich. 98 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 29 niu do zmian w sekcjach I–IV załączników sektorowych (art. 12 ust. 4 lit. a) i b) i art. 12 ust. 6 Porozumienia) oraz weryfikacji zgodności, zgodnie z art. 8 i 12 ust. 6 lit. d) Porozumienia przez Komisję po konsultacji ze specjalnym komitetem określonym w ust. 1 niniejszego artykułu. Artykuł 4 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. 3. We wszystkich pozostałych kwestiach stanowisko Wspólnoty w ramach Wspólnego Komitetu jest ustalane przez Radę stano- wiącą większością kwalifikowaną na wniosek Komisji. Sporządzono w Luksemburgu, dnia 18 czerwca 1998 r. W imieniu Rady G. STRANG Przewodniczący


title: Règlement (CE) n° 1271/98 de la Commission du 18 juin 1998 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 19. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 175/29 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1271/98 DE LA COMMISSION du 18 juin 1998 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1079/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), et notamment son article 4, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre vers tous les pays tiers a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1079/98 de la Commission (5); consid(cid:130)rant que l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 pr(cid:130)voit que, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de fixer une restitution maximale (cid:133) l’exportation, en tenant compte des crit(cid:138)res vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/ 95; que, dans ce cas, l’adjudication est attribu(cid:130)e (cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre se situe (cid:133) un niveau (cid:130)gal ou inf(cid:130)rieur (cid:133) la restitution maximale, ainsi qu’(cid:133) celui ou ceux des soumissionnaires dont l’offre porte sur une taxe (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 12 au 18 juin 1998, dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1079/98, la restitution maximale (cid:133) l’exportation de bl(cid:130) tendre est fix(cid:130)e (cid:133) 24,50 (cid:130)cus par tonne. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 19 juin 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 18 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 154 du 28. 5. 1998, p. 24


title: QUESTION ECRITE no 1933/98 de Esko SEPPÄNEN à la Commission. L'UE et la lutte contre les maladies des plantes

eurovoc_concepts:
South America
customs inspection
import
plant disease
plant health control
third country

text: 18. 1. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 13/119 (1999/C 13/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-1926/98 posØe par Armelle GuinebertiŁre (UPE) (cid:224) la Commission (18 juin 1998) Objet: Mesures d(cid:146)accompagnement dans le cadre de l(cid:146)abolition du secteur «duty-free» La dØcision de supprimer le secteur «duty-free» au 30 juin 1998 (directive 91/680/CEE (1) a ØtØ confirmØe par le refus du Conseil ECOFIN du 18 mai 1998 d(cid:146)accØder (cid:224) la demande irlandaise de rØaliser l(cid:146)Øtude d(cid:146)impact promise par Mme Scrivener, membre de la Commission, aux parlementaires europØens en 1992. Dont acte. Si l(cid:146)on peut s(cid:146)interroger sur une telle dØcision alors mŒme que l(cid:146)harmonisation fiscale est (cid:224) peine engagØe par les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE, on est en droit de se poser la question des outils nationaux et europØens qui devront venir soutenir la restructuration des filiŁres du duty-free. Je remercie la Commission de bien vouloir expliciter sa position: quels moyens entend-elle engager et selon l(cid:146)expertise de quels outils afin d(cid:146)accompagner l(cid:146)adaptation des secteurs qui bØnØficient du rØgime hors taxe? (1) JO L 376 du 31. 12. 1991, p. 1. RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (17 juillet 1998) La Commission tient a rappeler (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)il appartient aux (cid:201)tats membres d(cid:146)analyser les consØquences de l(cid:146)abolition des ventes hors taxes, le 30 juin 1999, telle que dØcidØe par le Conseil, (cid:224) l(cid:146)unanimitØ, en 1991. Il leur incombe de prendre, si nØcessaire, les mesures de soutien qu(cid:146)ils estimeront nØcessaires. Elle precise qu(cid:146)elle s(cid:146)est engagØe, le 19 mai 1998, devant le Conseil Ecofin, (cid:224) clarifier, par un document de travail, les instruments susceptibles d(cid:146)Œtre utilisØs par les (cid:201)tats membres en vue de pallier d(cid:146)Øventuelles difficultØs. L(cid:146)Ølaboration de ce document, qui retrace les mØcanismes existant sur le plan communautaire est actuellement en cours. Le Parlement sera bien entendu tenu informØ de ce dossier. (1999/C 13/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-1933/98 posØe par Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 juin 1998) Objet: L(cid:146)UE et la lutte contre les maladies des plantes Dans l(cid:146)Union europØenne, les maladies des animaux, notamment l(cid:146)ESB et la peste porcine, pour la prØvention desquelles des ressources budgØtaires communes ont ØtØ allouØes, sont gØnØralement bien connues. (cid:192) prØsent, des informations Ømanant de divers pays indiquent que sont arrivØes en Europe de nouvelles maladies des plantes originaires d(cid:146)AmØrique du Sud. La Commission dispose-t-elle d(cid:146)informations sur les maladies des plantes en question, ainsi que sur les circonstances qui ont entra(cid:238)nØ leur apparition en Europe? Des nØgligences ont-elles ØtØ commises lors des contr(cid:244)les aux frontiŁres et comment envisage-t-on de lutter contre ces maladies? RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (27 juillet 1998) La Commission est consciente des risques phytosanitaires posØs par l(cid:146)importation dans la CommunautØ de vØgØtaux et de produits vØgØtaux provenant des pays tiers. La Commission informe l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)un rØgime phytosanitaire communautaire est instaurØ par la directive 77/93/CEE du Conseil (1) modifiØe en dernier lieu par la directive 98/2/CE de la Commission du


title: Entschließung zur Reform der Gemeinsamen Agrarpolitik (Agenda 2000 - Erster Teil - Kapitel III) (KOM(97)2000 C4- 0522/97)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
common fisheries policy
reform of the CAP
rural development


title: Reglamento (CE) nº 1266/98 de la Comisión de 18 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 996/97 relativo a la apertura y al modo de gestión de un contingente arancelario de importación de delgados congelados de la especie bovina del código NC 0206 29 91

eurovoc_concepts:
beef
frozen product
import licence
tariff quota
third country

text: 19. 6. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 175/9 REGLAMENTO (CE) No 1266/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 18 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 996/97 relativo a la apertura y al modo de gesti(cid:155)n de un contingente arancelario de importaci(cid:155)n de delgados congelados de la especie bovina del c(cid:155)digo NC 0206 29 91 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1095/96 del Consejo, de 18 de junio de 1996, relativo a la aplicaci(cid:155)n de las conce- siones que figuran en la lista CXL elaborada a ra(cid:146)z de la conclusi(cid:155)n de las negociaciones enmarcadas en el apar- tado 6 del art(cid:146)culo XXIV del GATT (1) y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 1, Considerando que el Reglamento (CE) no 996/97 de la Comisi(cid:155)n (2), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 260/98 (3), establece las disposiciones de aplicaci(cid:155)n plurianuales de un contingente de importa- ci(cid:155)n de 1 500 toneladas de delgados congelados; que procede precisar la forma de cumplimentar los certifi- cados de autenticidad y completar las indicaciones que deben figurar en los certificados de importaci(cid:155)n corres- pondientes; Considerando que conviene armonizar determinados criterios de selecci(cid:155)n de los agentes econ(cid:155)micos inte- resados con los de otros reg(cid:146)menes de importaci(cid:155)n y, al mismo tiempo, establecer algunas aclaraciones que son necesarias; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El Reglamento (CE) no 996/97 quedar ´a modificado como sigue: 1) El art(cid:146)culo 2 se sustituir ´a por el texto siguiente: «Art(cid:146)culo 2 La 1. importaci(cid:155)n de las cantidades de carne contempladas en el apartado 3 del art(cid:146)culo 1 estar ´a supeditada a la presentaci(cid:155)n de un certificado de importaci(cid:155)n. (1) DO L 146 de 20. 6. 1996, p. 1. (2) DO L 144 de 4. 6. 1997, p. 6. (3) DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 42. En la solicitud de certificado y en el certificado 2. figurar ´an: a) en la casilla 8, el pa(cid:146)s de origen; b) en la casilla 20, una de las indicaciones siguientes: — M ´usculos del diafragma y delgados [Reglamento (CE) no 996/97] — Mellemgulv (forordning (EF) nr. 996/97) — Saumfleisch (Verordnung (EG) Nr. 996/97) — Di ˜avqacla [jamomisl ˜or (EJ) aqih. 996/97] — Thin skirt (Regulation (EC) No 996/97) — Hampe [r(cid:138)glement (CE) no 996/97] — Pezzi detti 996/97] [regolamento (CE) n. «hampes» — Omloop (Verordening (EG) nr. 996/97) — Diafragma [Regulamento (CE) nº 996/97] — Kuveliha (asetus (EY) N:o 996/97) — Mellang(cid:132)rde (f(cid:148)rordning (EG) nr 996/97). El per(cid:146)odo de validez de los certificados de 3. importaci(cid:155)n vencer ´a el 30 de junio siguiente al de la fecha de expedici(cid:155)n de los mismos. ». 2) En el art(cid:146)culo 3, se a ˜nade el siguiente apartado 4: «4. El original y las copias del mismo se cumpli- mentar ´an a m ´aquina o a mano. En este ´ultimo caso, se har ´a con tinta negra y en may ´usculas. ». 3) En el apartado 3 del art(cid:146)culo 5, se suprimen las pala- bras «contemplada en el apartado 1 del art(cid:146)culo 11». 4) La letra a) del art(cid:146)culo 7 quedar ´a sustituida por el texto siguiente: «a) los solicitantes de certificados de importaci(cid:155)n debe- r ´an ser personas f(cid:146)sicas o jur(cid:146)dicas que, al presentar la solicitud, puedan demostrar, a satisfacci(cid:155)n de las autoridades competentes del Estado miembro inte- resado, haber ejercido al menos una vez durante los ´ultimos doce meses una actividad comercial en el comercio de carne de vacuno con terceros pa(cid:146)ses; deber ´an estar inscritos en un registro nacional del IVA;». 5) Las letras c) y d) del art(cid:146)culo 7 quedar ´an derogadas. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. L 175/10 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 6. 98 El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 18 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1934/98 dell'on. Outi OJALA alla Commissione. Situazione del fiume Kymi

eurovoc_concepts:
Finland
environmental impact
industrial project
project evaluation
water pollution
watercourse

text: 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 118/7 (1999/C 118/007) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1902/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (16 giugno 1998) Oggetto: Disposizioni speciali relative ai vini di qualit(cid:224) prodotti in regioni determinate Pu(cid:242) la Commissione spiegare perchØ, allorquando Ł attesa con impazienza la sentenza della Corte di giustizia europea nella causa intentata dal Belgio contro la Spagna (causa C388/95), la Commissione propone di modificare il regolamento n. 823/87 (1) in modo da consentire agli Stati membri, fermo restando il rispetto di taluni criteri, di permettere a talune denominazioni di proibire la fornitura di grandi quantit(cid:224) dei loro vini di qualit(cid:224) al di fuori della regione determinata? Alla luce della situazione suddetta, pu(cid:242) la Commissione spiegare perchØ una proposta relativa a forniture controllate di vino in grandi quantit(cid:224), finalizzata a salvaguardare l(cid:146)autenticit(cid:224) del vino in questione, Ł rimasta a languire presso la Commissione ben piø a lungo di quanto non si sia attesa la sentenza nella causa C388/95? (1) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 59. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (17 luglio 1998) Per quanto si riferisce alla prima parte dell(cid:146)interrogazione, la Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare che, circa l(cid:146)imbottigliamento dei vini di qualit(cid:224) prodotti in regioni determinate (vqprd) essa ha deciso di presentare un(cid:146)istanza d(cid:146)intervento alla Corte di giustizia nella causa C-388/95 in corso tra il Belgio e la Spagna e contemporaneamente di rivedere la normativa. La Commissione ha trasmesso al Consiglio una proposta (1) di regolamento del Consiglio recante modifica del regolamento (CE) 823/97 che stabilisce disposizioni particolari per i vini di qualit(cid:224) prodotti in regioni determinate (2). Scopo della proposta Ł la creazione di un quadro comunitario in questo settore; si vuole inoltre evitare ricorsi a tale misura senza un(cid:146)adeguata giustificazione e senza il consenso della maggioranza degli operatori interessati. In merito al contenuto della proposta, si rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta all(cid:146)interrogazione scritta P-1657/98 dell(cid:146)on. Buffetaut (3). Quanto alla seconda parte dell(cid:146)interrogazione, dove si chiede perchØ una proposta relativa a forniture controllate di vino sfuso non sia stata approvata, la Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare che la proposta in questione non Ł stata sostenuta dagli Stati membri produttori, in quanto eccessivamente gravosa e impossibile da applicare estensivamente a tutti i vini di qualit(cid:224) vqprd trasportati sfusi. Rendere tale misura obbligatoria per tutti i vini di qualit(cid:224) vqprd Ł stato considerato una misura eccessiva, dato che da un lato essa potrebbe migliorare il controllo di autenticit(cid:224) del vino trasportato sfuso, mentre dall(cid:146)altro non potrebbe garantire la qualit(cid:224) intrinseca specifica e l(cid:146)identit(cid:224) di origine di ciascun tipo di vino di qualit(cid:224) vqprd imbottigliato. (1) GU C 108 del 7. 4. 1998. (2) GU L 84 del 27. 3. 1987. (3) GU C 31 del 5. 2. 1999, pag. 65. (1999/C 118/008) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1934/98 di Outi Ojala (GUE/NGL) alla Commissione (18 giugno 1998) Oggetto: Situazione del fiume Kymijoki Il Kymijoki Ł il quarto fiume piø lungo della Finlandia, attraversa una regione con industrie di lavorazione del legno e chimiche ed Ł stato a lungo molto inquinato. Grazie ai nuovi processi di lavorazione della pasta del legno e alla riduzione degli scarichi di acque reflue, le condizioni del fiume sono notevolmente migliorate nel corso degli ultimi 15 anni. Tuttavia, benchØ gli scarichi siano finiti, nei sedimenti del fiume e delle foci sussistono da decenni composti organici di cloro provenienti dall(cid:146)imbiancamento, fra l(cid:146)altro, catechina al cloro, guaiacoli e cimeni. Il clorofenolo KY-5, preparato per impedire lo scoloramento del


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1935/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. "Airbag" e segurança rodoviária

eurovoc_concepts:
EU action
Italy
accident prevention
motor vehicle
road safety
safety device
safety standard
vehicle parts

text: 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 118/9 (1999/C 118/009) PERGUNTA ESCRITA E-1935/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (18 de Junho de 1998) Objecto: «Airbag» e seguran(cid:231)a rodoviÆria Em ItÆlia, a utiliza(cid:231)ªo do «airbag» como sistema de seguran(cid:231)a nªo obedece actualmente a qualquer regulamenta(cid:231)ªo. Todavia, verificam-se acidentes frequentes provocados pelas caracter(cid:237)sticas do «airbag», que por vezes nªo Ø accionado ou Ø insuflado de uma forma asfixiante. Em alguns casos, o «airbag» Ø accionado indevidamente por ondas de rÆdio provenientes de telefones celulares. Tendo estes factos em considera(cid:231)ªo, poderÆ a Comissªo informar: 1. 2. 3. 4. 5. se existem programas ou directivas ulteriores relativas (cid:224) previsªo dos acidentes rodoviÆrios e com vista (cid:224) seguran(cid:231)a nas estradas; se existem programas ou documentos sobre a educa(cid:231)ªo rodoviÆria, enquanto meio indispensÆvel para prevenir acidentes; se existem normas relativas (cid:224) utiliza(cid:231)ªo e (cid:224)s caracter(cid:237)sticas do «airbag»; se existem normas deste tipo noutros pa(cid:237)ses europeus; qual Ø a sua opiniªo sobre o assunto? Resposta dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (10 de Setembro de 1998) Como Ø certamente do conhecimento da Senhora Deputada, a comunica(cid:231)ªo sobre a promo(cid:231)ªo da seguran(cid:231)a rodoviÆria na Comunidade inclui um programa ambicioso de medidas legislativas e nªo legislativas relacionadas com o refor(cid:231)o da seguran(cid:231)a rodoviÆria para o per(cid:237)odo de 1997-2001 (1). Neste momento nªo existe, no entanto, legisla(cid:231)ªo espec(cid:237)fica que exija a instala(cid:231)ªo de almofadas de ar nos ve(cid:237)culos nem sobre as especifica(cid:231)ıes de desempenho das referidas almofadas. No entanto, no contexto da avalia(cid:231)ªo dos ensaios de choque frontal e lateral, cujos requisitos e condi(cid:231)ıes estªo estabelecidos nas Directivas 96/27/CE (2) e 96/79/CE (3), o comportamento funcional das almofadas de ar durante os ensaios deve ser tido em conta quando os ve(cid:237)culos testados dispıem de tal equipamento. O respeito de ambas as directivas serÆ obrigat(cid:243)rio, para os novos modelos de ve(cid:237)culos, a partir de 1 de Outubro de 1998 e, para todos os ve(cid:237)culos novos, a partir de 1 de Outubro de 2003. AlØm disso, a tecnologia avan(cid:231)ada das almofadas de ar ocupa um lugar de destaque nos programas de investiga(cid:231)ªo da Uniªo Europeia e noutros programas de investiga(cid:231)ªo internacionais e foi tema recentemente abordado com pormenor na 16o conferŒncia tØcnica internacional sobre o refor(cid:231)o da seguran(cid:231)a dos ve(cid:237)culos, realizada em Windsor, no CanadÆ. A Comissªo estÆ a acompanhar com grande interesse as actividades neste dom(cid:237)nio, sendo poss(cid:237)vel que, (cid:224) luz dos resultados da investiga(cid:231)ªo, venha a apresentar propostas legislativas caso se prove que tal Ø necessÆrio. No que respeita (cid:224) compatibilidade electromagnØtica, a Directiva 95/54/CE (4) estabelece requisitos relativos (cid:224) imunidade de todos os equipamentos instalados no interior dos ve(cid:237)culos, incluindo as almofadas de ar, aos campos electromagnØticos. Aconteceu recentemente que um defeito de produ(cid:231)ªo relacionado com a liga(cid:231)ªo (cid:224) terra causou uma acumula(cid:231)ªo de electricidade estÆtica, tendo o defeito sido corrigido atravØs de uma convocat(cid:243)ria do fabricante para apresenta(cid:231)ªo dos ve(cid:237)culos com vista (cid:224) sua revisªo. A Comissªo nªo tem conhecimento de outros casos anÆlogos. Consequentemente, tudo indica que as actuais normas e iniciativas de adapta(cid:231)ªo neste dom(cid:237)nio sªo suficientes. (cid:192) semelhan(cid:231)a dos fabricantes responsÆveis, a Comissªo estÆ naturalmente ansiosa por garantir a eficÆcia do funcionamento de todos os dispositivos destinados a refor(cid:231)ar a seguran(cid:231)a dos condutores, passageiros e peıes. (1) COM(97) 131 final. (2) (3) (4) JO L 169 de 8. 7. 1996. JO L 18 de 21. 1. 1997. JO L 266 de 8. 11. 1995


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1265/98 z dnia 18 czerwca 1998 r. uzupełniające Załącznik do rozporządzenia (WE) nr 2400/96 w sprawie wpisu niektórych nazw do „Rejestru chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych” przewidzianego w rozporządzeniu Rady (EWG) nr 2081/92 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożywczychTekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
France
Portugal
designation of origin
foodstuff
human nutrition
location of production

text: 148 PL Dziennik UrzŒdowy Unii Europejskiej 03/t. 23 31998R1265 19. 6. 1998 DZIENNIK URZ˚DOWY WSP(cid:1)LNOT EUROPEJSKICH L 175/7 ROZPORZ¥DZENIE KOMISJI (WE) NR 1265/98 z dnia 18 czerwca 1998 r. uzupe‡niaj„ce Za‡„cznik do rozporz„dzenia (WE) nr 2400/96 w sprawie wpisu niekt(cid:1)rych nazw do ÐRejestru chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeæ geograficznych(cid:2) przewidzia- nego w rozporz„dzeniu Rady (EWG) nr 2081/92 w sprawie ochrony oznaczeæ geograficznych i nazw pochodzenia dla produkt(cid:1)w rolnych i (cid:1)rodk(cid:1)w spo¿ywczych (Tekst maj„cy znaczenie dla EOG) KOMISJA WSP(cid:1)LNOT EUROPEJSKICH, uwzglŒdniaj„c Traktat ustanawiaj„cy Wsp(cid:2)lnotŒ Europejsk„, uwzglŒdniaj„c rozporz„dzenie Rady (EWG) nr 2081/92 z dnia 14 lipca 1992 r. w sprawie ochrony oznaczeæ geograficznych i (cid:1)rodk(cid:2)w nazw pochodzenia spo¿ywczych (1), ostatnio zmienione rozporz„dzeniem Komisji (WE) nr 1068/97 (2), w szczeg(cid:2)lno(cid:1)ci jego art. 6 ust. 3 i 4, dla produkt(cid:2)w rolnych i w rezultacie omawiane nazwy powinny zostaÇ wpisane do rejestru chronionych nazw pochodzenia i chronionych ozna- czeæ geograficznych i tym samym podlegaÇ ochronie w ca‡ej Wsp(cid:2)lnocie jako chronione nazwy pochodzenia lub oznaczenia geograficzne; za‡„cznik do niniejszego rozporz„dzenia stanowi uzupe‡nienie (WE) nr 2400/96 (4), Za‡„cznika do rozporz„dzenia Komisji ostatnio zmienione rozporz„dzeniem (WE) nr 195/98 (5), a tak¿e maj„c na uwadze, co nastŒpuje: PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZ¥DZENIE: zgodnie z art. 5 rozporz„dzenia (EWG) nr 2081/92 Francja i Portugalia przekaza‡y Komisji wnioski w sprawie rejestracji niekt(cid:2)rych nazw jako oznaczenia geograficzne lub nazwy pochodzenia; zgodnie z art. 6 ust. 1 tego rozporz„dzenia stwierdzono, ¿e wnioski spe‡niaj„ wszystkie wymogi okre(cid:1)lone w tym rozporz„- dzeniu, w szczeg(cid:2)lno(cid:1)ci ¿e zawieraj„ wszystkie informacje wymagane zgodnie z jego art. 4; po opublikowaniu w Dzienniku UrzŒdowym Wsp(cid:1)lnot Europej- skich (3) nazw wymienionych w za‡„czniku do niniejszego rozporz„dzenia Komisja nie otrzyma‡a ¿adnej deklaracji sprze- ciwu, zgodnie z art. 7 rozporz„dzenia; Artyku‡ 1 Nazwy wymienione w za‡„czniku do niniejszego rozporz„- dzenia dodaje siŒ do Za‡„cznika do rozporz„dzenia (WE) nr 2400/96 i wpisuje do Rejestru chronionych nazw pocho- dzenia i chronionych oznaczeæ geograficznych, przewidzianego w art. 6 ust. 3 rozporz„dzenia (EWG) nr 2081/92, jako chro- nione nazwy pochodzenia (PDO) lub chronione oznaczenia geograficzne (PGI). Artyku‡ 2 Niniejsze rozporz„dzenie wchodzi w ¿ycie z dniem jego opublikowania w Dzienniku UrzŒdowym Wsp(cid:1)lnot Europejskich. Niniejsze rozporz„dzenie wi„¿e w ca‡o(cid:1)ci Paæstwach Cz‡onkowskich. i jest bezpo(cid:1)rednio stosowane we wszystkich Sporz„dzono w Brukseli, dnia 18 czerwca 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Cz‡onek Komisji (1) Dz. U. L 208 z 24. 7. 1992, str. 1. (2) Dz. U. L 156 z 13. 6. 1997, str. 10. (3) Dz. U. C 273 z 9. 9. 1997, str. 4. (4) Dz. U. L 327 z 18. 12. 1996, str. 11. (5) Dz. U. L 20 z 27. 1. 1998, str. 20. 03/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 149 1. Produkty wymienione w załączniku II do Traktatu WE, przeznaczone do spożycia przez ludzi ZAŁĄCZNIK Produkty mięsne: PORTUGALIA: Salpicão de Vinhais (PGI) Chouriça de Carne de Vinhais lub Linguiça de Vinhais (PGI) Sery: PORTUGALIA: Queijo do Pico (PDO) 2. Środki spożywcze wymienione w załączniku I do rozporządzenia (EWG) nr 2081/92 Świeże ryby, mięczaki i skorupiaki oraz. produkty: FRANCJA: Coquille St. Jacques des Côtes d’Armor (PGI)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1925/98 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Restrizioni verticali

eurovoc_concepts:
beverage industry
competition law
distributive trades
market-sharing agreement
marketing restriction
retail selling
vertical agreement

text: C 50/116 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 2. 1999 (1999/C 50/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1925/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (18 giugno 1998) Oggetto: Restrizioni verticali Nel quadro della revisione, attualmente in corso, della politica in materia di restrizioni verticali pu(cid:242) la Commissione far sapere se il nuovo approccio che essa propone contribuir(cid:224) a rafforzare l(cid:146)integrazione nei mercati, a livello dell(cid:146)UE, per il settore della birra? Intende ovviare al problema dell(cid:146)esclusione dal mercato constatata in numerosi Stati membri? Intende limitare la durata dei prestiti ad(cid:146)impiego finalizzato per i produttori di birra ad un periodo determinato sul territorio dell(cid:146)UE? Iin caso affermativo, quale sar(cid:224) la durata probabile di tale periodo? Nell(cid:146)ambito della revisione della politica in materia di restrizioni verticali si prevedono orientamenti settoriali per l(cid:146)industria della birra e la distribuzione al dettaglio? Eventualmente, quale sarebbe il calendario delle misure previste? Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (22 luglio 1998) La Commissione sta attualmente discutendo un progetto di comunicazione che si prevede di adottare prima della fine dell(cid:146)anno. La presente risposta deve quindi essere considerata interlocutoria dato che i servizi interessati stanno ancora formulando la propria posizione. Il progetto di comunicazione dovrebbe prospettare il passaggio dall(cid:146)attuale sistema, basato piø sulla forma che sugli effetti, ad un sistema incentrato sugli effetti economici. Il sistema attuale, nel quale i regolamenti si differenziano a seconda delle varie forme di restrizioni verticali o dei settori, verrebbe sostituito da un regolamento di esenzione per categoria di portata generale che si applicherebbe a tutte le restrizioni verticali in tutti i settori della distribuzione. Un approccio di questo tipo permetterebbe di trattare in maniera analoga forme diverse di restrizioni verticali che hanno effetti simili, evitando quindi differenziazioni ingiustificate tra varie forme o settori. In questo modo si eviterebbe inoltre di influenzare le imprese nelle scelte che esse compiono in merito alle proprie forme di distribuzione. Uno dei principali obiettivi che stanno alla base di un(cid:146)esenzione per categoria ampia e flessibile di questo tipo Ł quello di fornire alle imprese che non dispongono di gran potere di mercato (e questo avviene per la maggior parte delle imprese) una zona di sicurezza all(cid:146)interno della quale esse non siano obbligate a valutare la validit(cid:224) dei propri accordi alla luce delle regole di concorrenza comunitarie. Onde mantenere la concorrenza e limitare l(cid:146)applicazione di questa esenzione alle imprese che non dispongono di un significativo potere di mercato, l(cid:146)esenzione per categoria stabilirebbe delle soglie in termini di quote di mercato, al di sopra delle quali le imprese non potrebbero avvalersi dell(cid:146)esenzione generale. ¨ necessario sottolineare che non si presupporrebbe una situazione di illegalit(cid:224) per le imprese con quote di mercato al di sopra delle soglie previste: queste soglie servirebbero solo a distinguere gli accordi che si presumono legittimi da quelli che necessitano una valutazione individuale. Onde assistere le imprese in questa valutazione, la Commissione, prima di adottare un(cid:146)esenzione per categoria cos(cid:236) ampia, elaborer(cid:224) degli orientamenti che specifichino la politica che verr(cid:224) adottata in caso di superamento delle soglie previste. L(cid:146)integrazione dei mercati verr(cid:224) incoraggiata in due modi: in primo luogo, gli operatori economici, salvo un numero limitato di eccezioni, torneranno ad avere la libert(cid:224) di contrattare e scegliere il tipo di sistema di distribuzione che meglio si adatta alle proprie esigenze commerciali e logistiche; in secondo luogo, dato che le restrizioni verticali possono essere utilizzate per isolare i mercati nazionali, in particolare quando esistono differenze di prezzi tra i vari Stati membri, la nuova politica proposta dovrebbe precisare quali restrizioni in materia di rivendita non possono assolutamente beneficiare dell(cid:146)esenzione. La nuova proposta dovrebbe inoltre affrontare il problema della preclusione dei mercati. In considerazione dell(cid:146)effetto di preclusione che potrebbe derivare da obblighi di non concorrenza, la Commissione prevede anche la possibilit(cid:224) di imporre un limite alla durata delle restrizioni verticali che hanno l(cid:146)effetto di limitare la capacit(cid:224) degli acquirenti di vendere prodotti concorrenti. La Commissione sta inoltre valutando la possibilit(cid:224) di non imporre tali limiti di durata nel caso in cui il fornitore sia proprietario della sede presso la quale l(cid:146)acquirente opera


title: The European Parliament.

eurovoc_concepts:
European Parliament
operation of the Institutions
user guide


title: Entschließung zu der Mitteilung der Kommission über ein "Maßnahmenpaket zur Bekämpfung des schädlichen Steuerwettbewerbs in der Europäischen Union" (KOM(97)0564 C4-0333/98)

eurovoc_concepts:
catalogue
fiscal policy
incompatibility
new economic order
single market


title: Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of passengers
crew
data recording
harbour installation
maritime safety
traveller
vessel

text: 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 127 31998L0041 2. 7. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 188/35 DIREKTIVA SVETA 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 84(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe (3), (1) (2) (3) (4) ker se morajo v okviru skupne prometne politike spre- jeti nadaljnji ukrepi za povečanje varnosti v pomorskem prometu; ker je Skupnost zelo zaskrbljena zaradi nesreč, ki vklju- čujejo potniške ladje, v katerih je umrlo zelo veliko ljudi, zlasti zaradi nesreče ladij Herald of Free Enterprise in Esto- nia; ker imajo osebe, ki v Skupnosti potujejo s potniš- kimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili, pra- vico pričakovati in se zanesti na ustrezno raven varnosti in na primeren informacijski sistem, ki bo olajšal iskanje in reševanje ter učinkovito odpravljanje posledic katere koli morebitne nesreče; ker je treba zagotoviti, da število potnikov na potniški ladji ne presega števila, dovoljenega za ladjo, in var- nostno opremo; ker morajo družbe obvestiti službe za iskanje in reševanje o številu oseb, udeleženih v nesreči; ker so za lajšanje iskanja in reševanja ter učinkovitega odpravljanja posledic nesreč, to so identifikacija udeleže- nih oseb, pojasnitev z nesrečo povezanih pravnih vprašanj in ustreznejša zdravstvena oskrba rešenih oseb, potrebni podatki o potnikih in posadki; ker bi takšni podatki preprečili nepotrebno zaskrbljenost sorodnikov in drugih zadevnih oseb glede oseb na potniških ladjah, udeleženih v morskih nesrečah v vodah, za katere so odgovorne države članice po Mednarodni konvenciji o iskanju in reševanju na morju iz leta 1979; ker je torej treba pred izplutjem katere koli ladje potnike prešteti in registrirati; ker Poglavje III Mednarodne konvencije o varstvu človeš- kega življenja na morju (konvencija SOLAS) predvideva štetje in registracijo vseh oseb na vseh potniških ladjah, ki plujejo v mednarodnem prometu od 1. julija 1997 oz. januarja 1999, pri čemer dovoljuje upravam, da 1. potniške ladje, ki plujejo po zaščitenih vodah, izvzamejo iz teh predpisov in predpisov o registraciji, če takih seznamov zaradi rednih prevozov teh ladij ni mogoče pripraviti; ker to poglavje konvencije SOLAS ne velja za domačo plovbo in prepušča razlago pomembnih točk v presojo posameznim državam članicam; ker je ta direktiva v skladu s pravico držav članic, da za potniške ladje, ki plujejo iz in v njihova pristanišča, določijo nekatere predpise, ki so strožji od tistih iz kon- vencije SOLAS; ker je zlasti glede na razsežnost notranjega trga pomor- skega prevoza potnikov ukrepanje Skupnosti najbolj učinkovit način za zagotavljanje skupne minimalne ravni varnosti ladij v celotni Skupnosti; ker je glede načela sorazmernosti direktiva Sveta ustre- zen pravni instrument, ker daje državam članicam okvir za enotno in obvezno uporabo varnostnih standardov, pri čemer vsaki državi članici prepušča odločitev o tem, izvajanja najbolj ustrezajo njeni notranji kateri načini ureditvi; (5) (6) (7) (8) (9) (1) UL C 31, 31. 1. 1997, str. 5 in UL C 31, 31. 1. 1997, str. 7. (2) UL C 206, 7. 7. 1997, str. 111. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. maja 1997 (UL C 138, 16. 6. 1998, str. 31), Skupno stališče Sveta z dne 11. decembra 1997 (UL C 23, 23. 1. 1998, str. 17) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 1998 (UL C 104, 6. 4. 1998). (10) ker država članica lahko zagotovi, da potniške ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, in družbe, ki jih upravljajo, izpolnjujejo veljavne varnostne predpise; ker se ti pred- pisi ne uporabljajo za ladje, ki plujejo med pristanišči tretjih držav; ker za to plovbo veljajo predpisi konven- cije SOLAS; 128 (11) SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 izplutje ker je edini način za zagotovitev varnega in učinkovitega odpravljanja posledic nesreč vseh potniških ladij, ki plu- jejo ali želijo pluti iz pristanišč držav članic, ne glede na zastave, pod katerimi plujejo, da države članice kot pogoj za iz njihovih pristanišč zahtevajo dejansko izpolnjevanje zadevnih varnostnih predpisov; ker zagotovitev izjeme od teh predpisov ne more biti prepuščena le državi zastave, kajti samo država prista- nišča lahko določi pogoje za najboljše možno opravlja- nje iskalnih in reševalnih akcij za potniške ladje, ki plu- jejo v in iz pristanišč; čeni o namenih, zaradi katerih se ti podatki zahtevajo, podatki pa se morajo hraniti zelo kratek čas, ki v nobe- nem primeru ne sme biti daljši od potreb te direktive; (16) ker mora Komisiji pri učinkoviti uporabi te direktive pomagati odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav čla- nic; ker lahko to nalogo prevzame odbor, ustanovljen po členu 12 Direktive 93/75/EGS (2); (17) ker lahko ta odbor z upoštevanjem novih sprememb konvencije SOLAS spremeni nekatere določbe te direk- tive, (12) tker zaradi uskladitve varnostnih določb in preprečeva- nja izkrivljanja konkurence države članice iz razlogov, ki niso navedeni v tej direktivi, ne smejo pri potovanjih, začetih ali končanih v pristaniščih Skupnosti, zagotoviti izjem ali odstopanj od zadevnih določb SOLAS o „pod- atkih o potnikih“; SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 (13) ker se mora zaradi izvedljivosti in preprečevanja izkriv- ljanja konkurence oblikovati enoten pristop za določitev plovbe, za katero velja obvezna registracija vseh oseb na krovu; ker je meja dvajsetih milj rezultat upoštevanja splošnih načel in posamičnih problemov, ki so jih izpo- stavile vse države članice; (14) ker bi se zaradi posebnih operativnih razlogov lahko štetje oseb na potniških ladjah, ki prečkajo Messinsko ožino, za omejeno časovno obdobje opravljalo na pre- prostejši način, kakor je individualno štetje; ker lahko države članice olajšajo obveznost sporočanja števila oseb na obalo, če gre za potniške ladje, ki opravljajo kratke linijske prevoze izključno v zaščitenih morskih obmo- čjih, kakor jih opredeljuje ta direktiva; ker potniške ladje, ki plujejo izključno v zaščitenih morskih območjih, predstavljajo manjše tveganje in naj se zato zanje omo- gočijo izjeme; ker je v nekaterih posebnih okoliščinah nemogoče, da bi ladjarski prevozniki registrirali osebe na krovu, in se zato lahko zagotovi odstopanje od obve- znosti in natančno opredeljenimi pogoji; registriranja pod posebnimi okoliščinami Namen te direktive je povečati varnost in možnosti reševanja potnikov in posadk na potniških ladjah, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, ter zagotoviti učinkovitejše iskanje in reševanje ter odpravljanje posledic katere koli more- bitne nesreče. Člen 2 V tej direktivi: — „osebe“ pomenijo vse ljudi na krovu, ne glede na starost, — „potniška ladja“ pomeni morsko ladjo ali visokohitrostno morsko plovilo, ki prevaža več kot dvanajst potnikov, — „visokohitrostno morsko plovilo“ pomeni visokohitrostno plovilo, kakor je opredeljeno v Pravilu 1 Poglavja X kon- vencije SOLAS iz leta 1974, kakršna je bila v veljavi na dan sprejetja te direktive, — „družba“ pomeni lastnika potniške ladje ali katero koli drugo podjetje ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik ladje, ki je od lastnika prevzelo(-a) odgovornost za plovbo potniške ladje, (15) ker je treba zbiranje in obdelovanje podatkov o poime- novanih posameznikih opraviti v skladu z načeli o var- stvu podatkov iz Direktive 95/46/ES (1); ker morajo biti zlasti posamezniki ob zbiranju podatkov v celoti obveš- — „ISM kodeks“ pomeni Mednarodni kodeks za varno uprav- ljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) z Resolucijo skupščine A. 741(18) z dne 4. novembra 1993, (1) UL L 281, 23. 11. 1995, str. 31. (2) UL L 247, 5. 10. 1993, str. 19. 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 129 — „popisovalec potnikov“ pomeni osebo na obali, ki jo družba imenuje za izpolnjevanje obveznosti iz ISM kode- ksa, ali osebo na obali, ki jo družba imenuje za odgovorno za hranjenje podatkov o osebah, vkrcanih na potniško ladjo družbe, — priimki oseb na njej, — njihova imena ali začetnice, — spol, — „imenovani organ“ pomeni pristojni organ države članice, ki je odgovoren za iskanje in reševanje ali skrbi za odprav- ljanje posledic nesreče, — „navtična milja“ pomeni 1 852 metrov, — „zaščiteno morsko območje“ pomeni morsko območje, zavarovano pred vplivi odprtega morja, na katerem ladja ni nikoli oddaljena več kot šest navtičnih milj od točke pri- bežališča, na kateri se brodolomci lahko izkrcajo, in kjer je zagotovljena bližina objektov za iskanje in reševanje, — „linijski prevoz“ pomeni zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči bodisi: (a) v skladu z objavljenim voznim redom bodisi (b) plovb, ki so tako redne ali pogoste, da tvorijo prepo- znavno sistematično zaporedje, — „tretja država“ pomeni katero koli državo, ki ni država čla- nica. Člen 3 Ta direktiva se uporablja za potniške ladje, razen za: — vojne ladje in ladje za prevoz čet ter — jahte za prosti čas, razen če imajo ali bodo imele posadko in prevažajo več kot dvanajst potnikov v komercialne namene. — oznako starostne skupine (odrasel, otrok, dojenček) za vsako osebo ali starost ali leto rojstva, — podatke o posebni negi ali pomoči v sili, kadar jih potnik navede prostovoljno. 2. Podatki se zberejo pred izplutjem in se sporočijo popiso- valcu potnikov družbe ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo, najpozneje trideset minut po izplutju potniške ladje. Člen 6 1. Vsaka država članica od družbe zahteva, da za vsako potniško ladjo, ki pluje pod njeno zastavo in izpluje iz prista- nišča zunaj Skupnosti ter je namenjena v pristanišče znotraj Skupnosti, zagotovi podatke iz členov 4(1) in 5(1), kakor dolo- čata člena 4(2) in 5(2). Vsaka država članica od družbe zahteva, da za vsako 2. potniško ladjo, ki pluje pod zastavo tretje države in izpluje iz pristanišča izven Skupnosti ter je namenjena v pristanišče zno- traj Skupnosti, zagotovi tako zbiranje in hranjenje podatkov iz členov 4(1) in 5(1), da so po potrebi na voljo imenovanemu iskanja in reševanja ter odpravljanja posledic organu zaradi nesreče. Država članica lahko po zadevnih določbah SOLAS zago- 3. tovi izjemo ali odstopanje v zvezi s podatki za potniško ladjo, ki pluje pod njeno zastavo in pripluje v pristanišče znotraj Sku- pnosti iz pristanišča zunaj Skupnosti, le pod pogoji, določe- nimi v tej direktivi za izjeme ali odstopanja. Člen 4 Člen 7 Pred izplutjem katere koli potniške ladje iz pristanišča 1. države članice je treba prešteti vse osebe na njej. Pred izplutjem potniške ladje se število oseb na njej spo- 2. roči njenemu poveljniku in popisovalcu potnikov družbe ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo. Pred izplutjem potniške ladje iz pristanišča države članice poveljnik zagotovi, da število oseb na njej ne presega števila oseb, ki jih sme prevažati potniška ladja. Člen 8 Člen 5 Vsaka družba, ki prevzame odgovornost za plovbo potniške ladje, če tako določata člena 4 in 5: O vsaki potniški 1. iz pristanišča države članice izpluje na plovbo, daljšo od dvajsetih milj od kraja izplutja, se zabeležijo naslednji podatki: ladji, ki — vzpostavi sistem za registriranje podatkov o potnikih. Sistem mora izpolnjevati merila iz člena 11, 130 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 — imenuje popisovalca potnikov, odgovornega za vodenje in prenos podatkov v sili ali pri odpravljanju posledic nesreče. 3. pek: V okoliščinah iz odstavka 2 se uporabi naslednji posto- Družba zagotovi, da so podatki, ki jih zahteva ta direktiva, ves čas na voljo za prenos imenovanemu organu za iskanje in reše- vanje v sili ali pri odpravljanju posledic nesreče. (a) država članica nemudoma obvesti Komisijo o svoji odloči- tvi glede izjeme ali odstopanja od zadevnih določb členov 4 in 5, pri čemer navede bistvene razloge zanjo; Osebni podatki, zbrani v skladu s členom 5, se ne hranijo dlje, kot je potrebno za namene te direktive. (b) če v šestih mesecih po takšnem obvestilu Komisija meni, da takšna odločitev ni upravičena ali lahko škodi konku- renci, lahko v skladu s postopki iz člena 13 od države čla- nice zahteva spremembo ali preklic njene odločitve. Družba zagotovi, da se podatki o osebah, ki so navedle potrebo po posebni negi ali pomoči v sili, ustrezno zabeležijo in sporočijo poveljniku ladje pred izplutjem potniške ladje. 4. Za linijske prevoze na območjih, kjer je letna verjetnost, da značilna višina valov preseže dva metra, manjša od 10 % in — če plovba ne presega približno tridesetih milj od kraja izplutja ali Člen 9 — kadar je osnovni namen prevoza zagotoviti redne povezave z oddaljenimi skupnostmi za običajne namene, Država članica, 1. ladja, lahko zniža mejo dvajsetih milj iz člena 5. iz pristanišča katere izpluje potniška Vsako odločitev o znižanju meje za plovbo med dvema prista- niščema v različnih državah članicah sprejmeta zadevni državi članici skupno. 2. (a) Pri izvajanju člena 4(1) lahko Italijanska republika za linijske prevoze, ki prečkajo Messinsko ožino, sprejme predpise o štetju največjega dovoljenega števila oseb na potniški ladji, ki prevaža potniške vagone in cestna vozila, na podlagi največjega dovoljenega števila potni- kov, ki jih lahko prevažajo potniški vagoni in vsa druga vozila na krovu, če oseb iz operativnih razlogov ni mogoče prešteti posamično. Veljavnost te določbe je omejena na štiri leta. O kakršnem koli podaljšanju tega roka se v skladu z odstavkom 3 odloča ob upoštevanju pridobljenih izkušenj. (b) Država članica, iz katere pristanišča ladja izpluje, lahko potniške ladje, ki opravljajo linijske prevoze izključno v zaščitenih morskih območjih manj kakor eno uro med pristanki v pristanišču, izvzame iz obveznosti iz člena 4(2) o sporočanju števila oseb na krovu popisovalcu potnikov ali sistemu družbe na obali, ki opravlja enako nalogo. država članica, iz katere pristanišča plujejo potniške ladje na domačih plovbah, ali dve državi članici, med katerih pristanišči plujejo potniške ladje, lahko od Komisije zahteva(-ta) celotno ali delno odstopanje od te zahteve, če menita, da družbe ne morejo zabeležiti podatkov iz člena 5(1). V ta namen predložijo dokaz o takšni neizvedljivosti. Poleg tega dokažejo, da so na območjih, na katerih plujejo takšne ladje, zagotovljeno vodenje plovbe z obale in zanesljive vre- menske napovedi in zadostni objekti za iskanje in reševanje. Odstopanja, zagotovljena po tem odstavku, ne smejo škoditi konkurenci. ter da so na voljo primerni Odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 13. 5. Država članica ne sme, sklicujoč se na to direktivo, zago- toviti izjem ali odstopanj nobeni potniški ladji, ki pluje iz nje- nega pristanišča pod zastavo tretje države, podpisnice konven- cije SOLAS, kadar po zadevnih določbah konvencije SOLAS ne privoli v uporabo takšnih izjem. Člen 10 Države članice odobrijo sistem registriranja, vzpostavljen v skladu s členom 8. (c) Država članica lahko potniške ladje, ki plujejo izključno v zaščitenih morskih območjih med dvema pristaniš- čema ali iz in v isto pristanišče brez vmesnih pristan- kov, izvzame iz obveznosti iz člena 5. Države članice na svojem ozemlju vsaj naključno pregledajo pravilno delovanje sistema registriranja, vzpostavljenega na podlagi te direktive. 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 131 Vsaka država članica imenuje organ, ki mu družbe iz člena 8 sporočajo v tej direktivi zahtevane podatke. Člen 14 Člen 11 Za namene te direktive mora sistem registriranja izpolnje- 1. vati naslednja funkcionalna merila: (i) čitljivost: zahtevani podatki morajo biti lahko čitljivi; (ii) dostopnost: zahtevani podatki morajo biti lahko dostopni imenovanim organom, za katere je bistven podatek, vsebovan v sistemu; (iii) uporabnost: sistem mora biti načrtovan tako, da ne povzroča nikakršnih nepotrebnih zamud pri vkrcanju in/ali izkrcanju potnikov iz plovila; (iv) varnost: podatki morajo biti primerno zavarovani pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali izgubo ali nepooblaščenim spreminjanjem, razkritjem ali dostopom. Treba se je izogniti kopičenju sistemov na istih ali podob- 2. nih progah. Člen 12 Brez poseganja v postopke za spreminjanje konvencije SOLAS se ta direktiva lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 13, da se za namen te direktive in brez razširitve področja njene uporabe zagotovi uporaba sprememb konvencije SOLAS v zvezi s sistemom registriranja, ki so začele veljati po sprejetju te direktive. Člen 13 Komisiji pomaga odbor, ustanovljen po členu 12(1) Direktive 93/75/EGS. Odbor deluje v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena. Države članice določijo sisteme kazni za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe teh kazni. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Člen 15 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. januarja 1999. O tem takoj obvestijo Komisijo. Člen 5 se začne uporabljati naj- pozneje 1. januarja 2000. 2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 3. Države članice nemudoma predložijo Komisiji besedila vseh predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti druge države članice. Člen 16 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po njeni objavi. Člen 17 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Luxembourgu, 18. junija 1998 Za Svet Predsednik G. STRANG


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1939/98 del Jaak VANDEMEULEBROUCKE a la Comisión. Situación de los objetores de conciencia en Grecia

eurovoc_concepts:
European Convention on Human Rights
Greece
alternative service
competence of the Member States
conscientious objection
human rights

text: 22. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 50/121 La limitaci(cid:243)n del nœmero de operadores en el mercado de las comunicaciones m(cid:243)viles ›as(cid:237) como las barreras que ello supone para las inversiones de los operadores de los Estados miembros› viene determinada por la escasez de frecuencias disponibles y no por la actuaci(cid:243)n del Gobierno italiano, por lo que no constituye una infracci(cid:243)n a lo dispuesto en el Tratado. (1999/C 50/174) PREGUNTA ESCRITA E-1939/98 de Jaak Vandemeulebroucke (ARE) a la Comisi(cid:243)n (18 de junio de 1998) Asunto: Situaci(cid:243)n de los objetores de conciencia en Grecia ¿EstÆ enterada la Comisi(cid:243)n de que en Grecia, contrariamente a lo estipulado en la legislaci(cid:243)n nacional y pese a todos los dictÆmenes de, entre otros, el Parlamento Europeo, siguen poniØndose trabas a los objetores de conciencia en su bœsqueda de un estatuto del objetor de conciencia y en la prestaci(cid:243)n de su servicio civil. Al parecer, a algunos de ellos incluso se les llega a encarcelar. ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n quØ medidas adoptarÆ a fin de dejarle claro al Gobierno griego que estas prÆcticas resultan inaceptables? ¿No conviene la Comisi(cid:243)n en que se trata de una grave violaci(cid:243)n de los derechos humanos por parte de Grecia, que pone en peligro el cumplimiento del requisito bÆsico para la pertenencia a la Uni(cid:243)n Europea? ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n asimismo cuÆl ha sido su actuaci(cid:243)n a ra(cid:237)z de las resoluciones aprobadas hasta la fecha por el Parlamento Europeo en relaci(cid:243)n con la situaci(cid:243)n de los objetores de conciencia? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de julio de 1998) Como ya ha seæalado en numerosas ocasiones, el problema de la objeci(cid:243)n de conciencia es competencia de los Estados miembros y, por lo tanto, la Comisi(cid:243)n no debe pronunciarse sobre una materia en la cual no dispone de competencia. La competencia de los Estados miembros debe ejercerse de acuerdo con las obligaciones internacionales y regionales que suscribieron, en particular el Convenio europeo de protecci(cid:243)n de los derechos humanos y de las libertades fundamentales. (1999/C 50/175) PREGUNTA ESCRITA E-1962/98 de Luciano Vecchi (PSE) a la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 1998) Asunto: Servicios para la gesti(cid:243)n de la cooperaci(cid:243)n exterior Como continuaci(cid:243)n a mi pregunta oral de 27 de enero de 1998 (H-98-98) (1) y a la pregunta parlamentaria E-1122/98 (2) del Sr. Crampton de marzo de 1998 sobre la reorganizaci(cid:243)n por parte de la Comisi(cid:243)n de sus servicios para la gesti(cid:243)n de la cooperaci(cid:243)n exterior, desear(cid:237)a obtener mayor informaci(cid:243)n sobre las repercusiones de la nueva estructura del «Servicio comœn» en la financiaci(cid:243)n de las ONG. 1. 2. ¿D(cid:243)nde estarÆ situado y cuÆndo serÆ operativo el nuevo «Servicio comœn»? ¿Se prevØn recortes de personal en las DG responsables de las relaciones exteriores como consecuencia de la creaci(cid:243)n del «Servicio comœn»? 3. En relaci(cid:243)n con la financiaci(cid:243)n de las ONG, a) ¿quØ repercusiones tendrÆ la creaci(cid:243)n del «Servicio comœn» en la gesti(cid:243)n de la cofinanciaci(cid:243)n de las ONG (l(cid:237)nea presupuestaria B7-6000) y en la estructura de la unidad DG VIII B/2?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1934/98 του Outi OJALA προς την Επ τροπή. Η κατάσταση του ποταμού Kymi

text: 29. 4. 1999 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 118/7 (1999/C 118/007) GRAPTH ERVTHSH E-1902/98 ypobolh· : Graham Watson (ELDR) prow thn Epitroph· (16 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Eidike·w diata·jeiw sxetika· me toyw oi·noyw poio·thtaw poy para·gontai ento·w kauorisme·nvn perioxv· n Mporei· h Epitroph· na ejhgh·sei giati·, th stigmh· poy aname·netai me idiai·tera e·ntono endiafe·ron h apo·fash toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy sthn prosfygh· poy e·xei kinh·sei to Be·lgio kata· thw Ispani·aw (ypo·uesh C388/95), protei·nei na tropopoihuei· o Kanonismo·w 823/87 (1) prokeime·noy na epitrapei· sta kra·th me·lh › ypo· thn proy¤po·uesh thw th·rhshw orisme·nvn krithri·vn › na proble·poyn o·ti, gia orisme·noyw oi·noyw poio·thtaw, ua apagorey·etai h apostolh· xy·dhn oi·noy ekto·w thw kauorisme·nhw perioxh·w toy; (cid:201)xontaw ypo·ch thn kata·stash ayth·, mporei· h Epitroph· na maw pei giati· mia pro·tash poy afora· thn elegxo·menh para·dosh xy·dhn oi·noy, me sto·xo na prostateyuei· h gnhsio·thta toy oi·noy aytoy·, e·xei atonh·sei sthn Epitroph· gia poly· megaly·tero dia·sthma apo· o·so ekei·no thw anameno·menhw apo·fashw sthn ypo·uesh C388/95; (1) EE L 84 thw 27. 3. 1987, sel. 59. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Ioyli·oy 1998) Sxetika· me to prv· to ske·low thw erv· thshw, h Epitroph· enhmerv· nei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti anaforika· me thn erv· thsh gia thn emfia·lvsh oi·nvn poio·thtaw poy para·gontai ento·w kauorisme·nvn perioxv· n (vqprd) e·xei apofasi·sei na ypoba·lei sygxro·nvw dh·lvsh pare·mbashw sto Eyrvpai¤ko· Dika- sth·rio sthn ypo·uesh C 388/95 poy ekkremei·, metajy· Belgi·oy kai Ispani·aw, kai na anauevrh·sei th nomouesi·a. H Epitroph· ype·bale pro·tash (1) sto Symboy·lio gia kanonismo· toy Symboyli·oy poy na tropopoiei· ton Kanonismo· (EK) 823/87, o opoi·ow ori·zei eidike·w diata·jeiw sxetika· me oi·noyw poio·thtaw poy para·gontai ento·w kauorisme·nvn perioxv· n (2), me skopo· na protauei· koinotiko· plai·sio gia ayto·n ton tome·a kai na apotrapei· h peri·ptvsh na lhfuei· to me·tro xvri·w na gi·nei svsth· ajiolo·ghsh kai xvri·w th sygkata·uesh thw pleiono·thta tvn epixeirhmativ· n sthn perioxh·. Sxetika· me to periexo·meno ayth·w thw pro·tashw, to Ajio·timo Me·low ua pre·pei na anatre·jei sthn apa·nthsh poy e·xei douei· sth grapth· erv· thsh P-1657/98 toy k. Buffetaut (3). (cid:211)son afora· to dey·tero ske·low thw erv· thshw sxetika· me to giati· den e·xei egkriuei· ako·mh pro·tash gia ton e·legxo metaforv· n oi·noy xy·dhn, h Epitroph· plhroforei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h sygkekrime·nh pro·tash den yposthri·xthke apo· ta kra·th me·lh paragvgh·w lo·gv toy o·ti ua dhmioyrgoy·se polla· problh·mata kai den ua mporoy·se na efarmostei· se o·loyw toyw oi·noyw poio·thtaw vqprd poy metafe·rontai xy·dhn. H ypoxrevtikh· efarmogh· aytoy· toy me·troy gia o·loyw toyw oi·noyw poio·thtaw (vqprd) uevrh·uhke dysana·logh, giati· molono·ti mporei· na beltiv· sei ton e·legxo thw ayuentiko·thtaw toy krasioy· poy metafe·retai xy·dhn, den ua mporoy·se na eggyhuei· thn eggenh· poio·thta kai ton to·po thw proe·leyshw ka·ue emfialvme·noy oi·noy poio·thtaw vqprd. (1) EE C 108 thw 7. 4. 1998. (2) EE L 84 thw 27. 3. 1987. (3) EE C 31 thw 5. 2. 1999, sel. 65. (1999/C 118/008) GRAPTH ERVTHSH E-1934/98 ypobolh· : Outi Ojala (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: H kata·stash toy potamoy· Kymi O te·tartow kata· seira· potamo·w thw Finlandi·aw, o potamo·w Kymi, bri·sketai se perioxh· poy yfi·statai tiw epiptv· seiw thw biomhxani·aw epejergasi·aw jylei·aw kai thw xhmikh·w biomhxani·aw kai paroysi·aze gia poly· kairo· mega·lh ry·pansh. Ta teleytai·a 15 xro·nia h kata·stash toy potamoy· beltiv· uhke shmantika· xa·rh sthn allagh· tvn meuo·dvn paragvgh·w kyttari·nhw kai ton periorismo· thw e·kxyshw lyma·tvn. Paro·lo ton termatismo· thw e·kxyshw lyma·tvn ypa·rxoyn ako·ma sthn ily· toy byuoy· toy potamoy· kai tvn ekbolv· n toy organike·w xlvri·new poy proe·rxontai apo· diadikasi·ew ley·kanshw kai parame·noyn ekei· edv· kai dekaeti·ew, symperilambanome·nvn oysiv· n o·pvw xlvropyrokatexi·nh, goyai¤ako·lh kai kymv· lio. Ta proi¤o·nta KY-5 ›


title: Risoluzione sulla situazione nel Kosovo

eurovoc_concepts:
European organisation
Kosovo
Serbia
ethnic conflict