title: Komission tiedonanto - Liettua: Liittymistä valmisteleva kumppanuus

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Lithuania
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 202/53 LIETTUA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/06) 1. JOHDANTO 2. TAVOITTEET Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvos- tolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Liettuan kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- täyttämisessä. neuvoston määrittelemien edellytysten Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Liettua täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat demokratian edellytyk- set, mutta toimenpiteitä on toteutettava kansalaisuuden myöntämiseksi nopeammin muun kuin Liettuan kansalai- suuden omaaville, jotta nämä sulautuisivat paremmin Liettuan yhteiskuntaan, ii) Liettua on edistynyt huomat- tavasti markkinatalouteen siirtymisessä, mutta sillä olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) Liettua on edistynyt jonkin verran yhteisön säännöstön saattami- sessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sen täytän- töönpanossa erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta, mutta huomattavien lisäpyrkimysten turvin sen pitäisi kyetä osallistumaan täysimääräisesti yhtenäismarkkinoi- hin keskipitkällä aikavälillä. Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Liettuan välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausun- nossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tuke- miseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: ”Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdis- tää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työsken- nellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi mää- riteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joi- hin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin poli- tiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdolli- suus osallistua yhteisön ohjelmiin”. Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liitty- mistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Liet- tuaa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyk- siä. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lau- sunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäse- neksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustami- seksi Liettualle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmis- televa kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Liet- tuan on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijais- ten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäyty- nyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia. 3. PERIAATTEET Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt kes- keisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että: — hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vä- hemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen; — hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa; — hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unio- nin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattami- nen. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti ha- kijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhtei- sön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistami- seksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämä- töntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmis- taa, että sitä todella sovelletaan. 4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, C 202/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 98 jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lau- sunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpen- haminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edel- lyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myön- nettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistä- minen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavä- lin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Liettuan realistisia mahdollisuuk- sia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteut- tamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteutta- minen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana. Liettuaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun me- nessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansal- linen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tar- peen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä. ja välivaiheen tavoitteiden Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Liettuan on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituis- ta asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perus- teiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa. Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkas- telun perusteella Liettualle on määritetty jäljempänä esite- tyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet. 4. 1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998) — Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talous- politiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; laaja-alaisen yksityistämisen nopeuttaminen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen raken- nemuutoksen aloittaminen; yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. — Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien pa- rantaminen: erityisesti huomattavia ponnistuksia, jotka koskevat julkishallinnon uudistamista, rajaval- vontaa, tullia, verotusta ja rahoitusalaa; koulutusstra- tegian laatiminen virkamiehille sekä tuomioistuimille; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallin- tojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toi- mipaikoilla; instituutioiden vahvistaminen ympäristö- alalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien raken- teiden parantamisen aloittaminen. — Sisämarkkinat: mukaan lukien henkisen ja teollisen omaisuuden, julkisten hankintojen, rahoituspalvelu- jen, kasviensuojelun ja eläinlääkinnän alat; riippumat- tomien standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tasn parantaminen; uuden kilpailu- lainsäädännön käyttöönotto ja avoimen valtionavun määrityksen käyttöönotto. — Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan ja pakolaisten vastaanottoedellytysten parantaminen. — Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lain- säädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädän- töä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjel- mien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpa- nostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöön- panon aloittaminen. — Energia: erityisesti kattavan pitkän aikavälin ener- giastrategian laatiminen; Ignalinan ydinvoimalan sul- kemissuunnitelma ydinturvarahastosopimuksen mu- kaisten sitoumusten mukaisesti 4. 2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet — Talouden uudistaminen: yksityistämisen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen rakennemuu- toksen päätökseen saattaminen; oikeudellisen kehyk- sen yhdenmukaistaminen (konkurssi- ja kilpailulain- säädäntö, liiketoimintasäännösten yksinkertaistami- nen, lupa- ja lisenssimenettelyt mukaan lukien). — Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoit- teiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäse- nyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähenty- misohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttä- minen); vaikka Liettuan ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoit- tavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen ja sosiaalista lähentyminen unionin yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen joka mahdollistaa lähentyminen, lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton. taloudellista 29. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 202/55 — Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien pa- rantaminen: petosten vastaisen yksikön ja valtion tilintarkastusviraston kehittäminen sekä budjetti- ja rahoitusvalvontamekanismien kehittäminen; tuomiois- tuinjärjestelmän toiminnan parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuk- sen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisä- asioiden ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministe- riöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiu- den varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hal- linnon lujittaminen. instituutioiden lujittaminen (riittävän julkisia hankintoja koskevan — Sisämarkkinat: mukaan lukien pääomien vapauttami- nen; lainsäädännön, audiovisuaalipolitiikan, välillisen verotuksen ja tilas- toinnin yhdenmukaistaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen ja tehokas voimaan saattaminen erityisesti valtionavun valvonnan osalta; kilpailuviranomaisten lujittaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden tason parantaminen; markkinoiden valvontajärjestelmän perustaminen; teollisuustuotteiden horisontaalisen tek- nisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla. arviointilaitosten — Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittä- minen; järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahan- pesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjumi- nen; muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenet- telyjen uudistamisen täytäntöönpano; viisumimenette- lyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukai- seksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhden- mukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityi- sesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset. suoritettavat — Maatalous: mukaan lukien ydenmukaistaminen yhtei- sön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla tarkastukset); maatalouden ympäristönsuojeluseikat ja biologiseen monimuotoisuuteen on otettava huomioon; maaomai- suuden rekisteröinnin päätökseen saattaminen ja toi- mivien maamarkkinoiden perustaminen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehit- täminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hal- lintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseu- dun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimus- ten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintar- vikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointi- laitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvi- kealan rakenneuudistus. — Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaatta- mis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen. — Energia: tehokkuuteen ja monipuolisuuteen perustu- van laaja-alaisen energiastrategian täytäntöönpano, mukaan lukien ydinturvavaatimukset ja ydinvoimaloi- den sulkemista koskevat realistiset sitoumukset (ydin- turvarahastosopimus) — Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yh- teisön säännöstöön nähden erityisesti merikuljetusten (turvallisuus), maantiekuljetusten ja rautatiekuljetu- sten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuu- riin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi. — Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkki- narakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yh- teinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektii- vin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; aktii- visen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittämi- nen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voi- maan saattaminen; sitoutuminen saattamaan kansan- terveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukai- siksi. — Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huo- miota juomavesi- ja jätehuoltoaloihin, ilman pilaatu- miseen sekä ydinturvallisuuteen; ympäristönsuojelu- vaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadit- taessa ja täytäntöönpantaessa. — Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hal- linnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyt- töönotto sellaista kansallista politiikkaa varten, joka käsittelee alueellisia eroja yhdenmukaista lähestymis- tapaa noudattaen, minkä ansiosta Liettua voi osallis- tua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään. 5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET 5. 1. Rahavarojen ohjelmointi Vuosille 1995—1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrä- rahat olivat yhteensä 145 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä ole- van ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Liettuaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up-välineen avulla, jolla voidaan rahoittaa yksityistämiseen, rakenneuudis- tukseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja korruption torjuntaan liittyviä hankkeita. Rahoitusehdo- tukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle ase- tuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hake- neiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellyte- C 202/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 98 tään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Ko- missio toimii Liettuan, EIP:n ja kansainvälisten rahoitus- laitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Liettua saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön sännöstöön liitty- vistä monikansallisista ohjelmista. Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisi- jaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittä- mällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansalli- sessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Liettuan kanssa vuosittain rahoi- tuspöytäkirjan, jossa Liettua sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden rahoitusavun rahoittamiseen. Yhteisön toteuttamisen ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu. Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Liettuan hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumus- ten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toi- mia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakenta- misen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympä- ristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaa- timusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle. Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraa- vien toimien avulla: — Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oi- keusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista pal- veluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voi- daan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallin- nolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Liettuan ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hal- lintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäris- töön sekä oikeus- ja sisäasioihin. investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumi- seksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityi- sesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työtur- vallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisra- hoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2). 5. 2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Liettuan ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmis- televan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisra- hoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liitty- vien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodet 1997—1999 kattavan uuden lainanantovaltuu- tuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroo- pan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alku- puolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljar- diin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin hel- pottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitus- ta. 6. EDELLYTYKSET ja edistyy tämän Yhteisön avun edellytyksenä on, että Liettua noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyt- tämiseksi liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edel- lytysten noudattamatta jättäminen saatta johtaa neuvos- ton päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/ 98 4 artiklan nojalla. — Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Liettuan infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) raken- teellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalou- den rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä (1) Investointihankkeissa Liettuan edellytetään noudattavan täy- dentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosen- tin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin. (2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä hori- sontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investoin- tipääomien puutteen korjaamiseksi. 29. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 202/57 7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO samaa Liettualle annettavan rahoitusavun myöntämisen edelly- tyksenä on Liettuan ehdottamien hankkeiden toteuttamis- kelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkir- jaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa alaa koskevista allekirjoitettaessa. Lisäksi aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon var- mistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaat- teessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaat- teet johtavat tilanteeseen, jossa Liettua ei pysty käyttä- mään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrä- rahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopul- lisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myö- hempiä suorituksia. Liettuan hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytän- töönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä. Liettuan hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluim- min valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahas- ton investointien edistämistä ja instituutioiden rakenta- mista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kan- sallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja mui- den yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näi- den varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähen- tämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudatta- minen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoitus- pöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteis- rahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkir- jassa. Komissio harjoittaa yhteistyössä Liettuan hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edis- tävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuk- sen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tar- koituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteit- tain komission ja Liettuan välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jä senval- tioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukai- sesti. ja Tässä yhteydessä komissio voi Liettuan sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjous- kilpailu- sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komis- sio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Liettuan hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhtei- sön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvis- tettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistami- seksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esite- tään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toi- mille suoritetaan jälkiarviointi. 8. VALVONTA Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpa- noa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvo- minen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin jossa arvioidaan Liettuan annettavan kertomuksensa, edistymistä, mukaan liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano. lukien Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomi- teassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoittei- siin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsitel- täviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomi- tea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistele- van kumppanuuden täytäntöönpanosta. Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoitus- päätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia. Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tar- vittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdot- taa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Liettua on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. C 202/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 98 LIITE Liettuan on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintata- voitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina. 1. Poliittiset arviointiperusteet Liettuan on jatkettava työtä oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseksi, korruption torjunnan tehostami- seksi ja vankilaolojen parantamiseksi. 2. Taloudelliset arviointiperusteet Vapauttamisprosessi tulisi saattaa päätökseen poistamalla vielä jäljellä olevat hintarajoitukset ja kaupalliset valtion monopolit sekä jatkamalla työtä seuraavilla aloilla: suhteellisten hintojen mukauttamiset, laaja- alainen yksityistäminen, konkurssimenettelyt sekä yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. Yritysten merkit- tävää rakenneuudistsusta tarvitaan edelleen. Energia-alan uudistus on saatettava päätökseen, maatalous nykyaikaistettava ja pankkiala vakautettava. Lainsäädännöllisen kehyksen mukauttamiseksi on edelleen tehtävä työtä seuraavilla aloilla: konkurssi- ja kilpailulainsäädäntö, omistusrekisterit ja liiketoiminnan säännösten yksinkertaistaminen, mukaan lukien lupiin liittyvät edellytykset. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että toteutetaan pankkialaa koskeva hallituksen rakenneuudis- tussuunnitelma (valtion omistamien pankkien yksityistämisen, uudelleenjärjestelyn ja niiden pääomakannan vahvistamisen sekä maksukyvyttömien pankkien lakkauttamisen avulla), saatetaan päätökseen laaja-alainen yksityistäminen ja luodaan sopivat olosuhteet investoinneille aloilla kuten ympäristö, energia, liikenne sekä tutkimus ja kehitys. Talouspolitiikan on edistettävä työvoiman asianmukaista koulutusta, jotta voidaan lisätä joustavuutta ja suuntautua kohti markkinataloutta. 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 3. 1. Rajattomat sisämarkkinat Neljä vapautta Y l e i n e n t o i m i n t a y m p ä r i s t ö — Julkishallinnon heikkouksia on voimakkaasti pyrittävä poistamaan. Erityisesti on tarpeen vahvistaa sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanossa tarvittavien rakenteiden toimintakykyä. Tähän kuuluu myös rajatarkastusten vahvistaminen Euroopan unionin ulkorajoilla. Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön lähentämistä on pyrittävä nopeuttamaan erityisesti televiestinnän, liikenteen, energian ja vesihuollon alalla. Henkisen ja teollisen omaisuuden osalta on tehtävä vielä paljon lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotyötä alaa koskevien lakien ja yhteisön säännöstön vastaavuuden varmista- miseksi. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen osalta tilintarkastajien ammatillista kelpoisuutta koskevat vaati- mukset on mukautettava kahdeksannen direktiivin vaatimuksiin. Lisäksi on pyrittävä ratkaisemaan kirjanpi- täjien ja tilintarkastajien puutetta koskeva ongelma. Henkilötietojen suojaa on parannettava erityisesti perustamalla itsenäinen valvontaviranomainen ja saattamalla säädetty johdettu oikeus kehysdirektiivin mukaiseksi. T a v a r o i d e n v a p a a l i i k k u v u u s — Liettuan on vahvistettava puitelait, joiden avulla se voi omaksua Euroopan unionin järjestelmän perusperiaatteet. Liettuaan on perustettava riippumattomia standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin järjestelmiä. Yhdenmukaistamista on jatkettava sekä uuden lähesty- mistavan mukaisen että elintarvikkeita, lääkkeitä, kemikaaleja ja moottoriajoneuvoja koskevan alakohtaisen lainsäädännön osalta. Kun tekninen lainsäädäntö on saatu täysin yhdenmukaistettua, on perustettava markkinoiden seurantajärjestelmä ja saatettava se täysin toimintakykyiseksi pitkällä aikavälillä. P ä ä o m i e n v a p a a l i i k k u v u u s — Liettuan pääomamarkkinoiden täydelliseksi vapauttamiseksi on ponnisteltava edelleen; on esimerkiksi poistettava loputkin sijoitusyhtiöiden rajojen yli suuntautuvan toiminnan rajoituksista. P a l v e l u j e n v a p a a l i i k k u v u u s — Pankki-, arvopaperi- ja vakuutusalalla on edelleen pyrittävä varmistamaan täysimääräinen vapaa sijoittautumisoikeus lainsäädännön lähentämisen ja täytäntöönpanon avulla. 29. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 202/59 H e n k i l ö i d e n v a p a a l i i k k u v u u s — Ammatillista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroises- ta tunnustamisesta voidaan todeta, että on pyrittävä toteuttamaan tarpeelliset lainsäädäntö- ja täytäntöön- panotoimenpiteet. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tar- vittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi. Kilpailu Liettuan on saatava valmiiksi uusi kilpailulaki, jolla edelleen lähennetään kilpailusääntöjä Euroopan yhteisön säännöstön kanssa. Valtiontukien alalla olisi varmistettava täysi avoimuus luomalla valtiontukia koskeva inventaario yhteisön käytännön mukaisesti ja päivittämällä sitä jatkuvasti. Kaikki olemassa olevat tukitoimenpiteet on arvioitava ja Eurooppa-sopimuksen vastaisia toimenpiteitä on muutettava tai ne on lakkautettava. Valtiontukien valvontaa koskeva asetus on pantava uskottavasti täytäntöön ottamalla käyttöön tarpeelliset menettelyt ja käytännön menetelmät, joilla valvotaan järjestelmällisesti kaikkia uusia tukitoimia. Yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava. 3. 2. Innovaatiot Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso Hallinnollisilla uudistuksilla ja opetussuunnitelmien kehittämisellä olisi tuettava koulutusta niillä ammatilli- silla aloilla, jotka suoraan vaikuttavat unioniin liittymiseen. Euroopan tutkimuksen kehittämisessä, uusien kurssien käyttöönottamisessa säännellyillä ammattialoilla, uuden teknologian soveltamisessa ja laadunvar- mistusjärjestelmien luomisessa tarvitaan lisätyötä. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Liettuan on toteutettava parannuksia, joiden tavoitteena on hallinnon organisaation uudistaminen ja keskitetyn rahoituksen korvaaminen saavutuksiin perustuvalla rahoitusjärjestelmällä. Televiestintä Tarvitaan huomattavasti vahvempaa lainsäädäntöä olemassa olevien vapautettujen markkinoiden tukemi- seksi, kilpailun ja investointien tukemiseksi ja Euroopan unionin direktiivien noudattamiseksi. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja. Audiovisuaalinen ala Voimassa olevaa lainsäädäntöä on muutettava niin, että se sisältää säännökset lähetysten vastaanoton vapautta, lainkäyttövaltaa, eurooppalaisen tuotannon edistämistä, mainonnan ja sponsoroinnin sääntöjä, alaikäisten suojelua sekä vastineoikeutta varten. 3. 3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Makrotalouspolitiikassa olisi pyrittävä pitämään inflaatio ja korkoprosentti alhaisina ja varmistamaan luottamus talouteen. Verotus Tarvitaan huomattavasti työtä, jotta alv-lainsäädäntö saataisiin yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Tämä koskee erityisesti alv:stä vapautusten laajuutta sekä järjestelmää alv-palautusten maksamiseksi ulkomaalai- sille verovelvollisille. Erot Liettuan valmisteverojärjestelmän ja Euroopan unionin vaatimusten välillä on syytä panna merkille. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomisen väliaikaisen valmis- teverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi. Lisäksi on tarkistettava kaupanharjoittajien rekisteröiminen valmiste- verotarkoituksiin. Tilastot Virallisten tilastojen alalla tarvitaan ponnisteluja erityisesti yritystilastojen, pääoma- ja rahoituskirjanpidon sekä alueellisten tietojen osalta. C 202/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 98 3. 4. Politiikat eri aloilla Teollisuus Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markki- noiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne. ). Maatalous Yhteisön säännöstöön mukautumiseksi vaaditaan huomattavia ponnisteluja. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelu- vaatimusten osalta on kiinnitettävä huomiota erityisesti laitosten kunnostukseen ja tarkastus- ja valvontame- nettelyihin, jotka liittyvät unionin ulkorajojen suojelemiseen. Hallintorakenteita on vahvistettava, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpano ja noudattaminen. Maataloustuotteita jalostavan elintarviketeol- lisuuden rakenteita on muutettava sen kilpailukyvyn varmistamiseksi. Toimivien maamarkkinoiden ja kiinnitysluottojen kehittämiseksi on tärkeää saattaa loppuun maanomistuksen rekisteröinti. Kalastus Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistami- seksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinto, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen. Energia Nykyistä työtä on tehostettava erityisesti seuraavilla aloilla: lainsäädännön lähentäminen, valtion monopo- lien uudelleenjärjestely energian sisämarkkinoita koskevien direktiivien ja Euroopan yhteisön kilpailulainsää- dännön mukaisesti mukaan lukien tuonti- ja vientikysymykset, pääsy verkkoihin ja energian hinnoittelu. Erityistä huomiota on kiinnitettävä energiatehokkuuteen, ympäristömääräyksiin ja hätätilanteisiin varautu- miseen mukaan lukien pakollisten öljyvarastojen kokoaminen. Liettuan ydinergian sääntelyelimen (VATESI) mahdollisuuksia toteuttaa länsieurooppalaisen kaltaista lupa- järjestelmää Ignalinan ydinvoimalaitoksessa (INPP) on vahvasti tuettava. On pyrittävä laatimaan kattava, pitkän aikavälin energiasuunnitelma, ja varauduttava sähkön hinnoittelussa myös käytetyn polttoaineen käsittelyyn ja Ignalinan ydinvoimala käytöstäpoistoon. Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamiseksi ja sulkemiseksi on laadittava realistinen suunnitelma mukaan lukien pitkän aikavälin ratkaisut ydinjätettä varten. Ympäristöä ja ydinturvallisuuskulttuuria koskevaa yleistä tietoisuutta on edistettävä. Liikenne Liettuan on pyrittävä parantamaan turvallisuutta (erityisesti meriliikenteessä), yhdenmukaistamaan ilman saastumista ja melua koskevia liikenteen ympäristönormeja ja saattamaan voimaan yhteisön säännöstö maanteiden tavarakuljetuksissa ja rautatieliikenteessä. Liettuan on pyrittävä luomaan perusta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tulevaa laajentamista varten. Erityisesti olisi vahvistettava liikenneturvallisuutta käsitteleviä valvontaelimiä. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikennein- frastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi. Pienet ja keskisuuret yritykset Tarvitaan lisätoimia pk-yrityspolitiikan yhtenäisyyden parantamiseksi, oikeudellisen ja hallinnollisen toimin- taympäristön yksinkertaistamiseksi niin, että se olisi entistä suotuisampi pk-yrityksille, sekä tukijärjestelyjen ja pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi. 3. 5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Tarvitaan huomattavia ponnisteluja lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin vaatimusten kanssa sellaisilla aloilla kuin työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö ja yhtäläiset mahdollisuudet. Sosiaalista uudistusta on jatkettava ja julkista terveydenhuoltojärjestelmää parannettava huomattavasti. 29. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 202/61 Aktiivista sosiaalista vuoropuhelua on edelleen kehitettävä. Hallinnollisia rakenteita on vahvistettava lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Aluepolitiikka ja koheesio Osana yleistä viitekehystä integroitua kehitysstrategiaa varten on otettava käyttöön alueellisiin eroihin puuttuva eriytetty kehityspolitiikka ja luotava hallinto- ja talousarviomenettelyt integroitujen aluekehitys- ohjelmien hoitamiseksi osana Euroopan yhteisön rakennepolitiikkaa jäseneksi tulon jälkeen. 3. 6. Elämän laatu ja ympäristö Ympäristö Liettuan on ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että yhteisön ympäristösäännökset saatetaan kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että niiden tosiasiallinen noudattaminen edistyy merkittävästi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä jätteitä, vettä ja luontoa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseen Euroopan unionin kanssa ja ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien sekä ympäristön pilaantumi- sen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Investointeja on lisättävä erityisesti suuria polttolaitoksia, vesialaa, teollisuutta, kaupunkien ilman saastumista, kiinteiden ja vaarallisten jätteiden käsittelyä ja kaupunkijäte- huoltoa varten. Hiljattain annettua ydinturvallisuutta koskevaa puitelakia on täydennettävä säteilysuojelua ja radioaktiivisia jätteitä sekä hälytyssuunnitelmaa koskevilla säännöksillä. Liettuan on pyrittävä voimak- kaasti kehittämään riittäviä täytäntöönpano- ja valvontarakenteita. Kuluttajansuoja Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava sellaisilla tärkeillä aloilla kuten yleinen tuoteturvallisuus, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuva myynti, etämyynti, matkapaketit, kiinteistöjen osa- aikainen käyttöoikeus, kohtuuttomat sopimusehdot, kulutusluotot ja hintojen ilmoittaminen. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat. 3. 7. Oikeus- ja sisäasiat Laitonta maahanmuuttoa on pyrittävä torjumaan. Rajahallintoa ja -valvontaa on parannettava huomatta- vasti ja rajojen merkitseminen on saatettava päätökseen. Järjestäytyneen rikollisuuden, kansainvälisten talousrikosten ja hallintoelinten korruption torjuntaa on vahvistettava erityisesti seuraavilla aloilla: huume- kauppa, ihmiskauppa, rahanpesu, autovarkaudet, turvallisuuspalvelut ja petokset. Liettuan on ryhdyttävä toimiin kansainvälisten sopimusten ratifioinnin varmistamiseksi oikeus- ja sisäasioiden alalla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että varmistetaan hallinnollista kehitystä varten tarvittavat taloudelliset resurssit ja henkilöstö ja edistetään poliisi- ja oikeusasioita koskevaa yhteistyötä Euroopan unionin vastaavien osapuolten kanssa. 3. 8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Liettuan on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan suojatoimenpiteitä. Kehitysyhteistyö Liettuan on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoituk- seen. Tulli Tullilainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa, ja organisaatio ja henkilös- tön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. On pyrittävä ottamaan käyttöön atk-järjestelmät, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tariffisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategi- sessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Liettuan ja Euroopan unioniin liitymishetkellä kuulu- mattomien maiden välisillä rajoilla sijaitsevia tullitoimipaikkoja. C 202/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 98 3. 9. Varainhoitoa koskevat kysymykset Vaaditaan vielä huomattavaa valmistelutyötä tarvittavien varainhoitoa koskevien hallinto- ja valvontajärjes- telmien perustamiseksi, jotta voidaan varmistaa yhteisön politiikkojen asianmukainen täytäntöönpano. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tehokkaiden sisäisten valvontamenettelyjen ja -elinten kehittämiseen, pätevien tilintarkastajien määrään ja kirjanpitomenettelyihin. Tämänhetkiset kirjanpitojärjestelmät sekä tullijärjestelmä olisi tarkistettava ”omien varojen” järjestelmän tehokkaan hallinnan varmistamiseksi. Tarvitaan huomattavia parannuksia kansallisten tilien ja virallisten tilastojen luotettavuuden parantamiseksi, jotta voidaan laskea asianmukaisesti BKTL-tulot sekä laatia alv:stä kertyvien omien varojen määräytymispe- rusteet. 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä Yhteisön säännöstön tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan varmistamiseksi tarvitaan huomattavaa uudistustyötä hallintorakenteiden vahvistamiseksi käytännöllisesti katsoen kaikilla Euroopan unionin kannalta olennaisilla aloilla. Erityisesti on pyrittävä vahvistamaan viranomaisia, jotka varmistavat sisämarkkinoita koskevien yhtisön vaatimusten asianmukaisen soveltamisen, ja tulliviranomaisia. Sääntely- ja valvontaelimiä on vahvistettava sellaisilla aloilla kuin kilpailu, arvopaperit, vakuutus, pankit, rahanpesu, julkiset hankinnat, maatalous, varainhoidon valvonta, kuluttajansuoja, liikenneturvallisuus sekä standardit ja sertifiointi, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastukset, elintarvikkeiden valvonta ja työsuojelutarkastus. On pyrittävä entistä lujemmin parantamaan henkilöstön pätevyyttä Euroopan unioniin liittyvissä kysymyk- sissä sekä tehokkaassa julkisessa hallinnossa yleensä. Tähän liittyy kattavan kansallisen koulutusstrategian laatiminen virkamiehiä varten. Oikeusjärjestelmää on vahvistettava resurssien ja asiantuntemuksen osalta. Tuomareiden valmiuksia on parannettava merkittävästi; tämä koskee erityisesti heidän kykyään soveltaa yhteisön lainsäädäntöä


title: 98/409/GBVB: Gemeenschappelijk standpunt van 29 juni 1998 door de Raad vastgesteld op grond van artikel J.2 van het Verdrag betreffende de Europese Unie inzake Sierra Leone

eurovoc_concepts:
Sierra Leone
UN Security Council
UNO
international sanctions
marketing restriction
restriction of liberty

formats: html pdf print

text: 1. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 187/1 (Besluiten aangenomen krachtens titel V van het Verdrag betreffende de Europese Unie) GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT van 29 juni 1998 door de Raad vastgesteld op grond van artikel J. 2 van het Verdrag betreffende de Europese Unie inzake Sierra Leone (98/409/GBVB) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzonderheid op artikel J. 2, Overwegende dat de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties (UNSC) op 5 juni 1998 resolutie 1171 (1998) heeft aangenomen waarin deze zich verheugt over de inspan- ningen van de regering van Sierra Leone om de vrede en de veiligheid in het land te herstellen, opnieuw voor doelmatig bestuur te zorgen, het democratisch proces weer op gang te brengen en nationale verzoening te bevorderen; Overwegende dat de UNSC in de genoemde resolutie betreurt dat er nog steeds verzet is tegen het gezag van de wettige regering van Sierra Leone en erop aandringt dat alle rebellen een einde moeten maken aan de wreed- heden, hun verzet moeten opgeven en de wapens moeten neerleggen; Overwegende dat de b¶ de eerdere UNSC-resolutie 1132 (1997) ingestelde verbodsmaatregelen z¶n ingetrokken; dat resolutie 1171 (1998) in de hele Europese Unie moet worden uitgevoerd, HEEFT HET VOLGENDE GEMEENSCHAPPELIJK STAND- PUNT VASTGESTELD: Artikel 1 Overeenkomstig UNCS-resolutie 1171 (1998) (1), behou- dens de uitzonderingen van artikel 2 en artikel 3, is de (1) Punt 2 van UNSC-resolutie 1171 (1998) bepaalt dat aan de regering van Sierra Leone de onder het embargo vallende zaken mogen worden geleverd via punten van binnenkomst die met name worden genoemd op een door die regering aan de secretaris-generaal van de Verenigde Naties te verstrekken l¶st. De secretaris-generaal van de Verenigde Naties stelt alle lidstaten van de Verenigde Naties onmiddell¶k in kennis van die l¶st. Punt 4 van UNSC-resolutie 1171 (1998) bepaalt dat het b¶ resolutie 1132 (1977) ingestelde Comit(cid:130) van de Veiligheidsraad in kennis moet worden gesteld van alle uitvoer naar Sierra Leone van de onder het embargo vallende zaken, dat de rege- ring van Sierra Leone alle door haar ingevoerde wapens en aanverwant materiaal moet merken, registreren en ter kennis brengen van het genoemde comit(cid:130), en dat het genoemde comit(cid:130) regelmatig aan de UNSC moet rapporteren over de aldus ontvangen kennisgevingen. verkoop of levering van wapens en alle soorten aanver- want materiaal, met inbegrip van wapens en munitie, militaire voertuigen en uitrusting, paramilitaire uitrusting en onderdelen daarvan aan Sierra Leone verboden. Artikel 2 De in artikel 1 vermelde beperkingen z¶n niet van toepassing op de regering van Sierra Leone, op voor- waarde dat die leveringen door de Verenigde Naties en haar lidstaten, overeenkomstig de punten 2 en 4 van UNCS-resolutie 1171 (1998), worden geviseerd. Artikel 3 De in artikel 1 bedoelde beperkingen z¶n niet van levering van wapens en toepassing op de verkoop of aanverwant materiaal voor uitsluitend gebruik door de Groep van Militaire Waarnemers van de Economische Gemeenschap van West-Afrikaanse Staten (Ecomog) of door de Verenigde Naties in Sierra Leone. Artikel 4 De lidstaten verhinderen, overeenkomstig hun nationale recht, dat vooraanstaande leden van de voormalige mili- taire junta en van het Revolutionary United Front (RUF) het grondgebied van de lidstaten binnenkomen of via dit grondgebied verder reizen. L 187/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 7. 98 Aan de hand van punt 5 van UNCS-resolutie 1171 (1998) wordt bepaald op welke personen deze maatregel betrek- king heeft. Uitzonderingen kunnen worden toegestaan op grond van het genoemde punt 5 van deze resolutie (1). Artikel 6 Dit gemeenschappel¶k standpunt wordt van kracht op 5 juni 1998. Niets in de eerste alinea verplicht een lidstaat om z¶n eigen onderdanen de toegang tot z¶n grondgebied te weigeren. Artikel 7 Dit gemeenschappel¶k standpunt wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Artikel 5 De gevolgen van Gemeenschappel¶k Standpunt 97/826/ GBVB (2) worden be(cid:137)indigd. Gedaan te Luxemburg, 29 juni 1998. Voor de Raad De Voorzitter R. COOK (1) Punt 5 van UNSC-resolutie 1171 (1998) bepaalt dat het b¶ UNSC-resolutie 1132 (1997) ingestelde Comit(cid:130) van de VN- Veiligheidsraad de personen aanw¶st jegens wie in- of door- reisbeperkingen gelden, en kan toestaan dat dergel¶ke personen via een bepaalde staat binnenkomen of verder reizen. (2) PB L 344 van 15. 12. 1997, blz. 6


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tad-29 ta' Ġunju 1998 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim Interim fuq il-Kummerċ u l-affarijiet li għandhom x'jaqsmu mal-Kummerċ bejn il-Komunitajiet Ewropej, fuq naħa waħda, u l-Istati Uniti tal-Messiku, fuq in-naħa l-oħra

eurovoc_concepts:
European Community
Mexico
interim agreement (EU)
trade agreement

text: 11/Vol. 29 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 71 31998D0504 L 226/24 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 13. 8. 1998 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tad-29 ta’ Ġunju 1998 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim Interim fuq il-Kummerċ u l-affarijiet li għandhom x’jaqsmu mal-Kummerċ bejn il-Komunitajiet Ewropej, fuq naħa waħda, u l-Istati Uniti tal-Messiku, fuq in-naħa l-oħra (98/504/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Artikolu 2 Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewropej, u b’ mod partikolari l-Artikoli 57(2) l-aħħar sentenza, 66 u 113, flimkien ma’ l-ewwel sentenza ta’ l-Artikolu 228(2) u t-tieni sub- paragrafu ta’ l-Artikolu 228(3) tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-qbil tal-Parlament Ewropew (2), Billi sakemm jidħol fis-seħħ il-Ftehim tas-Soċjetà Ekonomika, Kor- dinazzjoni Politika u Koperazzjoni ffirmat fi Brussel fit-8 ta’ Diċembru 1997, il-Ftehim Interim fuq il-kummerċ u l-affarijiet li għandhom x’jaqsmu mal-kummerċ bejn il-Komunitajiet Ewropej, fuq naħa waħda, u l-Istati Uniti Messikani, fuq in-naħa l-oħra, iffirmat fi Brussel fit-8 ta’ Diċembru 1997, għandu jkun appro- vat, Il-President jagħti fl-Artikolu 19 tal-Ftehim f’isem il-Komunitajiet Ewropej. l-avviż li hemm ipprovdut tal-Kunsill Artikolu 3 1. Il-posizzjoni meħuda mill-Komunità fil-Kunsill Konġunt u l-Kumitat Konġunt mwaqqfa mill-Ftehim, tkun imniżżla mill- skond Kunsill, id-disposizzjonijiet relatati tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewropej. mill-Kummissjoni, proposta fuq 2. Il-President tal-Kunsill, skond l-Artikolu 8 tal-Ftehim, jkun fuq il-Kunsill Konġunt u jippreżenta l-posizzjoni tal-Komunità. Skond tal-Kummissjoni l-Artikolu 10 tal-Ftehim, mgħejjun minn rappreżentanti jkun fuq il-Kumitat Konġunt u jippreżenta l-posizzjoni tal-Komunità. l-Istati Membri rappreżentant ta’ IDDEĊIDA DAN LI ĠEJ: Artikolu 4 Artikolu 1 Din id-Deċiżjoni tal-Komunitajiet Ewropej. tkun ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali Il-Ftehim Interim fuq il-kummerċ u l-affarijiet li għandhom x’jaqsmu mal-kummerċ bejn il-Komunitajiet Ewropej, fuq naħa waħda, u l-Istati Uniti tal-Messiku, fuq in-naħa l-oħra, flimkien mad-dikjarazzjonijiet magħmula mill-Komunità unilateralment u f’isem flimkien mal-Parti il-Komunitajiet Ewropej. l-oħra, huwa minn issa approvat It-testi huma mehmuża ma’ din id-Deċiżjoni. Magħmul fil-Lussemburgu, fid-29 ta’ Ġunju 1998. F’isem il-Kunsill Il-President R. COOK (1) ĠU C 356, tat-22. 11. 1997, p. 28. (2) ĠU C 167, ta’ l-1. 6. 1998


title: Verordnung (EG) Nr. 1371/98 der Kommission vom 29. Juni 1998 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1474/95 zur Eröffnung und Verwaltung der Zollkontingente im Eiersektor und für Eieralbumine

eurovoc_concepts:
CCT duties
animal protein
egg
egg product
tariff quota

text: 30. 6. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 185/17 VERORDNUNG (EG) Nr. 1371/98 DER KOMMISSION vom 29. Juni 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 1474/95 zur Er(cid:148)ffnung und Verwaltung der Zollkontingente im Eiersektor und f(cid:129)r Eieralbumine DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1095/96 des Rates vom 18. Juni 1996 zur Anwendung der Zugest(cid:132)ndnisse gem(cid:132)ß der nach Abschluß der Verhandlungen im Rahmen des Artikels XXIV Absatz 6 des GATT aufge- stellten Liste CXL (1), insbesondere auf Artikel 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Gemeinschaft hat sich im Rahmen der Welthandels- organisation verpflichtet, f(cid:129)r Erzeugnisse des Eiersektors und f(cid:129)r Eieralbumine Zollkontingente zu er(cid:148)ffnen. Es sind jetzt die Bestimmungen f(cid:129)r die Anwendung dieser Kontingente im Zeitraum vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999 zu erlassen. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1474/95 der Kommis- sion (2), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1514/97 (3), wurde die Anwendung dieser Kontingente im Zeitraum vom 1. Juli 1997 bis 30. Juni 1998 geregelt. Es ist jetzt ihre Anwendung im Zeitraum vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999 zu regeln. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Eier und Gefl(cid:129)gelfleisch — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 1474/95 wird wie folgt ge(cid:132)n- dert: 1. Artikel 1 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „Artikel 1 F(cid:129)r den Zeitraum vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999 werden die im Anhang I aufgef(cid:129)hrten Einfuhrzollkon- tingente f(cid:129)r die dort aufgef(cid:129)hrten Erzeugnisgruppen zu den dort genannten Bedingungen er(cid:148)ffnet. “ 2. Anhang I wird durch den Anhang zur vorliegenden Verordnung ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. Juli 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 146 vom 20. 6. 1996, S. 1. (2) ABl. L 145 vom 29. 6. 1995, S. 19. (3) ABl. L 204 vom 31. 7. 1997, S. 16. L 185/18 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 6. 98 ANHANG „ANHANG I Nummer der Gruppe KN-Code Anwendbarer Zollsatz ECU/Tonne Produktgewicht E 1 E 2 E 3 0407 00 30 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 3502 11 90 3502 19 90 152 711 310 331 687 176 617 83 (in Tonnen) Zollkontingent 1. 7. 1998- 30. 6. 1999 109 120 6 642 (1) 12 390 (1) (1) Schalenei(cid:132)quivalent. Umrechnung nach den in Anhang 77 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (ABl. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1) festgelegten pauschalen Ausbeutes(cid:132)tzen. “