title: 98/513/EF: Kommissionens beslutning af 11. juni 1998 om en procedure efter EF-traktatens artikel 86 (IV/35.613 - Alpha Flight Services/Aéroports de Paris) (meddelt under nummer K(1998) 1417) (Kun den franske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
France
airport
dominant position
freedom to provide services
quasi-fiscal charge
services company

text: L 230/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 11. juni 1998 om en procedure efter EF-traktatens artikel 86 (IV/35. 613 (cid:190) Alpha Flight Services/A(cid:130)roports de Paris) (meddelt under nummer K(1998) 1417) (Kun den franske udgave er autentisk) (98/513/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) ud fra følgende betragtninger: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det I. SAGSFREMSTILLING under henvisning til R(cid:134)dets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest ændret ved tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige, særlig artikel 3, under henvisning til klage indgivet af Alpha Flight Services af 22. juni 1995 med p(cid:134)stand om, at A(cid:130)roports de Paris overtræder traktatens artikel 86 og anmodning om, at Kommissionen bringer denne overtrædelse til ophør, efter at have givet de berørte virksomheder mulighed for at udtale sig vedrørende de af Kommissionens fremførte klagepunkter i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i forordning nr. 17 og Kommissionens forordning nr. 99/ 63/EØF af 25. juli 1963 om udtalelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, i R(cid:134)dets forordning nr. 17 (2), a) Baggrund for beslutningen (1) (2) Denne beslutning vedrører de omsætningsafgifter, for A(cid:130)roports de Paris som forvaltningsorganet (ADP) opkræver for at udstede tilladelse til leveran- dører af visse ground handling-tjenester i Orly- og Roissy-Charles de Gaulle-lufthavnen (CDG). Den 22. juni 1995 indgav selskabet Alpha Flight Services SARL, (AFS), der leverer catering-tjenester i Orly-lufthavnen, en formel klage mod A(cid:130)roports de Paris p(cid:134) grund af sidstnævntes opkrævning af diskriminerende afgifter hos leverandører af cate- ring-tjenester i modstrid med bestemmelserne i traktatens artikel 86. efter at have hørt Det R(cid:134)dgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsm(cid:134)l vedrørende Virksomhedssammenslut- ninger, og (3) (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT 127 af 20. 8. 1963, s. 2268/63. b) Parterne ADP er et offentligt selvfinansierende selskab, der er opført i handelsregistret i Paris, og hvis aktivi- teter er anlæg, drift og udvikling af transportfacili- i teter til civil lufttransport med udgangspunkt (4) (5) (6) (7) 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/11 Paris-omr(cid:134)det, som har til form(cid:134)l at lette flyankom- ster og afgange, tilvejebringe navigationsvejledning, sikre ind- og udstigning og transport af passagerer samt lastning og losning af luftbefordret fragt og post. ADP administrerer Orly-lufthavnen og CDG. levere catering-tjenester i Orly-lufthavnen til at samt tilladelse til at benytte bygninger p(cid:134) luft- havnsomr(cid:134)det. Tilladelsen blev ændret den 12. april 1995 for at tage højde for Forte Airport Services navneskift til AFS. AFS er et datterselskab af det britiske selskab Alpha Airport Group, der leverer catering-tjenester i Orly- lufthavnen. Alpha Airport Group betjener luftfarts- selskaber i en række lufthavne i EU, herunder London, Amsterdam og Orly. Omsætningen for AFS’s catering-tjenester i Orly var i 1995 p(cid:134) ca. 150 mio. FRF. (9) Følgende fremg(cid:134)r bl. a. af aftalen mellem parterne: Kontraktforholdet mellem ADP og leverandører af ground handling-tjenester, herunder ogs(cid:134) visse luft- fartsselskaber, der benytter egen-handling, er blevet gennemg(cid:134)et af Kommissionen i forbindelse med denne sag. Disse virksomheder er ikke omfattet af denne procedure, men vil blive citeret i neden- st(cid:134)ende tekst. (cid:190) ifølge aftalens artikel 17 (cid:190) aftalens genstand (cid:190) f(cid:134)r AFS tilladelse til at benytte en række anlæg i Orly-lufthavnen, der er beregnet til catering- tilladelse til at bygge og virksomhed, samt udstyre en bygning til udførelsen af denne virk- somhed c) Handelsaftaler indg(cid:134)et af ADP AFS og ADP indgik den 1. handelsaftale for en periode p(cid:134) 25 (cid:134)r. februar 1990 en til tredjemand AFS har siden 1974 haft aktiviteter i Orly, dengang under navnet Forte Airport Services. I 1988 offent- liggjorde ADP et udbud for at f(cid:134) et enkelt selskab (cid:190) ud over Air France (cid:190) til at levere catering- i Orly-lufthavnen. tjenester Udbuddet gav tilbudsgiverne mulighed for at vælge mellem en »kort« tilladelse p(cid:134) ca. 5 (cid:134)r, der ikke krævede store investeringer, og en »lang« tilladelse, der krævede investeringer p(cid:134) et omr(cid:134)de i luft- havnen. I begge tilfælde var der i de finansielle betingelser kun tale om betaling af en afgift p(cid:134) basis af tjenesteleverandørens omsætning (se bilag 2 i ADP’s bemærkninger af 25. august 1995, især artikel 12 i udbudsbetingelserne). (8) Den 17. marts 1988 valgte ADP’s bestyrelse selskabet Forte Airport Services. Den 21. maj 1992 indgik ADP og Forte Airport Services en aftale om en tilladelse for 25 (cid:134)r med tilbagevirkende kraft fra den 1. februar 1990, hvorved selskabet fik tilladelse og ombordbringning (cid:190) ifølge aftalens artikel 18 (cid:190) tilladelsens omfang (cid:190) er tilladelsen begrænset til Orly-lufthavnen, og AFS f(cid:134)r tilladelse til at levere en række cate- ring-tjenester, der omfatter tilberedning, embal- af fjernelse lering, madvarer, drikkevarer og andre artikler til passagerer og besætning. AFS kan ligeledes klargøre og rengøre flykabinerne. Endvidere f(cid:134)r AFS tilladelse til at levere catering-tjenester, der ikke er beregnet til fly, eller som er beregnet til kunder uden for lufthavnsomr(cid:134)det. Ifølge de oplysninger, der fremkom under høringen den 16. april 1997, foretager AFS ikke klargøring og rengøring af kabinerne. Endvidere udgør de eksterne catering-tjenester kun en ubetydelig del af selskabets aktiviteter (cid:190) artikel 19-21 (cid:190) omfattede anlæg og dertil knyt- tede betingelser (cid:190) vedrører tilladelse til at benytte bygninger p(cid:134) i alt ca. 8 000 m2 p(cid:134) Orly-lufthavnens omr(cid:134)de. Det foreskrives lige- ledes, at ADP fører tilsyn med det arbejde, tjenesteleverandøren udfører i forbindelse med opførelsen af nye anlæg (cid:190) artikel 22 (cid:190) driftsbetingelser (cid:190) forpligter AFS til at overholde visse kvalitetskriterier, b(cid:134)de hvad ang(cid:134)r anlæggenes vedligeholdelse og luft- fartsselskabernes tilfredshed. De godkendte tjenesteydelser skal til enhver tid leve op til kravet om effektiv og hurtig lufttransport. AFS forpligter sig til at opfylde en række bestemte vil kunne betingelser, hvis misligholdelse L 230/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 betyde, at ADP beslutter hurtigt at give tilla- delse til et eller flere andre selskaber, der forventes at kunne yde en bedre service. ADP har ret til at modtage bemærkninger og rekla- mationer fra AFS’s kunder, bl. a. ved hjælp af kvalitetsundersøgelser (cid:190) i artikel 23 (cid:190) finansielle betingelser (cid:190) fore- skrives det, at AFS til gengæld for brugsretten til bygninger og driftstilladelsen skal betale en afgift efter følgende principper: i) der opkræves ingen statsafgift til ii) der betales en omsætningsbaseret afgift [. ]. Der skal betales afgift af omsæt- ningen for m(cid:134)ltider fra anlæg i Rungis, der leveres direkte andre kunder, der opererer fra ADP’s lufthavne, hvad enten der er tale om luftfartsselskaber eller ej (1). Afgiftssatsen svingede oprindelig mellem afhængig af omsætningen. Disse [. ] satser blev alle sat ned til [. ] den 26. februar 1993 iii) endelig har AFS betalt et engangsbeløb p(cid:134) [. ] til ADP oven i afgiften. (10) Det skal bemærkes, at AFS ligeledes benytter anlæg i Rungis uden for lufthavnsomr(cid:134)det. Disse anlæg vedrører ikke ADP (se AFS’ skrivelse af 18. marts 1996 og artikel 23, stk. 2, i AFS’s aftale). (11) AFS har klaget over, at ADP opkræver forskellige afgifter hos AFS og Orly Air Traiteur (OAT), der er en konkurrerende catering-virksomhed i Orly. Kommissionen anmodede den 6. juli 1995 ADP om at oplyse om de betingelser, der er givet OAT. Følgende fremg(cid:134)r af ADP’s svar og bemærkninger juli 1995 og 25. august 1995. af henholdsvis 27. (12) [. ] gav ADP’s bestyrelse selskabet La Toque Dor(cid:130)e tilladelse til at levere cateringtjenester i Orly. Den 17. juli 1992 gav ADP luftfartsselskaberne i Orly skriftlig meddelelse om, at det som følge af den driftstilladelse, der var indrømmet La Toque Dor(cid:130)e, der senere blev OAT, kun var CARH (Air France), Forte Airport Services og La Toque Dor(cid:130)e, der havde tilladelse til at levere catering-tjenester til luftfartsselskaber i Orly. (1) Ved offentliggørelsen af denne beslutning udelades visse oplysninger af fortrolighedshensyn. (13) OAT er et datterselskab, hvor Air France har kapi- talmajoriteten via datterselskabet Servair, der lige- ledes leverer ground handling-tjenester i CDG-luft- havnen. [. ]. De nærmere driftsbetingelser for OAT blev fastsat i skrivelse [. ]. [. ] ADP gav bevilling til OAT for 25 (cid:134)r med [. ] fra december 1992 vedrørende ret til at drive cateringvirksomhed i Orly-lufthavnen og ret til at benytte bygninger beliggende i lufthavnen. (14) Af aftalen med OAT fremg(cid:134)r følgende: a) ifølge artikel 19 (cid:190) aftalens genstand (cid:190) f(cid:134)r OAT tilladelse til dels at benytte et omr(cid:134)de i Orly-lufthavnen, der nærmere er betegnet i artikel 20, med henblik p(cid:134) at opføre og indrette anlæg til catering-virksomhed, dels at udøve de i artikel 24 fastsatte aktiviteter b) artikel 20-23 (cid:190) beskrivelse af anlæg, arbejdets omfang og diverse bestemmelser (cid:190) OAT f(cid:134)r tilladelse til at benytte et omr(cid:134)de [. ] og d(cid:130)r opføre de nødvendige anlæg c) artikel 24 (cid:190) tilladte aktiviteter (cid:190) OAT f(cid:134)r tilla- delse til at levere en række catering-tjenester, der omfatter tilberedning, emballering, ombord- bringning og fjernelse af madvarer, drikkevarer og andre artikler til passagerer og besætning. Endvidere f(cid:134)r OAT tilladelse til at levere cate- ring-tjenester, der ikke er beregnet til fly, eller som er beregnet til kunder uden for lufthavns- omr(cid:134)det. d) artikel 25 (cid:190) driftsbetingelser (cid:190) ADP kontrol- lerer kvaliteten af de tjenester, der leveres til luftfartsselskaberne (se artikel 22 i aftalen med AFS) e) artikel 26 (cid:190) finansielle betingelser (cid:190) fastsætter vederlaget for to tilladelser som følger: (cid:190) p(cid:134) den ene side skal aftaleparten til gengæld for tilladelsen til at benytte ovennævnte areal betale en (cid:134)rlig statsafgift til ADP, der beregnes i forhold til det benyttede areal (cid:190) p(cid:134) den anden side skal aftaleparten til gengæld for driftstilladelsen betale en afgift til ADP, der beregnes som følger: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/13 i) en afgift p(cid:134) [. ] af den samlede omsæt- ning med Compagnie Nationale Air France og Air Frances datterselskaber, Air Charter og Air Inter (de tjenester, som OAT leverer til Servair’s datterselskaber eller datter-datterselskaber, der har en driftstilladelse fra ADP, ikke i beregningen af omsætningen) indg(cid:134)r ii) en afgift p(cid:134) [. ] af den samlede omsæt- ning med ethvert andet luftfartsselskab. kategorier, for hvilke der skal betales omsætnings- afgift, er catering-, rengørings- og fragttjenester. (17) ADP har givet nogle luftfartsselskaber tilladelse til at anvende egen-handling i forbindelse med deres lufttransport. De luftfartsselskaber, der har en økonomisk interesse i at anvende egen-handling, er selskaber med et vist aktivitetsniveau i lufthavnen. Et begrænset antal luftfartsselskaber bruger egen- handling for alle tre ovennævnte tjenestekategorier. Nogle luftfartsselskaber anvender egen-handling gennem særlige datterselskaber. at de (15) ADP angav i sine bemærkninger af 27. juli 1995, finansielle betingelser, der afsnit 2. 3, indrømmes tjenesteleverandørerne, best(cid:134)r af en fast afgift, der modsvarer benyttelse af ejendomme, og en variabel afgift, der baseres p(cid:134) omsætningen i lufthavnen; denne struktur anvendes i alle ADP’s aftaler og udgør en sammenhængende helhed. (18) I henhold til den ordning, som ADP anvender, er der forskellige afgiftssatser for tjenesteleverandø- rerne baseret p(cid:134): (cid:190) ekstern omsætning (eller uden for koncernen) for tjenester til tredjemand (16) Den 1. februar 1996 anmodede Kommissionen om oplysninger efter bestemmelserne i artikel 11 i forordning nr. 17 for at f(cid:134) yderligere oplysninger om de ground handling-virksomheder, der af ADP har f(cid:134)et tilladelse til at drive virksomhed i Orly og CDG og de afgifter, der opkræves hos disse virk- somheder. ADP’s svar p(cid:134) denne anmodning inde- holder en udtømmende oversigt over de godkendte virksomheder for hver tjenestekategori. De tjeneste- til tjenester luftfartsselskaber (cid:190) intern omsætning (eller inden for koncernen) samme for koncern. Der er tale om omsætning for egen- handling s(cid:134)ledes at den tilsvarende sats normalt ligger under den eksterne sats, og i nogle tilfælde er nul. i (19) De eksterne og interne satser varierer fra tjenestele- tjenesteleverandør, s(cid:134)ledes som det verandør til fremg(cid:134)r af nedenst(cid:134)ende tabel: Selskab Ekstern afgift Intern afgift (1) Catering AFS OAT (Air France) Servair (Air France) Skychef HRS (AOM underleverandør) Rengøring ACNA (Air France) Euronetec Servair (Air France) Skychef SAP (AOM underleverandør) Fragttjenester Air France (2) France Handling SFS Witra (Lufthansa underleverandør) Trafic (TWA underleverandør) Orly Orly CDG CDG Orly Orly CDG CDG [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] L 230/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Selskab Ekstern afgift Alitalia, Lufthansa, Swissair Air Canada, JAL, TWA Fedex, UPS A(cid:130)ropostale [. ] [. ] [. ] [. ] Intern afgift (1) [. ] [. ] [. ] [. ] CDG CDG CDG CDG (1) Afgifter for egen-handling. (2) ADP præciserede i sin skrivelse af 1. april 1996, at Air France kun udfører f(cid:134) ground handling-tjenester for tredjemand. (20) De nævnte tjenesteleverandører betaler en statsafgift til ADP i forhold til det areal, de anvender p(cid:134) lufthavnsomr(cid:134)det. De anvendte satser varierer efter tjenesteleve- randør. (21) Ifølge de oplysninger, ADP fremsendte den 23. maj 1997 som svar p(cid:134) Kommissio- nens anmodning, var de omsætningsafgifter, som nogle tjenesteleverandører betalte i 1996, følgende (i 1 000 FRF): Selskab Ekstern omsætning Ekstern afgift Intern omsætning (1) Intern afgift Catering- og rengøringstjene- ster (2) AFS OAT Skychef Servair ACNA Fragttjenester Witra Trafic (3) [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (1) Omsætning for egen-handling. (2) Der anvendes en enhedssats for en tjenesteleverandør, der leverer flere tjenestekategorier. (3) For perioden 1. april 1996-31. marts 1997. (22) I bemærkningerne af 28. februar 1997 og i forbin- delse med høringen den 16. april 1997 fremførte ADP, at man ikke opkræver de afgifter for fragttje- nester, der foreskrives i aftalerne med ground hand- ling-virksomhederne. ADP denne midlertidige fritagelse med de omhandlede tjene- [. ] steleverandørers økonomiske skrøbelighed. begrunder (24) Ud over disse driftstilladelser skal de tjenesteleve- randører, der har adgang til flyene, gennemg(cid:134) en godkendelsesprocedure, der giver ADP mulighed for at forbyde ikke-godkendte eksterne virksom- heder adgang til lufthavnsanlæggene og luftfartssel- skaberne. d) Godkendelse af ground handling-virksom- heder i de parisiske lufthavne (23) De handelsaftaler, som ADP har indg(cid:134)et med de omhandlede virksomheder, to tilla- delser: dels en tilladelse til at benytte bygninger p(cid:134) det offentlige omr(cid:134)de, som ADP administrerer, og dels en tilladelse til at levere catering-, rengørings- og fragttjenester. indeholder (25) AFS anmodede i 1993 ADP om, at der blev indført strammere kontrolforanstaltninger for at forhindre, at virksomheder uden tilladelse til at levere cate- ringtjenester til tredjemand i Orly fik adgang til det reserverede omr(cid:134)de i lufthavnen. AFS klagede over, at brugere, der kun havde tilladelse til at udføre egen-handling, ogs(cid:134) leverede ground handling- tjenester til tredjemand. AFS anførte, at man ikke kunne konkurrere p(cid:134) prisen med en tjenesteleve- randør, der ikke skulle betale afgifter, og at ikke- godkendte et afgiftstab for ADP (bilag 13, 14, 15 og 20 i AFS’s klage). adgang medførte virksomheders 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/15 (26) Som svar p(cid:134) AFS anmodning mindede ADP den 31. maj 1994 om, at der var indført en godkendel- sesprocedure for at bringe udøvelsen af ikke- godkendte aktiviteter p(cid:134) Orly-platformen til ophør (bilag 23 i AFS’s klage). Under høringen den 16. april 1997 beskrev ADP godkendelsesproceduren, der best(cid:134)r af en formular, der udleveres af ADP, og som er nødvendig for at f(cid:134) adgangstilladelse hos de kontrolførende politimyndigheder. (27) AFS anmodede endvidere ADP om driftstilladelse for CDG-lufthavnen. Den 24. maj 1995 meddelte ADP, at AFS’s anmodning om godkendelse til CDG-lufthavnen ikke kunne efterkommes, bl. a. af følgende grunde (bilag 26 i AFS’s klage): »(cid:190) p(cid:134) grund af sikkerhedskravene er det nødven- digt, at adgangen til det reserverede omr(cid:134)de begrænses til det, der er strengt nødvendigt for udførelsen af ground handling-tjenester, idet det er nødvendigt med en streng kontrol af personer og gods. N(cid:134)r man tager højde for den meget betragtelige indsats, politimyndighe- derne allerede har gjort i samarbejde med vores selskab, er det helt klart uhensigtsmæssigt at øge antallet af virksomheder inden for det reserverede omr(cid:134)de, idet man derved risikerer uopretteligt at skade kvaliteten og effektivi- teten af ovennævnte kontrol; (cid:190) for at garantere sikkerheden for personer og gods er det ligeledes nødvendigt i betragtning af de mange ulykker, der kan konstateres p(cid:134) trods af de drastiske foranstaltninger, der er indført i den henseende, at begrænse antallet af køretøjer i det reserverede omr(cid:134)de. Godken- delse af endnu en virksomhed vil i betragtelig grad kunne øge risikoen for alle typer ulykker; A(cid:130)roports de Paris vil derfor ikke kunne give en s(cid:134)dan tilladelse uden at p(cid:134)drage sig erstat- ningsansvar; (cid:190) endelig er det p(cid:134) det rent kommercielle plan ikke p(cid:134)vist, at cateringmarkedet, der p(cid:134) ingen m(cid:134)de er et monopolmarked, kan klare endnu en virksomhed. Hidtil har intet luftfartsselskab hverken udtrykt utilfredshed med ADP’s administration eller udtrykt ønske om flere tjenesteleverandører p(cid:134) omr(cid:134)det. « (28) Den 29. oktober 1996 meddelte AFS ADP, at et selskab, der opererer fra Orly, p(cid:134) basis af et udbud havde valgt en leverandør, der ikke var godkendt af ADP, selv om selskabet af ADP havde f(cid:134)et tilladelse til at anvende egen-handling. Som svar herp(cid:134) anførte ADP, at dette ikke var i overensstemmelse med de gældende driftstilladelser, og at der var givet de nødvendige anvisninger til ADP’s afde- linger for s(cid:134) hurtigt som muligt at bringe denne praksis til ophør (se AFS’s kommentarer af 21. februar 1996). (29) De godkendelsesprocedurer, som ADP har indført, giver derfor mulighed for effektivt at kontrollere adgangen til markedet for ground handling-tjene- ster i de parisiske lufthavne. e) Tvisten (30) (31) I forbindelse med oprettelsen af OAT foreslog ADP sin bestyrelse at bevare de finansielle betin- gelser, der var aftalt med leverandøren. [. ]. I 1992 opstod der uenighed mellem AFS og ADP om beregning af den omsætningsbaserede afgift og om kvaliteten af AFS’s tjenester. Efter indg(cid:134)else af en aftale om Force Airport Services’ betaling af erstatning og p(cid:134) baggrund af den nye situation i kølvandet p(cid:134) dannelsen af OAT, blev ADP og AFS enige om at sænke AFS’s afgift med [. ]. Aftalen blev som følge heraf ændret den 26. februar 1993. (32) AFS blev gennem korrespondance med sine kunder informeret om den afgift, som konkur- renten OAT betalte til ADP (se bilag 20 i AFS’s klage). Det fremg(cid:134)r af korrespondancen, at nogle virksomheder omsætningsafgift, konkurrenterne betalte til ADP, for at anmode AFS om lavere priser (bilag 16-19 i AFS’s klage). nævnte den (33) (34) Et luftfartsselskab bad f. eks. AFS om et pristilbud og anmodede samtidig AFS om, at »nævne eventu- elle afgifter i Orly-lufthavnen«. Efter et tilbud fra AFS anførte en anden kunde, at »ADP-afgiften vækker bekymring [. ] p(cid:134) grund af den konkurrenceforvridning, som den giver anled- ning til i et ellers velopbygget tilbud«. Luftfartssel- skabet informerede AFS om et mere attraktivt pris- tilbud fra en konkurrerende tjenesteleverandør og anmodede AFS om en prisnedsættelse, der specifikt skulle afbøde virkningerne af omsætningsafgiften. L 230/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 (35) AFS meddelte i flere skrivelser ADP, herunder skri- velse af 29. december 1993 (bilag 20 i klagen), at man ikke mente, at de omsætningsbaserede afgifts- satser for konkurrerende virksomheder i Orly-luft- havnen var ensartede, selv hvis man tog højde for eventuelle forskelle i statsafgifterne, og at disse forskelle skabte ulige konkurrencevilk(cid:134)r for de konkurrerende virksomheder. AFS nævnte over for ADP, at de forskellige afgiftssatser betød tab af kunder og krævede derfor, at der blev indført ensar- tede afgifter for konkurrerende virksomheder. (36) Den 31. maj 1994 svarede ADP, at den sænkning af AFS’s omsætningsafgift, der var gennemført den 26. februar 1993, i betragtning af de gældende grundaf- gifter betød, at der nu gjaldt samme sats for alle leverandører. f) Parternes hovedargumenter (37) Den 22. juni 1995 indgav AFS formel klage til Kommissionen mod ADP med den begrundelse, at ADP opkrævede urimelige afgifter hos catering- virksomheder i strid med bestemmelserne i trakta- tens artikel 86. AFS mener, at hvis der blev anvendt samme omsætningsafgifter og statsafgifter som for OAT, ville selskabet kunne nedbringe det (cid:134)rlige afgiftsbeløb med ca. 3,5 mio. FRF. (38) P(cid:134) en høring den 16. april 1997 fremlagde AFS endvidere konkrete eksempler p(cid:134) forhandlinger med luftfartsselskaber i EU, der er kunder hos AFS. Ifølge AFS viser disse eksempler omsætningsafgif- ternes konkurrenceforvridende virkning for de konkurrerende virksomheder: p(cid:134) den ene side kan et tilbud med for høje priser betyde tab af kunder, og p(cid:134) den anden side kan AFS blive tvunget til at tilbud efter konkurrentens og give indrette sit afkald p(cid:134) en del af overskuddet svarende til forskellen mellem afgiftssatserne. Denne forskel [. ] kunne s(cid:134)ledes betyde, at AFS ville miste [. ] af sit overskud. (39) [. ]. (40) Kommissionen vedtog den 4. december 1996 en meddelelse om klagepunkter vedrørende ADP efter traktatens artikel 86. ADP anførte følgende i sine kommentarer februar 1997 og under høringen den 16. april 1997: til klagepunkterne af 28. (cid:190) ADP har ingen dominerende stilling i forhold til ground handling-virksomheder i de parisiske lufthavne, da ADP udelukkende stiller fast ejendom til r(cid:134)dighed (cid:190) ADP’s handelsaftaler er i overensstemmelse med de franske regler om anvendelse af offentlig ejendom (cid:190) der gælder de samme finansielle betingelser for AFS og OAT, hvis der tages højde for de respektive grundskatter, og hvis man i OAT’s tilfælde udelukker omsætningen med de virk- somheder, der indg(cid:134)r i koncernen (cid:190) OAT og AFS er ikke i samme situation, væsent- ligst fordi de to virksomheder benytter forskel- lige bygninger p(cid:134) lufthavnsomr(cid:134)det (cid:190) endelig vil virksomheder, der benytter egen- handling, ikke kunne betragtes som udøvende deres aktivitet p(cid:134) det samme marked for ground handling-tjenester som de virksomheder, der leverer tjenester til tredjemand. II. RETLIG VURDERING a) Gældende retsregler (41) AFS’s klage i denne sag vedrører den afgiftsord- ning, som forvaltningsorganet for A(cid:130)roports de Paris anvender for catering-tjenester i de parisiske lufthavne Orly og CDG. ADP anvender imidlertid tilsvarende afgiftsordninger for andre ground hand- ling-tjenester, som f. eks. rengøring af flyene og fragt- og posth(cid:134)ndtering. (42) Der skal mindes om, at form(cid:134)let med EF-traktatens artikel 59 er at fjerne restriktionerne for fri udveks- ling af tjenesteydelser, og ifølge traktatens artikel 61 skal dette m(cid:134)l n(cid:134)s inden for rammerne af den fælles transportpolitik. (43) Det er form(cid:134)let med R(cid:134)dets direktiv 96/67/EF, at markedet for ground handling-tjenester i Fælles- skabets lufthavne p(cid:134) visse betingelser gradvis skal (cid:134)bnes fra den 1. januar 1998 og indtil den 31. december 2002 (1). Direktivet opstiller en ny retlig inden for hvilken konkurrencereglerne ramme, fortsat finder anvendelse. (1) EFT L 272 af 25. 10. 1996, s. 36. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/17 (44) Med vedtagelsen af direktiv 96/67/EF har R(cid:134)det ønsket, at de virksomheder, der leverer ground handling-tjenester, og de brugere, der har tilladelse til at anvende egen-handling, f(cid:134)r adgang til luft- i det omfang denne adgang er havnsanlæggene, nødvendig for udøvelsen af deres virksomhed, og for at sikre en reel og loyal konkurrence; dog kan der opkræves betaling for denne adgang. Det fremg(cid:134)r af direktivets artikel 16, stk. 3, at hvis der skal betales for denne adgang, skal den fastsættes efter relevante, objektive, gennemsigtige og ikke- diskriminerende 96/67/EF berører imidlertid ikke anvendelsen af traktatens konkurrenceregler. overv(cid:134)ger fortsat, at disse regler overholdes (se betragtning 28 i direktivet). kriterier. Direktiv Kommissionen (45) Hvad ang(cid:134)r bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85 og 86, blev transportsektoren undtaget fra forordning nr. 17 ved for anvendelsesomr(cid:134)det senere blev forordning nr. 141 (1), der R(cid:134)dets erstattet af tre sektorforordninger vedrørende land-, sø- og lufttransport (EF-Domstolens dom af 11. marts 1997 i sag C-264/95 P, Kommissionen mod Union Internationale des Chemins de fer (UIC) (2)). (46) Det foreskrives i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3975/87 (3), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2410/92 (4), at »i denne forordning fast- lægges de nærmere retningslinjer for anvendelsen traktatens artikel 85 og 86 p(cid:134) lufttransport« af mellem to lufthavne i Fællesskabet. (47) Forvaltningsorganets aktiviteter og ground hand- ling-tjenester i lufthavnene er ikke omfattet af defi- lufttransport mellem to lufthavne i nitionen af Fællesskabet. Disse aktiviteter falder s(cid:134)ledes ikke ind under anvendelsesomr(cid:134)det for de særlige proce- transportsektoren, men dureforordninger henhører under forordning nr. 17 hvad ang(cid:134)r anvendelsen af traktatens artikel 85 og 86. for (48) Kommissionen anser derfor tilfælde forordning nr. 17 som værende den i dette reglerne i gældende retsforskrift. b) Begrebet virksomhed (49) Det fremg(cid:134)r af EF-Domstolens retspraksis, at begrebet virksomhed i Fællesskabets konkurren- ceret omfatter enhver enhed, der udøver økono- misk virksomhed, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsm(cid:134)de (se bl. a. dom af 23. april 1991, sag C-41-90, Hoefner og Elser mod Macrotron GmbH (5)). (50) af eller industriel kommerciel Traktatens artikel 85 og 86 finder anvendelse p(cid:134) en offentlig enheds praksis, n(cid:134)r det er fastsl(cid:134)et, at staten via denne enhed udøver økonomisk virk- somhed art best(cid:134)ende af salg af varer og tjenester p(cid:134) markedet. Det er uden betydning, om staten handler direkte via en enhed, der er en del af den offentlige admi- nistration, eller via en enhed, der er tillagt særlige eller eksklusive rettigheder (se dom af 16. juni 1987 i sag 118/85, Kommissionen mod Italien (6), dom af 18. marts 1997 i sag C-343/95, Cali & Figli Srl mod SEPG) (7). (51) ADP er et offentligt selvfinansierende selskab, der er opført i handelsregistret i Paris, og hvis aktivi- teter er anlæg, drift og udvikling af transportanlæg lufttransport med udgangspunkt i Paris- til civil omr(cid:134)det, som har til form(cid:134)l at lette flyankomster og -afgange, tilvejebringe navigationsvejledning, sikre ind- og udstigning og transport af passagerer samt lastning og losning af luftbefordret fragt og post. (52) Det foreskrives i artikel R. 252-12 i den franske lov om civil luftfart, at ADP’s bestyrelse fastsætter den overordnede politik for de parisiske lufthavne, træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at finansiere administrations- og vedligeholdelsesud- gifter og forbedring af lufthavnene, og at ADP beslutter, hvilke grunde, bygninger og lufthavnsfa- ciliteter, der skal stilles til brugernes r(cid:134)dighed i form af en ret til midlertidig benyttelse af offentlige omr(cid:134)der. (53) Ifølge ADP’s (cid:134)rsberetning for 1996 stammede ADP’s omsætning bl. a. fra: (cid:190) kommercielle (omsætningsafgifter, brændstof og andre indtægter): 1 054 mio. FRF, dvs. 15 % af den samlede omsætning indtægter (1) EFT 124 af 28. 11. 1962, s. 2751/62. (2) Sml. 1997, s. I-1287, præmis 44. (3) EFT L 374 af 31. 12. 1987, s. 1. (4) EFT L 240 af 24. 8. 1992, s. 18. (5) Sml. 1991, s. I-1979, præmis 21. (6) Sml. 1987, s. 2599, præmis 7 og 8. (7) Sml. 1997, s. I-1547, præmis 16-18. L 230/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 (cid:190) brug af anlæg og materiel (parkering, transport, gateway-faciliteter, intern transport): 866 mio. FRF, dvs. 12,5 % af den samlede omsætning (cid:190) lufthavnsassistance (teknisk hjælp til parkerede fly, passagerregistrering): 1 253 mio. FRF, dvs. 18 % af den samlede omsætning (cid:190) grundafgifter (grunde, bygninger): 720 mio. FRF, dvs. 10 % af den samlede omsætning. (54) Det fremg(cid:134)r af sagen, at ADP’s aktiviteter vedrø- rende lufthavnsforvaltning bl. a. omfatter: godken- delse af leverandører af visse tjenester (se bl. a. betragtning 9, 14, 23-29), kontrol med køretøjers og personers færden og organisation af de aktiviteter, der foreg(cid:134)r p(cid:134) de fælles anlæg (se betragtning 12 og 26-27), kontrol med kvaliteten af de ground hand- ling-tjenester, der tilbydes luftfartsselskaberne (se betragtning 9, 14 og 30). I sin egenskab af forvalter af de parisiske lufthavne forhandler ADP egenhæn- digt aftaler med tjenesteleverandørerne (se betragt- ning 7, 8, 9, 12, 13, 14, 18-22). (55) P(cid:134) basis af ovenst(cid:134)ende mener Kommissionen, at ADP fastsætter betingelserne for levering af ground handling-tjenester f(cid:134)r driftstilladelse, og at disse aktiviteter m(cid:134) betragtes som virksomhedsaktiviteter efter traktatens artikel 86. for de virksomheder, der c) Det relevante marked Lufthavnsforvaltning udført af ganet forvaltningsor- (56) Sagen vedrører forvaltning og drift af de parisiske lufthavne. Det selskab, der forvalter en lufthavn, har bl. a. til opgave at administrere infrastrukturen og sikre, at den fungerer hensigtsmæssigt, bl. a. ved at koordinere og kontrollere alle de aktiviteter, der foreg(cid:134)r i lufthavnen. Det er karakteristisk for markedet for ground hand- ling services, at levering af disse tjenesteydelser ofte er forbeholdt lufthavnen eller det nationale luft- fartsselskab. Endvidere er selv-servicering ikke altid godkendt, eller forbeholdes visse luftfartsselskaber, som er valgt p(cid:134) grundlag af kriterier, der ofte ikke er ganske gennemskuelige. I denne situation kan priserne ofte fastsættes efter forgodtbefindende og p(cid:134) lidet gennemskuelig m(cid:134)de. Endvidere har luftfartsselskaberne ikke altid mulighed for at opn(cid:134) bedre servicekvalitet eller en tilpasning til kundernes specielle behov. En leve- randør kan ogs(cid:134) give visse luftfartsselskaber fordele frem for andre, og denne risiko er endnu større, hvis leverandøren er det nationale luftfartsselskab, som er en direkte konkurrent til de selskaber, som er tvunget til at benytte dets serviceydelser. Det er lufthavnenes opgave at administrere lufthav- infrastruktur, dvs. de vedligeholder den, nens m(cid:134)ske endda opbygger den, stiller den til brugernes r(cid:134)dighed og sikrer, at den fungerer hensigtsmæs- sigt, særlig ved at organisere og koordinere alle de lufthavnen. Lufthavnens aktiviteter, der foreg(cid:134)r i egentlige drift lider s(cid:134)ledes ikke under, at andre ground handling-leverandører f(cid:134)r adgang til dette marked. (58) De administrative opgaver, som ADP udfører for ground handling-leverandører og brugere i de pari- siske lufthavne, vedrører bl. a. : udstedelse af driftstil- ladelse til de godkendte leverandører, kontrol og organisation af aktiviteter p(cid:134) de fælles lufthavns- anlæg samt kontrol med kvaliteten af ground hand- ling-tjenesterne i de parisiske lufthavne (se betragt- ning 54). Til gengæld for disse tjenester, herunder især udstedelse af driftstilladelse, kan ADP kræve en afgift, der fastsættes i de omhandlede aftaler. Lufthavnenes substituerbarhed (57) Kommissionen har s(cid:134)ledes allerede foretaget en sondring (1) mellem markedet for ground hand- ling-tjenester og de af forvaltningsorganets aktivi- teter, der vedrører administration og organisation af anvendelsen af infrastrukturen p(cid:134) følgende m(cid:134)de: (1) KOM(94) 590 endelig udg. , punkt 12-14. (59) Der er et særligt marked for administration og koordinering af de godkendte aktiviteter i de pari- siske lufthavne, idet brugerne af disse lufthavne og leverandørerne af ground handling-tjenester, der er af afgørende betydning for de omhandlede lufttra- fiktjenester, er nødt til at bruge Orly- og CDG-luft- havnen. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/19 (60) (61) Indenlandske og internationale luftfartsselskaber med afgang fra eller ankomst i Paris-omr(cid:134)det anvender Orly- og CDG-lufthavnene. De andre lufthavne, der ville kunne klare en tilsvarende luft- flere trafik for de samme destinationer, hundrede kilometer væk, og er normalt beliggende i andre medlemsstater. Orly og CDG har endvidere en særlig rolle i deres egenskab af nøgleplatform (»hubs«), der giver passagerer p(cid:134) en række inden- landske ruter mulighed for at finde en korrespon- dance med et andet indenlandsk, europæisk eller internationalt luftfartsselskab. ligger For mange rejsende fra eller til Paris-omr(cid:134)det eller andre omr(cid:134)der i Frankrig kan de indenlandske eller europæiske luftfartsselskaber, der anvender Orly- eller CDG-lufthavnen, derfor ikke udskiftes med i andre lufthavne i Fællesskabet. Det tjenester sig om rejsende, der af arbejdsmæssige drejer grunde benytter de specielt tilpassede hyppige daglige afgange, da rejsetiden og kvaliteten af de tilbudte tjenester er af afgørende betydning for opfyldelsen af erhvervslivets krav. (62) Konkurrencen mellem lufthavne har kun betyd- ning, n(cid:134)r en lufthavn udgør et »knudepunkt«, dvs. et transitpunkt. I den forbindelse er der flere luft- havne, der konkurrerer om en del af den samlede trafik, nemlig den indirekte trafik der bruger den p(cid:134)gældende lufthavn som transitpunkt. Transittra- fikken udgør imidlertid ikke al trafik i en lufthavn, og størstedelen af denne trafik er trafik, hvor den omhandlede lufthavn kan betragtes som udgangs- eller destinationssted. Ifølge IATA 1996 Analysis, der er offentliggjort i tidsskriftet Airline Business fra december 1996, udgør transittrafikken under 5 % af trafikken i Orly-lufthavnen og ca. 7 % af trafikken i CDG-lufthavnen. (63) Luftfartsselskaber, der udbyder indenlandske eller europæiske afgange fra eller til Paris-omr(cid:134)det, har s(cid:134)ledes intet andet valg end at anvende Orly- og CDG-lufthavnen og de ground handling-tjenester, der tilbydes i disse lufthavne. Spørgsm(cid:134)let om de parisiske lufthavnes s(cid:134)ledes ikke relevant i denne sag, da ADP er forvaltnings- organet for de internationale lufthavne i Paris- omr(cid:134)det. substituerbarhed er (65) Ground handling-tjenester er defineret i bilaget til direktiv 96/67/EØF, hvor de opdeles i 11 katego- rier. De forskellige typer tjenester har følgende meget forskellige karakteristika (1), bl. a. : (cid:190) der kræves teknisk kompetence af forskellig art og af forskelligt omfang (cid:190) nogle tjenester, inde- bærer anvendelse af betydeligt materiel eller avancerede systemer f. eks. bagagesortering, er nødvendigt (cid:190) operationer p(cid:134) standpladsen kræver megen plads, ligesom det i forbindelse med passager- at have mange betjening kontaktpunkter lufthavnen; andre tjenester, som f. eks. catering, kan for en stor dels vedkommende udføres uden for selve lufthavnsomr(cid:134)det for kunderne i (cid:190) nogle tjenester, f. eks. operationer p(cid:134) stand- pladsen, rengøring og catering, kræver, at perso- nale og køretøjer færdes p(cid:134) de reserverede lufthavnen, hvilket kræver et højt omr(cid:134)der i sikkerhedsniveau, og det er en af forvaltningsor- ganets vigtigste opgaver at s(cid:134)dant niveau. sikre et (66) Denne sag vedrører især følgende tre kategorier ground handling-tjenester: h(cid:134)ndtering af fragt og post (kategori nr. 4 i bilaget til direktiv 96/67/EF), rengøring og servicering af fly (kategori nr. 6 i bilaget til direktiv 96/67/EF) og catering (kategori nr. 11 i bilaget til direktiv 96/67/EF). Catering- tjenesterne, s(cid:134)ledes som defineret i ADP’s aftaler (artikel 18. 1 i AFS’s aftale og artikel 24. 1 i OAT’s aftale), indebærer endvidere elementer fra katego- rien »forpladshandling« 96/67/EF, herunder transport af mad- og drikkevarer til og fra flyet samt lastning og losning heraf (kategori 5. 7 i bilaget til direktivet). direktiv i for lufthavnsadgang, (67) Ground handling udgør en betydelig del af de europæiske luftfartsselskabers driftsudgifter. Stør- relsen af disse udgifter kan sammenlignes med de afgifter luftfartsselskaberne betaler. Luftfartsselskaberne i EU har en direkte interesse i en bedre kontrol med ground handling- er ground handling et udgifterne. Endvidere vægtigt parameter i luftfartsselskabernes differen- tieringsstrategi, hvad ang(cid:134)r kvaliteten af deres tjene- ster, der g(cid:134)r ud p(cid:134) at tilpasse kvaliteten af deres tjenester til kundernes behov. Ground handling-tjenester i lufthavnene (64) Ground handling-tjenesterne i Orly og CDG er af afgørende betydning for flytrafikken til og fra Paris- omr(cid:134)det. De bidrager væsentligt til en effektiv anvendelse af de omhandlede lufthavnsinfrastruk- turer. (68) Nogle luftfartsselskaber har tilladelse til at benytte egen-handling. De øvrige anvender leverandører af tredjemand. Egen- ground handling-tjenester handling betyder, at en bruger har tilladelse til selv til (1) KOM(94) 590 endelig udg. , punkt 11. L 230/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 (69) anvender at udføre en kategori ground handlingtjenester. Luftfartsselskaber, der egen-handling, vælger ofte at lade denne aktivitet udføre af et særligt datterselskab. Nogle brugere, der anvender egen-handling, har tilladelse til at levere tjenester til andre luftfartsselskaber. Andre brugere, der anvender egen-handling, har derimod ikke tilla- delse til at tilbyde deres tjenester til tredjemand (se betragtning 16-19, 25, 26 og 28). Egen-handling er en form for ground handling- virksomhed. Det fremg(cid:134)r af sagen, at selskaber inden for samme koncern ikke nødvendigvis lader al deres ground handling foretage udelukkende af særlige datterselskaber i deres egen koncern (se betragtning 28). Nogle brugere, der har en tilladelse til begrænset anvendelse af egenhandling, ønsker at udvide deres aktiviteter til ogs(cid:134) at omfatte tredje- mand, under forudsætning af forvaltningsorganets godkendelse (se betragtning 25). Under forbehold af forvaltningsorganets tilladelse vil luftfartsselska- bernes være baseret p(cid:134) økonomiske overvejelser vedrørende omkostninger og rentabilitet for den omhandlede ground handling-tjeneste. De brugere, der vælger egen-handling, skal bl. a. sikre sig et aktivitetsni- veau, der er tilstrækkeligt til at dække investerings- omkostningerne. alle omstændigheder valg under (70) Den egen-handling, somet luftfartsselskab anven- der til sine egne lufttransportaktiviteter, er omfattet af forvaltningsorganets tjenester p(cid:134) samme m(cid:134)de som leverandører af ground handling-tjenester til tredjemand. Konklusion (71) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende skal der i denne sag tages højde for markedet for lufthavnsforvaltnings- tjenester til leverandører af ground handling-tjene- ster og brugere, der anvender egen-handling i de parisiske lufthavne (herefter kaldet markedet for lufthavnsforvaltning). Konkurrencebegrænsende adfærd p(cid:134) markedet for lufthavnsforvaltning har ligeledes følger for markedet for ground handling i de parisiske lufthavne og indirekte p(cid:134) markedet for lufttransport til og fra disse lufthavne. d) Dominerende stilling (72) Det fremg(cid:134)r af EF-Domstolens retspraksis, at en virksomhed, der har et lovbeskyttet monopol, kan betragtes som havende en dominerende stilling efter traktatens artikel 86. En s(cid:134)dan dominerende stilling er karakteriseret ved, at en virksomhed har en økonomisk magtposition, der sætter den i stand til at hindre, at der opretholdes en effektiv konkur- rence p(cid:134) markedet, idet den p(cid:134) grundlag af en s(cid:134)dan position i vidt omfang kan handle uafhæn- gigt over for konkurrenter og kunder (se dom af 9. november 1983, Michelin, C-322/81 (1). Det fremg(cid:134)r ligeledes af retspraksis, at artikel 86 ikke bliver uanvendelig, fordi ophævelsen eller begræns- ningen af konkurrencen fremmes af lovbestem- melser eller administrative forskrifter (se dom af 4. maj 1988 i sag C-30/87, Bodson mod Pompes Fun(cid:138)bres (2)). (73) ADP har et lovbeskyttet monopol til drift af Orly- og CDG-lufthavnene. ADP leverer visse ground handling-tjenester direkte i disse lufthavne og har ligeledes beføjelser til at give andre virksomheder levere ground handling-tjenester. tilladelse til at (74) Det er s(cid:134)ledes ADP, der træffer beslutning om, hvor mange og hvilke leverandører af ground hand- ling-tjenester eller brugere af egen-handling der skal have tilladelse (se betragtning 54). Afvisning af en leverandør kan begrundes med hensynet til sikkerhed for personer og gods eller kommercielle hensyn vedrørende markedet for ground handling- tjenester (se betragtning 27). (75) ADP fastsætter selv betingelserne for de godkendte leverandører i de aftaler, der indg(cid:134)s. Det fastsættes i aftalen, hvilke lufthavnsbygninger der stilles til r(cid:134)dighed for aftaleparten, og hvilke ground hand- ling-tjenester der er tilladte. ADP p(cid:134)tager sig lige- ledes at kontrollere kvaliteten af de tjenester, der leveres til tredjemand. De godkendte leverandører betaler en statsafgift til gengæld for tilr(cid:134)dighedsstil- lelsen af bygninger i lufthavnen og en omsætnings- afgift til gengæld for tilladelsen til at udøve ground handling-aktiviteter i lufthavnen. (76) ADP har beføjelser til at give tilladelse og fastsætte af ground for driftsbetingelserne handling-tjenester i de parisiske lufthavne. Leve- randører af ground handling-tjenester til tredje- mand, brugere, der ønsker at anvende egen-hand- ling, og generelt for hvilke ground handling-tjenester er nødvendige, er derfor luftfartsselskaber, leverandører (1) Sml. 1983, s. 3461. (2) Sml. 1988, s. 2479, præmis 26. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/21 i høj grad afhængige af ADP. Kommissionen mener derfor, at ADP har en dominerende stilling p(cid:134) markedet for lufthavnsforvaltning, der er det relevante marked i denne sag. turen. ADP’s omsætning fra tilladelser, brug af luft- havnsanlæg og ground handling-tjenester var i 1996 p(cid:134) ca. 3,2 mia. FRF. Disse aktiviteter udgjorde s(cid:134)ledes over 45 % af ADP’s samlede omsætning (se betragtning 53). e) En væsentlig del af fællesmarkedet (82) P(cid:134) denne baggrund m(cid:134) ADP anses for at indtage en dominerende stilling p(cid:134) en væsentlig del af fælles- markedet. f) Misbrug af dominerende stilling (77) Det marked for lufthavnsforvaltning, som denne sag vedrører, ang(cid:134)r de internationale lufthavne i Paris-omr(cid:134)det, nemlig Orly og CDG. Det er de to største franske lufthavne for indenlandsk og inter- national trafik. (83) (78) (79) I ADP’s (cid:134)rsberetning for 1996 blev det konstateret, at ADP med 59,1 mio. passagerer og 1 244 000 tons fragt og post, er den andenstørste europæiske luft- havn og den andenstørste, hvad ang(cid:134)r international passagertrafik, samt at selskabet indtager en tredje- plads, hvad ang(cid:134)r fragt- og posth(cid:134)ndtering. Forde- lingen mellem de to lufthavnes passagertrafik var p(cid:134) 31,76 mio. passagerer for CDG og 27,37 mio. passagerer for Orly. til eller luftfartsselskaber Passager og gods til og fra det parisiske omr(cid:134)de, der er en af de vigtigste økonomiske zoner i EU, fra Orly og anvender CDG, der betjener alle de store indenlandske og europæiske lufthavne. Orly og CDG har endvidere en særlig rolle i deres egenskab af nøgleplatform (»hubs«), der giver dem mulighed for nem transfer af et stort antal passagerer, der ønsker at rejse fra et omr(cid:134)de i Frankrig til et omr(cid:134)de i en anden medlemsstat eller omvendt. Endelig betjenes de store internationale lufthavne uden for EU af luft- fartsselskaber med udgangspunkt i de to europæ- iske lufthavne. (80) Hvad ang(cid:134)r den trafik mellem medlemsstaterne, der foreg(cid:134)r i de to lufthavne, forholdt det sig i 1996 s(cid:134)dan, at 63 % af den samlede passagertrafik, der foregik via de to parisiske lufthavne, vedrørt inden- landsk eller (cid:134)r europæisk lufttrafik. udgjorde indenlandsk og europæisk fragt udtrykt i tons ca. 19 % af godstransporten i de to lufthavne. Samme (81) og Lufthavnsforvaltningen er nødvendig for de natio- nale der beflyver det parisiske omr(cid:134)de. De har ligeledes til form(cid:134)l at sikre en effektiv udnyttelse af infrastruk- luftfartsselskaber, internationale i som omhandlet EF-Domstolen fastslog i sin dom af 19. marts 1991 (dom af 19. marts 1991 i sag C-202/88, Frankrig mod Kommissionen) (1), at et marked med frie traktaten konkurrencevilk(cid:134)r forudsætter, at de forskellige erhvervsdrivende er sikret lige muligheder. Det fremg(cid:134)r endvidere af EF-Domstolens retspraksis, at en virksomhed ikke m(cid:134) benytte sig af kunstige forskelle i prisni- veauerne, der kan stille dens kunder ringere og fordreje konkurrencen (dom af 6. oktober 1994 i sag T-83/91, Tetra Pak mod Kommissionen (2) og dom af 21. oktober 1997 i sag T-229/94, Deutsche Bahn mod Kommissionen (3)). (84) Artikel 86 vedrører konkurrencebegrænsende praksis indført af virksomheder p(cid:134) eget initiativ. Det foreskrives i artikel 86, at en virksomhed, der indtager en dominerende stilling p(cid:134) en væsentlig del af fællesmarkedet, ikke m(cid:134) anvende ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi over for handelspart- nerne, s(cid:134) de derved stilles ringere i konkurrencen. (85) ADP anvender forskellige afgiftssatser for konkur- rerende leverandører af visse ground handling- tjenester i samme lufthavn. P(cid:134) grund af ADP’s dominerende stilling skal der derfor tages stilling til, om forskellene i de afgiftssatser, som ADP opkræver hos leverandører af samme ground hand- ling-tjenester i samme lufthavn, skaber ulige vilk(cid:134)r for levering af de samme tjenester og dermed konkurrenceforvridning. Tilladelser udstedt af ADP (86) ADP har indført en godkendelsesprocedure for at kontrollere ground handling-leverandørers adgang selskabet til de parisiske lufthavne, bestemmer, hvor mange der kan f(cid:134) adgang for at sikre en hensigtsmæssig drift af lufthavnen og beskytte sine kommercielle interesser (se betragt- ning 23-29). Den 1. april 1996 fremsendte ADP s(cid:134)ledes at (1) Sml. 1991, s. I-1223, præmis 51. (2) Sml. 1994, s. II-755, præmis 160. (3) Sml. 1997, s. II-1689. L 230/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 listen over de godkendte leverandører med angi- velse af de finansielle vilk(cid:134)r i de respektive aftaler (se betragtning 16-22). ADP anførte, at der anvendes samme takststruktur i alle aftaler (se afsnit 2. 3 i ADP’s kommentarer af 27. juli 1995). (87) ADP skelner i princippet i sine handelsaftaler levere en vis kategori mellem tilladelse til at ground handling-tjenester i lufthavnen og tilladelse til at benytte bygninger i samme lufthavn. (88) (89) Eksempelvis skelnes der i artikel 19-24 i aftalen med OAT klart mellem de to tilladelser: dels tilla- delse til at benytte bygninger og dels tilladelse til at udøve ground handling-virksomhed (se betragtning 14). I aftalen med AFS er der ligeledes tale om to forskellige tilladelser. S(cid:134)ledes gives der i aftalens artikel 17 og 18 tilladelse til at benytte bygninger og tilladelse til at levere catering-tjenester i Orly- lufthavnen (se betragtning 9). I ADP’s aftaler fastsættes de tilladte ground hand- fastsættes, at ADP ling-tjenester nøjagtigt. Det og lufthavnsbrugernes tilfredshed kontrollerer kvaliteten af leverandørernes tjenester. ADP har sanktionsmuligheder, hvis nogle af kvalitetskriteri- erne ikke overholdes. (90) Under høringen den 16. april 1997 viste det sig, at ADP ikke opkræver omsætningsafgift af catering- til leverandørernes omsætning, n(cid:134)r de leverer kunder uden for [. ]. ADP mener nemlig ikke, at det vedrører markedet p(cid:134) lufthavnsplatformene, n(cid:134)r der leveres tjenester til jernbaneselskaberne. lufthavnsomr(cid:134)det, (91) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende kan det konkluderes, at form(cid:134)let med aftalerne mellem ADP og ground handling-leverandørerne er at udstede to forskellige tilladelser, nemlig p(cid:134) den ene side tilr(cid:134)dighedsstil- lelse af bygninger i de parisiske lufthavne, og p(cid:134) den anden side tilladelse til drift og fastsættelse af betingelserne leverandørers udøvelse af ground handling-virksomhed i de pari- siske lufthavne. godkendte for de Afgifter for benyttelse af statsejede grunde (92) Benyttelse af grunde inden for lufthavnsomr(cid:134)det, der administreres af ADP, giver anledning til beta- ling af en grundafgift. Da ADP er beliggende p(cid:134) grunde, der tilhører staten, benævnes denne statsaf- gift eller afgift for benyttelse af statsejede grunde. Ifølge fransk ret skal afgiften beregnes p(cid:134) basis af lejeværdien af en privat ejendom, der kan sammen- lignes med den statsejede grund, som tilladelsen gælder for. Afgiften beregnes efter hver grunds særlige karakteristika og det udstyr, der stilles til r(cid:134)dighed, samt beliggenheden p(cid:134) lufthavnsomr(cid:134)det, hvilket kan føre til store forskelle mellem de areal- baserede statsafgifter, som de forskellige bevillings- havere betaler (se betragtning 9, 14 og 20). For samme antal kvadratmeter og type bygninger (kontor, bygning, hangar) kan der s(cid:134)ledes gælde forskellige afgiftssatser afhængig af beliggenheden p(cid:134) lufthavnsomr(cid:134)det. (93) Det skal bemærkes, at nogle af de produkter, der er nødvendige for de ground handling-tjenester, der leveres i lufthavnene, kan fremstilles helt eller delvist uden for lufthavnsomr(cid:134)det. Leverandører af disse sig henholdsvis inden for eller uden for lufthavnen eller en kombination af begge. Eksempelvis udfører AFS en del af sin virksomhed uden for lufthavns- omr(cid:134)det i Rungis kommune (se betragtning 10 og 65). kan vælge installere tjenester at (94) (95) I det konkrete tilfælde med to konkurrerende leve- randører af samme type ground handling-tjeneste i samme lufthavn kan disse s(cid:134)ledes tænkes at benytte forskellige arealer og anlæg i lufthavnen afhængig af, om de ønsker at etablere sig helt eller delvist inden for lufthavnsomr(cid:134)det. Dette valg kan føre til visse forskelle i beregningen af deres respektive statsafgifter. For en given leverandørs vedkom- mende kan betaling af en lavere statsafgift til ADP derfor blive modsvaret af højere leje og grundaf- gifter udenfor lufthavnsomr(cid:134)det. inden for P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende m(cid:134) det konkluderes, at tilr(cid:134)dighedsstillelsen af omr(cid:134)der luft- havnen, der begrunder ADP’s opkrævning af stats- afgifter, udgør en anden aktivitet end udstedelse af tilladelser og kontrol med de aktiviteter, der foreg(cid:134)r p(cid:134) lufthavnsinfrastrukturen. ADP konkurrerer her med ejerne af grunde, industrianlæg og handelsfa- ciliteter i en stor geografisk zone omkring de omhandlede lufthavne. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/23 (96) (97) Ifølge de betingelser, som ADP fastlagde i den udbudsprocedure, der førte til godkendelse af AFS’s tilbud, skal der ikke opkræves statsafgift. Det fast- sl(cid:134)s ikke desto mindre i aftalens finansielle betin- gelser, at AFS forpligter sig til at betale ADP [. ] oven i omsætningsafgiften. Selv i dette særlige tilfælde skelnes der i de finansielle betingelser klart mellem statsafgift og omsætningsafgift (se betragt- ning 9). »den faste afgiftsdel udgør betaling for eneretten til at benytte den tilst(cid:134)ede bygning uden hensyntagen til en eksisterende benyttelse, mens den anden del af den samlede afgift udgør betaling for den faktiske anvendelse af godet, i det omfang denne anvendelse giver anledning til overskud eller bety- delige kontante fordele, s(cid:134)ledes at den samlede afgift er en korrekt pris for den omhandlede tjeneste. Ifølge de oplysninger, som ADP fremsendte den 1. april 1996, betaler alle de andre leverandører af ground handling-tjenester til tredjemand for de omhandlede tjenester en statsafgift baseret p(cid:134) det benyttede areal. Det faktum, at AFS ikke betaler en (cid:134)rlig statsafgift til gengæld for at benytte bygninger, ser s(cid:134)ledes ud til at være en undtagelse fra den statsafgiftsordning, som ADP i øvrigt anvender. Det er derfor normalt, at det andet element eller den anden del af afgiften er forskellig efter anven- delsesgraden. I den henseende m(cid:134) den anden afgiftsdel ikke beregnes som en procentdel af den faste afgiftsdel. (98) Kommissionen mener ikke, det er nødvendigt i denne sag at tage stilling til størrelsen af de statsaf- gifter, der opkræves hos ground handling-leveran- dørerne. Omsætningsbaserede afgifter (99) ADP har oplyst, at den struktur for de finansielle betingelser, der gælder for AFS og OAT med en fast afgiftsdel svarende til benyttelse af bygninger og en variabel afgiftsdel svarende til omsætningen i lufthavnen, er gældende for alle ADP’s aftaler og udgør en sammenhængende helhed (se afsnit 2. 3 i ADP’s kommentarer juli 1995). ADP henviser til de offentlige myndigheders henstil- linger p(cid:134) dette omr(cid:134)de, herunder de franske skatte- myndigheders henstillinger (bilag 3 i ADP’s kommentarer af 28. februar 1997). af 27. (100) Retningslinjerne fra skattemyndighederne vedrører afgifter til statskassen, der beregnes p(cid:134) følgende m(cid:134)de: satserne er lovbestemte eller fastsat efter en skala udarbejdet af de nationale, regionale eller departementale skattemyndigheder eller i andre tilfælde af direktøren for skattemyndighederne. Disse retningslinjer vedrører alts(cid:134) ikke de afgifter, imidlertid som ADP selv fastsætter. Det nævnes, at det i skattemyndighedernes henstil- linger vedrørende beregningen af afgifter for benyt- telse af offentlig ejendom fastsl(cid:134)s, at: skal som bevillingshaveren har ved at De fordele, anvende offentlig ejendom, fremg(cid:134)r f. eks. af de besparelser, der følger af at anvende de omhandlede bygninger i stedet for privatejede bygninger. Virk- somhedens omsætning eller overskud kan bruges som vurderingselementer, samtidig med at man gradvis forsøger at inddrage andre data som vurde- ringselementer, og det forsøges (cid:190) efterh(cid:134)nden som andre oplysninger bliver tilgængelige (cid:190) ikke at lade det være det eneste grundlag for beregning af det andet element eller den anden del af afgiften. Problemet kan løses praktisk p(cid:134) tilfredsstillende vis ved at knytte beregningen af den anden afgiftsdel til materielle data, der let kan kontrolleres, og som direkte er knyttet til udøvelsen af de rettigheder, der følger af bevillingen, og hvis udsving giver en tilstrækkelig præcis ide om anvendelsesgraden af det tilst(cid:134)ede gode. « (101) fly, I det konkrete tilfælde kan Kommissionen konsta- tjenesteleverandørernes omsætning med tere, at sammen med luftfartsselskaberne ikke hænger anvendelsesgraden for bygningerne p(cid:134) lufthavns- omr(cid:134)det. F. eks. er rengøring af lastning og losning b(cid:134)de hvad ang(cid:134)r fragt, mad- og drikkevarer, transport, reserveret levering og oplagring p(cid:134) omr(cid:134)de ikke aktiviteter, der er knyttet til anven- delsen af de bygninger, som ADP giver leverandø- rerne brugsret til. Endvidere fremkom det under høringen den 16. april 1997, at ADP ikke opkræver omsætningsafgift af ground handling-leverandø- rernes omsætning med [. ] selskaber uden for lufthavnsomr(cid:134)det. De afgifter, som ADP opkræver, svarer derfor ikke til bestemmelserne i ovennævnte nationale henstillinger. L 230/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 (102) I øvrigt skal det bemærkes, at de gældende natio- nale henstillinger ikke betyder, at ADP overtræder EU’s konkurrenceregler. Traktatens konkurrence- regler giver under ingen omstændigheder de natio- nale myndigheder mulighed for at indføre regler, der f(cid:134)r ADP til at overtræde de traktatfæstede regler. (103) I handelsaftalerne skelnes der klart mellem ADP’s forskellige indtægtskilder. Et eksempel er de finan- sielle betingelser, der gælder for OAT’s bevilling, hvor der skelnes mellem indtægterne fra de to tilla- delser (se betragtning 14): (cid:190) statsafgiften (artikel 26. 1) betales til ADP for tilladelsen til at benytte de tilst(cid:134)ede bygninger, og (cid:190) omsætningsafgiften (artikel 26. 2) betales til ADP for tilladelsen til at udøve den omhand- lede virksomhed. (104) I AFS’s tilfælde skelnes der ogs(cid:134) i aftalen mellem omsætningsafgift og statsafgift, selv om sidstnævnte ikke opkræves (se betragtning 9). (105) ADP har angivet, at der anvendes samme takst- struktur i alle aftaler med godkendte leverandører. Kommissionen mener herefter, at den variable omsætningsafgift er en adgangsafgift, der opkræves som betaling for udstedelse af driftstilladelse inden for lufthavnsomr(cid:134)det. Denne afgift, der er baseret p(cid:134) leverandørens omsætning, udgør betaling for de tjenester, som forvaltningsorganet yder; hvilket intet har at gøre med tilr(cid:134)dighedsstillelsen af bygninger. Forvaltningsorganets tjenester omfatter bl. a. kontrol med og organisation af ground hand- ling-aktiviteter samt infra- struktur, der anvendes af b(cid:134)de brugere og tjeneste- leverandører i lufthavnen. tilr(cid:134)dighedsstillelse af (106) Administrationen af fælles infrastruktur kræver, at man organiserer og koordinerer alle de aktiviteter, der finder sted i lufthavnen, s(cid:134) de kan udføres tilstrækkelig effektivt og sikkert. Catering-tjenester, fly og fragt- og posth(cid:134)ndtering rengøring af betyder, at der p(cid:134) det reserverede omr(cid:134)de færdes personer og biler, hvilket kræver et højt sikkerheds- niveau (se betragtning 27 og 65). (107) Hvad ang(cid:134)r catering, rengøring af fly og fragth(cid:134)nd- tering, f(cid:134)r alle de leverandører, der er godkendt for en tjenestekategori, samme service af forvaltnings- organet i forhold til omfanget af deres aktiviteter. (108) P(cid:134) baggrund af ADP’s dominerende stilling m(cid:134) betaling af en omsætningsafgift ikke skabe ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi, s(cid:134)ledes at leve- randører og brugere, der udfører de samme ground handling-aktiviteter, stilles ulige i konkurrencen. Omsætningsbaserede afgifter for ground hand- ling-tjenester til tredjemand (109) Omsætningsafgiften er en væsentlig faktor i leve- randørens omkostningsstruktur. I det konkrete tilfælde skal afgiften lægges direkte til enheds- prisen for de omhandlede tjenester. Som det fremg(cid:134)r af dokumenterne vedrørende forhandlin- gerne mellem luftfartsselskaber og tjenesteleveran- dører, vil en uberettiget forskel mellem omsæt- ningsafgifterne p(cid:134)virke konkurrencen mellem leve- randørerne af tjenester til tredjemand i betydelig grad (se betragtning 30-32 og 38). (110) Det fremg(cid:134)r af ovenst(cid:134)ende, at den leverandør, der betaler den højeste afgift ikke kan tilbyde en konkurrencedygtig pris og samtidig bevare sin fortjenstmargen. Det vil sige, at leverandøren enten vil miste kunder eller være tvunget til at nedsætte sin fortjenstmargen for at kunne tilbyde en konkur- rencedygtig pris, der kompenserer for forskellige omsætningsafgifter. (111) inden for koncernen og I 1995 var situationen den, at p(cid:134) basis af sammen- lignelige omsætninger p(cid:134) [. ] var den omsæt- ningsafgift, som AFS betalte, meget højere end den omsætningsafgift, som OAT betalte. S(cid:134)ledes betalte AFS [. ], mens OAT kun betalte [. ] inklusive uden for afgifter koncernen (se ADP’s skrivelse af 9. november 1995 og ADP’s bemærkninger af 28. februar 1997, s. 12). I 1996 havde AFS en omsætning [. ] og betalte [. ] i omsætningsafgift, dvs. en gennemsnitlig afgift [. ]. Til sammenligning betalte OAT [. ] i omsætningsafgift baseret p(cid:134) en samlet omsætning [. ], dvs. en gennemsnit afgift p(cid:134) [. ] (se betragt- ning 21). 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/25 (112) AFS nyder godt af særlige finansielle betingelser, da der ifølge aftalen med ADP ikke skal betales (cid:134)rlig statsafgift. P(cid:134) basis af sammenlignelige omsæt- ninger og selv hvis OAT’s statsafgift inddrages, vil sidstnævntes samlede afgift i 1995 andrage [. ] sammenlignet med [. ] for AFS, selv om OAT benytter et meget større lufthavnsareal end AFS (se betragtning 9 og 14). Endvidere har AFS betalt et engangsbeløb p(cid:134) [. ] oven i afgiften. Forskellen i de omsætningsafgifter, der betales af henholdsvis [. ], er s(cid:134)ledes meget større end indarbejdelse af en statsafgift i AFS’s (cid:134)rlige omsætningsafgift vil berettige til. (113) [. ]. (114) En sammenligning af de omsætningsafgifter, som leverandørerne har betalt i 1996, viser, at forskelle i afgiftssatserne, der i første omgang kan forekomme ret beskedne, fører til store forskelle i de faktisk betalte beløb. Ud over eksemplet AFS og OAT gælder der forskellige omsætningsafgifter for alle leverandører af de tre tjenestekategorier, som denne sag vedrører (se betragtning 19 og 21). P(cid:134) basis af omsætningen med leverandører af catering- og rengøringstjenester i samme lufthavn vil en sats, der blot ligger nogle procent under, betyde, at (cid:134)rsafgifterne nedsættes med flere millioner franske franc. Gennemsnitssatsen for eksterne afgifter, som de i betragtning 21 nævnte leverandører af cate- ring- og rengøringstjenester til tredjemand skal betale er p(cid:134) [. ] (1), men de eksterne omsætnings- afgifter, som betales individuelt af leverandørerne, svinger fra [. ]. foreskrives (115) Hvad ang(cid:134)r fragth(cid:134)ndtering, opkræver ADP ikke den omsætningsafgift, der nævnes i aftalerne med visse leverandører af ground handling-tjenester til tredjemand. Der ikke desto mindre betaling af en omsætningsafgift i aftalerne. (cid:144)n leve- randør af tjenester til tredjemand betaler ikke afgift, mens de andre leverandører af tjenester til tredje- mand betaler en omsætningsafgift [. ]. Kun to leverandører, der udelukkende fungerer som under- leverandører for visse selskaber, betaler i praksis en omsætningsafgift og stilles derfor d(cid:134)rligere (se betragtning 19, 21 og 22). Omsætningsbaserede afgifter for egen-handling (116) Hos nogle selskaber eller deres særlige dattersel- skaber opkræver ADP en afgift i forbindelse med egen-handling. Denne afgift kaldes intern afgift (se betragtning 17-19 [. ]). Det forhold, at der eksi- sterer forskellige afgiftssatser for tjenester til tredje- mand (ekstern afgift) og for egen-handling (intern afgift), kan være afgørende for, om en bruger vælger en leverandør af tjenester til tredjemand eller egen- handling (se betragtning 69). (117) N(cid:134)r et luftfartsselskab eller et af de særlige datter- selskaber af ADP f(cid:134)r tilladelse til at udføre egen- handling for nogle af de omhandlede tjenester og samtidig f(cid:134)r tilladelse til at levere samme tjeneste til tredjemand, yder ADP den samme administra- tive service som for alle ground handling-tjenester. En intern omsætningsafgift baseret p(cid:134) omsæt- ningen for egen-handling, der er lavere end satsen for tredjemandsleverandørernes omsætning, favori- serer egen-handling udført af selskaber inden for samme koncern. af (118) P(cid:134) basis af tallene i betragtning 21 var de samlede omsætningsafgifter betalt leverandører, der benytter egen-handling, og som betaler en intern afgift, i 1996 p(cid:134) ca. [. ] (2) af den samlede omsæt- ning for de implicerede leverandører. Hvis der tages højde for omsætningen for brugere, der anvender egen-handling og ikke betaler omsæt- ningsafgift, vil den tilsvarende sats være under [. ]. De samlede eksterne omsætningsafgifter betalt af leverandører af ground handling-tjenester til tredjemand beløb sig derimod til ca. [. ] af disse leverandørers samlede eksterne omsætning (se betragtning 114). (119) De selskaber, der anvender egen-handling, f(cid:134)r s(cid:134)ledes uden nogen objektiv begrundelse en billi- gere ground handling. Der skal imidlertid tages højde for den særlige situation, der gælder for selskaber, der ifølge aftalen med ADP udelukkende har tilladelse til at benytte egen-handling. (120) En begrænsning, der udelukker levering af tjenester til tredjemand, kan medføre økonomiske ulemper. Det vil være tilfældet, hvis disse leverandører med begrænsede rettigheder ikke kan udvide deres handling-aktiviteter tilstrækkeligt til at f(cid:134) samme afkast af deres investeringer som leverandørerne af (1) Eksterne afgifter betalt af leverandører af catering- og rengø- forhold til de i betragtning 21 i ringstjenester som nævnt samme leverandørers eksterne omsætning. (2) Interne afgifter betalt af leverandører af catering- og rengø- forhold til de i betragtning 21 i ringstjenester som nævnt samme leverandørers interne omsætning. L 230/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 tjenester til tredjemand. Da ADP imidlertid giver alle leverandører samme administrative service, skal eventuelle forskelle i betingelserne for leverandører med en begrænset driftstilladelse være baseret p(cid:134) objektive og ikke-diskriminerende kriterier. I det konkrete tilfælde konstaterer Kommissionen, at den manglende opkrævning af afgift hos brugere, der kun har tilladelse til egen-handling, giver en diskriminerende omkostningsmæssig fordel for deres egen-handling og følgelig for lufttransporten (se betragtning 19). (121) Det er muligt, at omsætningen for en leverandør af visse egen-handling tjenester ikke kan bestemmes præcist eller med samme sikkerhed som de andre leverandørers. I det tilfælde kan den omsætningsaf- gift, der opkræves hos leverandører eller brugere, beregnes som direkte i forhold til leverandørernes aktivitetsniveau, herunder: antal betjente passagerer hvad ang(cid:134)r catering; antal rengjorte fly hvad ang(cid:134)r rengøringstjenester; hvad ang(cid:134)r fragt og post antal tons h(cid:134)ndteret fragt eller post. at betaling for ADP’s (122) Kommissionen mener derfor, at nulafgiften eller de meget lave satser, som ADP anvender for de egen- handling aktiviteter, der udføres af selskaberne, betyder, administrative service, der ydes til alle ground handling-leveran- dører, herunder selskaber, der benytter egen-hand- ling, overføres til leverandører af ground handling- tjenester til tredjemand. Det er s(cid:134)ledes dyrere at benytte leverandører af ground handling-tjenester til tredjemand end egen-handling. Konklusion vedrørende omsætningsafgifterne (124) For at undg(cid:134) konkurrenceforvridning mellem leve- randører og brugere er det derfor nødvendigt at indføre for omsætningsafgifter for alle virksomheder, der har tilladelse til i samme lufthavn at udføre en given ground handling-tjeneste, herunder egen-handling. en ikke-diskriminerende ordning (125) I det konkrete tilfælde anvender ADP ikke en omsætningsbaseret afgiftsordning, der p(cid:134) forh(cid:134)nd fastsætter satserne for den omsætningsbaserede afgift. Til gengæld for den administrative service, ADP yder, anvendes der forskellige afgiftssatser for leverandører og brugere, der udfører samme type ground handling-tjeneste (se betragtning 16-22). De omsætningsbaserede afgifter i samme lufthavn er s(cid:134)ledes forskellige fra leverandør til leverandør og fra bruger til bruger, hvilket har mærkbare følger for prisen p(cid:134) de omhandlede tjenester og dermed p(cid:134) luftfartsselskabernes omkostningsstruktur. Disse diskriminerende forhold skaber konkurrencefor- vridning p(cid:134) markedet for lufttransporttjenester. (126) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende mener Kommissionen, at de omhandlede omsætningsafgifter for de impli- cerede ground handling-leverandører skaber ulige vilk(cid:134)r for ydelser af samme værdi leveret af ADP. Afgiftsforskellene skaber konkurrenceforvridning mellem leverandører og brugere, der udbyder ground handling-tjenester i de parisiske lufthavne, og ogs(cid:134) mellem brugere, der udbyder konkurre- rende lufttransporttjenester fra Paris. I det konkrete tilfælde medfører det misbrug af ADP’s domine- rende stilling p(cid:134) markedet for luftforvaltningstjene- ster i de parisiske lufthavne. (127) I AFS’s tilfælde vil Kommissionen imidlertid ikke forhold, at der i den gøre indsigelse mod det samlede afgift inkluderes en statsafgift. Denne afgift berettiger dog ikke til de forskelle i omsæt- ningsafgifterne, der er konstateret i denne sag (se betragtning 112). (123) Kommissionen bemærker, at de selskaber, der benytter egen-handling, er de selskaber, der har tilstrækkelig mange lufttransportaktiviteter i de parisiske lufthavne. Det drejer sig især om de store nationale luftfartsselskaber. En række luftfartssel- skaber fra andre medlemsstater har ikke tilstrække- lige lufttransportaktiviteter til at begrunde anven- delse af egen-handling. Disse selskaber er derfor nødt til at anvende leverandører af ground hand- ling-tjenester til tredjemand, der er dyrere, og de p(cid:134)virkes derfor af de diskriminerende følger af ADP’s omsætningsbaserede afgiftssystem. g) P(cid:134)virkning af medlemsstaterne samhandelen mellem (128) Ovenst(cid:134)ende analyse viser, at de omhandlede omsætningsafgifter skaber konkurrenceforvridning mellem indenlandske og europæiske lufttransport- tjenester til og fra de parisiske lufthavne (se bl. a. betragtning 71 og 126 ovenfor). 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 230/27 (129) I betragtning af de afgiftsbeløb, der er tale om, udgør ground handling-tjenester en ikke ubetydelig del af luftfartsselskabernes driftsomkostninger. De har ligeledes afgørende betydning for kvaliteten af den service, der tilbydes passagerne. De betingelser, der tilbydes ground handling-leverandørerne i luft- havnene, har s(cid:134)ledes stor betydning for omkost- ningsstrukturen og kvaliteten af lufttransporttjene- sterne til og fra de parisiske lufthavne. (130) Hvis f. eks. en bruger, der har tilladelse til at anvende grund egen-handling, uden objektiv betaler en lavere omsætningsafgift end konkurre- rende brugere, der ligeledes enten anvender egen- handling eller leverandører af ground handling- tjenester til tredjemand, vil en s(cid:134)dan forskel have indflydelse den p(cid:134) p(cid:134)virker tjenestens kostpris. lufttransporttjenesten, da (131) Diskriminerende forskelle i de omsætningsafgifter, som leverandørerne betaler, vil p(cid:134) grund af deres indflydelse p(cid:134) priserne p(cid:134)virke kundernes valg af luftfartsselskab, uden at disse prisforskelle afspejler de konkurrerende leverandørers relative effektivitet (se betragtning 30-33 og 38). De omhandlede tjene- sters kvalitet og effektivitet vil kunne blive mærk- bart p(cid:134)virket af konkurrenceforvridning mellem leverandørerne. (132) Det af 25. august bemærkninger for skal understreges, at kvalitetsniveauet ground handling-tjenester er et vigtigt parameter i de europæiske luftfartsselskabers differentierings- strategi og forsøg p(cid:134) at tilpasse kvaliteten af deres tjenester til kundernes behov (se bilag nr. 4-6 i ADP’s 1995). Udbuddet af europæiske ground handling-tjenester til og fra de parisiske lufthavne vil derfor blive p(cid:134)virket af konkurrenceforvridningen mellem leve- randører af ground handling-tjenester. I betragtning af den passager- og fragtstrøm, der betjenes og h(cid:134)ndteres af indenlandske og europæ- iske ground handling-leverandører enten til eller fra de omhandlede parisiske lufthavne (se betragt- ning 77-80), m(cid:134) det antages, at det misbrug af dominerende stilling, der er konstateret i denne sag, samhandelen mellem medlemsstaterne. vil kunne p(cid:134)virke (133) fragth(cid:134)ndtering, er diskriminerende og p(cid:134)virker konkurrencen mellem leverandørerne de omhandlede ground handling-tjenester, og indi- rekte konkurrencen mellem de europæiske luft- fartsselskaber, der anvender Orly og CDG-lufthav- nene. af (135) Kommissionen mener derfor, at den omhandlede afgiftsordning forvrider konkurrencen p(cid:134) det rele- vante marked, hvilket er en overtrædelse af bestem- melserne i EF-traktatens artikel 86 (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 A(cid:130)roports de Paris har overtr(cid:134)dt bestemmelserne i EF- traktatens artikel 86 ved at bruge sin dominerende stilling som forvaltningsorgan for de parisiske lufthavne til at p(cid:134)lægge leverandører og brugere af ground handling- tjenester catering (herunder ombordbringning og fjernelse af mad- og drik- kevarer i fly), rengøring af fly og fragth(cid:134)ndtering, diskri- minerende omsætningsafgifter i de parisiske lufthavne Orly og Roissy-Charles de Gaulle. egen-handling vedrørende eller Artikel 2 A(cid:130)roports de Paris skal bringe den i artikel 1 nævnte overtrædelse til ophør og tilbyde de implicerede ground handling-leverandører en ikke-diskriminerende afgifts- ordning inden udløbet af en frist p(cid:134) to m(cid:134)neder fra denne beslutnings meddelelse. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til A(cid:130)roports de Paris, 291, bd Raspail, F-75675 Paris Cedex 14. Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 1998. h) Konklusion (134) Det fremg(cid:134)r af ovennævnte analyse, at den ordning for omsætningsafgifter, ADP anvender for visse typer ground handling-tjenester i Orly- og CDG- lufthavnene, herunder catering, rengøring af fly og P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


title: 98/444/EG: Beslut nr 169 av den 11 juni 1998 af den Europeiska gemenskapernas Administrativa kommission för social trygghet för migrerande arbetare om arbetsordningen för och sammansättningen av Tekniska kommissionen för informationsbehandling vid Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
exchange of information
migrant worker
social security
social-security benefit
telematics

formats: html pdf print

text: L 195/46 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 7. 98 BESLUT nr 169 av den 11 juni 1998 om arbetsordningen f(cid:148)r och sammans(cid:132)ttningen av Tekniska kommissionen f(cid:148)r informationsbehandling vid Administrativa kommissionen f(cid:148)r social trygghet f(cid:148)r migrerande arbetare (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/444/EG) ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN F(cid:153)R SOCIAL TRYGGHET F(cid:153)R MIGRERANDE ARBE- TARE HAR FATTAT F(cid:153)LJANDE BESLUT med beaktande av artikel 81. d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1408/71 enligt vilken Administrativa kommissionen skall fr(cid:132)mja och utveckla samarbete mellan medlemsstaterna genom att modernisera f(cid:148)rfarandena f(cid:148)r informationsutbyte, s(cid:132)rskilt genom att anpassa informa- tionsfl(cid:148)det mellan institutionerna till telematikutbyte, med h(cid:132)nsyn tagen till utvecklandet av databehandling i varje medlemsstat f(cid:148)r att p(cid:134)skynda beviljandet av f(cid:148)rm(cid:134)ner, f(cid:148)rordning (EEG) nr 574/72 enligt vilken med beaktande av artikel 117c. 1 i Administrativa kommissionen skall fastst(cid:132)lla arbetsordning och sammans(cid:132)ttning f(cid:148)r en teknisk kommission, som enligt artiklarna 117, 117a och 117b skall utarbeta rapporter och l(cid:132)gga fram motiverade yttranden innan beslut fattas. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Administrativa kommissionen f(cid:148)r social trygghet f(cid:148)r migrerande arbetare skall inr(cid:132)tta en teknisk kommission f(cid:148)r informationsbehandling enligt artikel 117c. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 574/72. Kommissionen skall kallas ”Tekniska kommissionen”. Tekniska kommissionens arbetsuppgifter (cid:132)r de som n(cid:132)mns i artikel 117c. 2 i f(cid:148)rord- 2. ning (EEG) nr 574/72. 3. Tekniska kommissionens strategiska mandat skall med h(cid:132)nsyn tagen till dess s(cid:132)rskil- da arbetsuppgifter fastst(cid:132)llas av Administrativa kommissionen f(cid:148)r social trygghet f(cid:148)r mi- grerande arbetare, som kan (cid:132)ndra detta mandat vid behov. Artikel 2 Tekniska kommissionen skall uppr(cid:132)tta sina rapporter och motiverade yttranden vid behov p(cid:134) grundval av teknisk dokumentation och unders(cid:148)kningar. Kommissionen kan av natio- nella myndigheter beg(cid:132)ra all relevant information som den anser vara n(cid:148)dv(cid:132)ndig vid utredning av fr(cid:134)gor som den har f(cid:134)tt i uppdrag att unders(cid:148)ka. Artikel 3 1. Tekniska kommissionen skall best(cid:134) av tv(cid:134) ledam(cid:148)ter fr(cid:134)n varje medlemsstat. En av dessa ledam(cid:148)ter skall utses till ordinarie ledamot och den andre till suppleant. Uppgifterna om varje medlemsstats f(cid:148)retr(cid:132)dare skall l(cid:132)mnas till Administrativa kommissionens gene- ralsekretariat av medlemsstatens regeringsf(cid:148)retr(cid:132)dare vid Administrativa kommissionen. 2. Rapporter och motiverade yttranden godk(cid:132)nns med enkel majoritet av de ledam(cid:148)ter som (cid:132)r n(cid:132)rvarande. Varje medlemsstat har en r(cid:148)st som skall avges av den ordinarie leda- moten eller, om denne inte (cid:132)r n(cid:132)rvarande, av dennes suppleant. I Tekniska kommissio- nens rapporter eller de motiverade yttranden som den avger skall det anges om besluten i dem har fattats enh(cid:132)lligt eller med enkel majoritet. Minoritetens synpunkter eller reserva- tioner skall anges. Rapporter och motiverade yttranden (cid:132)r giltiga endast om minst tolv ledam(cid:148)ter (cid:132)r n(cid:132)rvarande. 11. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 195/47 En f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission eller en av denne utsedd 3. person skall fungera som r(cid:134)dgivare i Tekniska kommissionen. Artikel 4 i Tekniska kommissionen skall Ordf(cid:148)randeskapet innehas ett halvt (cid:134)r (cid:134)t g(cid:134)ngen av antingen en ordinarie ledamot eller en annan f(cid:148)retr(cid:132)dare fr(cid:134)n den medlemsstat vars f(cid:148)re- tr(cid:132)dare i Administrativa kommissionen innehar Administrativa kommissionens ordf(cid:148)ran- deskap under samma tidsperiod. Ordf(cid:148)randen f(cid:148)r Tekniska kommissionen skall rapportera om Tekniska kommissionens arbete i enlighet med de (cid:148)nskem(cid:134)l som ordf(cid:148)randen i Ad- ministrativa kommissionen har. Artikel 5 I undantagsfall kan Tekniska kommissionen f(cid:148)resl(cid:134) att tillf(cid:132)lliga arbetsgrupper f(cid:148)r s(cid:132)rskil- da fr(cid:134)gor inr(cid:132)ttas. Av dessa f(cid:148)rslag skall framg(cid:134) vilka arbetsuppgifter som skall utf(cid:148)ras och inom vilken tidsperiod samt kostnaderna som de f(cid:148)ranleder. F(cid:148)rslaget skall (cid:148)verl(cid:132)mnas till Administrativa kommissionen, som skall besluta om en arbetsgrupp av detta slag (cid:132)r be- h(cid:148)vlig. Administrativa kommissionens sekretariat skall f(cid:148)rbereda och organisera Tekniska kom- missionens sammantr(cid:132)den och skriva sammantr(cid:132)desprotokollen. Artikel 6 Artikel 7 Tekniska kommissionen skall (cid:148)verl(cid:132)mna ett detaljerat arbetsprogram, som uppr(cid:132)ttats i en- lighet med det strategiska mandatet, till Administrativa kommissionen f(cid:148)r godk(cid:132)nnande. Tekniska kommissionen skall ocks(cid:134) (cid:134)rligen rapportera om sin verksamhet mot bakgrund av sitt arbetsprogram till Administrativa kommissionen samt (cid:148)verl(cid:132)mna eventuella f(cid:148)rslag till (cid:132)ndring av arbetsprogrammet. Artikel 8 Alla (cid:134)tg(cid:132)rder som Tekniska kommissionen f(cid:148)resl(cid:134)r som medf(cid:148)r kostnader f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission skall godk(cid:132)nnas av f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r denna institution. Artikel 9 Reglerna om vilka spr(cid:134)k som skall anv(cid:132)ndas i Tekniska kommissionen (cid:132)r de som fastst(cid:132)lls i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 1 av den 15 april 1958, (cid:132)ndrad genom bilaga I till akten om villko- ren f(cid:148)r anslutning och om anpassning av f(cid:148)rdragen 1972, bilaga I till akten om villkoren f(cid:148)r Republiken Greklands anslutning och om anpassning av f(cid:148)rdragen 1979, bilaga I till akten om villkoren f(cid:148)r Konungariket Spaniens och Republiken Portugals anslutning och om anpassning av f(cid:148)rdragen 1985 och genom bilaga I till akten om villkoren f(cid:148)r Republi- ken (cid:153)sterrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning och om an- passning av f(cid:148)rdragen 1994 och 1995. Artikel 10 De kompletterande best(cid:132)mmelserna i den bifogade bilagan skall (cid:132)ven g(cid:132)lla f(cid:148)r Tekniska kommissionen. Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Beslutet skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 juli 1998. Artikel 11 Peter CLEASBY Administrativa kommissionens ordf(cid:148)rande L 195/48 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 7. 98 BILAGA Kompletterande best(cid:132)mmelser f(cid:148)r Tekniska kommissionen 1. N(cid:142)RVARO VID SAMMANTR(cid:142)DEN a) Om ordf(cid:148)randen (cid:132)r f(cid:148)rhindrad att delta i Tekniska kommissionens sammantr(cid:132)de, skall sammantr(cid:132)det le- das av en av de andra ordinarie ledam(cid:148)terna fr(cid:134)n ordf(cid:148)randens medlemsstat. b) Vid Tekniska kommissionens sammantr(cid:132)den kan ledam(cid:148)terna (cid:134)tf(cid:148)ljas av en eller flera experter n(cid:132)r de (cid:132)mnen som behandlas kr(cid:132)ver detta. Varje delegation f(cid:134)r i regel inte best(cid:134) av flera (cid:132)n fyra personer. c) Administrativa kommissionens generalsekreterare eller, om denne (cid:132)r f(cid:148)rhindrad att delta, en medlem av sekretariatet som utsetts av generalsekreteraren, skall delta i Tekniska kommissionens alla sammantr(cid:132)den och i dess tillf(cid:132)lliga arbetsgrupper. Denna medlem skall (cid:134)tf(cid:148)ljas av andra medlemmar av sekretariatet som utsetts av generalsekreteraren. d) F(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission eller en person som har utsetts av denne f(cid:134)r delta i Tekniska kommissionens sammantr(cid:132)den eller medverka i dess tillf(cid:132)lliga arbetsgrupper, och (cid:134)tf(cid:148)ljas av en person som har utsetts av f(cid:148)retr(cid:132)daren. I dessa sammantr(cid:132)den f(cid:134)r ocks(cid:134) en f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r en annan avdelning vid Europeiska gemenskapernas kommission delta, om detta (cid:132)r relevant f(cid:148)r den fr(cid:134)ga som be- handlas. 2. OMR(cid:153)STNING a) N(cid:132)r en av Tekniska kommissionens ordinarie ledam(cid:148)ter (cid:132)r ordf(cid:148)rande, f(cid:134)r dennes suppleant r(cid:148)sta i den- nes st(cid:132)lle. b) Omr(cid:148)stningen skall ske genom namnupprop och i alfabetisk ordning, och skall b(cid:148)rja med det land som f(cid:148)ljer efter det land som innehar Tekniska kommissionens ordf(cid:148)randeskap. c) Ordf(cid:148)randen skall efter omr(cid:148)stningen ge alla n(cid:132)rvarande ledam(cid:148)ter som l(cid:132)gger ned sin r(cid:148)st m(cid:148)jlighet att ange orsaken till detta, om ledamoten s(cid:134) (cid:148)nskar. d) N(cid:132)r majoriteten av de n(cid:132)rvarande ledam(cid:148)terna l(cid:132)gger ned sina r(cid:148)ster, skall det f(cid:148)rslag som tagits upp till r(cid:148)stning inte anses ha behandlats. 3. DAGORDNING a) Administrativa kommitt(cid:130)ns generalsekreterare skall i samr(cid:134)d med Tekniska kommissionens ordf(cid:148)rande och f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission uppr(cid:132)tta en prelimin(cid:132)r dagordning f(cid:148)r varje sammantr(cid:132)de som Tekniska kommissionen h(cid:134)ller. Vid behov f(cid:134)r generalsekreteraren, innan en punkt tas med p(cid:134) dagordningen, be de ber(cid:148)rda delegationerna att avge ett skriftligt yttrande om denna fr(cid:134)ga. b) Den prelimin(cid:132)ra dagordningen skall i regel inbegripa de punkter som beg(cid:132)rts f(cid:148)r behandling av en leda- mot eller av f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission och, n(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt, tillh(cid:148)rande handlingar som har inkommit till sekretariatet minst 20 dagar f(cid:148)re sammantr(cid:132)dets (cid:148)ppnande. c) Den prelimin(cid:132)ra dagordningen skall s(cid:132)ndas minst tio dagar f(cid:148)re varje sammantr(cid:132)des (cid:148)ppnande till Tekni- ska kommissionens ledam(cid:148)ter, f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission och andra perso- ner som f(cid:148)rv(cid:132)ntas delta i sammantr(cid:132)det. Handlingar som g(cid:132)ller punkter p(cid:134) dagordningen skall s(cid:132)ndas till dem s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt. d) Dagordningen skall godk(cid:132)nnas av Tekniska kommissionen vid varje sammantr(cid:132)des (cid:148)ppnande. Det kr(cid:132)vs enh(cid:132)llighet i Tekniska kommissionen f(cid:148)r att en ytterligare punkt skall kunna l(cid:132)ggas till p(cid:134) den prelimin(cid:132)- ra dagordningen. Med undantag f(cid:148)r br(cid:134)dskande fall f(cid:134)r Administrativa kommissionens ledam(cid:148)ter l(cid:132)mna sitt slutliga st(cid:132)llningstagande vid n(cid:132)sta sammantr(cid:132)de, n(cid:132)r det g(cid:132)ller en punkt p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra dagord- ningen vars handlingar inte har mottagits av dem p(cid:134) deras spr(cid:134)k fem arbetsdagar f(cid:148)re sammantr(cid:132)dets (cid:148)p- pnande. 4. TILLF(cid:142)LLIGA ARBETSGRUPPER a) I tillf(cid:132)lliga arbetsgrupper skall ordf(cid:148)randeskapet innehas av en expert som har utsetts av Tekniska kom- missionens ordf(cid:148)rande i samr(cid:134)d med f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission, eller i an- nat fall av en expert som f(cid:148)retr(cid:132)der samma stat som Administrativa kommissionens ordf(cid:148)rande. 11. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 195/49 b) Den tillf(cid:132)lliga arbetsgruppens ordf(cid:148)rande skall kallas till Tekniska kommissionens sammantr(cid:132)de n(cid:132)r en rapport fr(cid:134)n den tillf(cid:132)lliga arbetsgruppen behandlas. 5. ADMINISTRATIVA FR(cid:143)GOR a) Tekniska kommissionens ordf(cid:148)rande f(cid:134)r ge Administrativa kommissionens generalsekreterare anvisningar om kommande sammantr(cid:132)den och om genomf(cid:148)randet av uppgifter som h(cid:148)r till Tekniska kommissionens arbetsuppgifter. b) Tekniska kommissionen skall genom skriftlig kallelse, som s(cid:132)nds till ledam(cid:148)terna och f(cid:148)retr(cid:132)daren f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas kommission tio arbetsdagar f(cid:148)re sammantr(cid:132)det, sammankallas av Administra- tiva kommissionens generalsekreterare i samr(cid:134)d med Tekniska kommissionens ordf(cid:148)rande. c) Protokoll skall skrivas vid varje sammantr(cid:132)de och skall i regel godk(cid:132)nnas vid n(cid:132)sta sammantr(cid:132)de. d) Tekniska kommissionens handlingar skall undertecknas av ordf(cid:148)randen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1797/98 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Discriminações linguísticas

eurovoc_concepts:
Italy
Trentino-Alto Adige
anti-discriminatory measure
autonomy
bilingualism
competence of the Member States
linguistic discrimination
linguistic group

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/125 (98/C 354/201) PERGUNTA ESCRITA E-1785/98 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1998) Objecto: Declara(cid:231)o(cid:152)es do Ministro do Interior austr(cid:14)·aco O Ministro do Interior austr(cid:14)·aco, Karl Schlo¤gl, solicitou recentemente que a Hungria e a Repu·blica Checa exijam vistos de entrada aos cidada(cid:152)os romenos. A Associa(cid:231)a(cid:152)o dos Estados Gerais de Estudantes da Europa (AEGEE), sediada na Rome·nia desde 1990 e que dispo(cid:152)e, nesse pa(cid:14)·s, de uma rede com 17 filiais, manifestou o seu mal-estar por considerar que esta declara(cid:231)a(cid:152)o esta· em contradi(cid:231)a(cid:152)o com o desejo de integra(cid:231)a(cid:152)o europeia de todos os Estados do continente, bem como com as declara(cid:231)o(cid:152)es dos dirigentes pol(cid:14)·ticos europeus. Pode a Comissa(cid:152)o informar qual a sua opinia(cid:152)o sobre as declara(cid:231)o(cid:152)es do Sr. Schlo¤gl? Resposta dada pelo Sr. Monti en nome da Comissa(cid:152)o (13 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o recorda que na(cid:152)o tem por ha·bito tomar posi(cid:231)a(cid:152)o acerca de declara(cid:231)o(cid:152)es pu·blicas de dirigentes pol(cid:14)·ticos dos Estados-membros. (98/C 354/202) PERGUNTA ESCRITA E-1797/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1998) Objecto: Discrimina(cid:231)o(cid:152)es lingu(cid:14)·sticas Ha· algumas semanas que se assiste a uma verdadeira «depura(cid:231)a(cid:152)o lingu(cid:14)·stica» nos caminhos de montanha do Alto Adige: em 5. 000 Km2 de caminhos, foram suprimidas as indica(cid:231)o(cid:152)es em italiano. Deste modo, restam apenas em territo·rio italiano os topo·nimos em alema(cid:152)o para indicar aos turistas de toda a Europa cumes, refu·gios, caminhos, vias fe·rreas, cursos de a·gua, etc. Chamando a aten(cid:231)a(cid:152)o para o facto de que uma norma espec(cid:14)·fica do Estatuto de Autonomia especial da regia(cid:152)o do Alto Adige estipulava, em defesa da minoria germano·fona, o bilinguismo com cara·cter obrigato·rio, pode a Comissa(cid:152)o intervir urgentemente junto das autoridades italianas a fim de que o AVS («Alpenverein Studtirol», equivalente ao Clube Alpino Italiano) ponha cobro a esta absurda e anacro·nica discrimina(cid:231)a(cid:152)o de que sa(cid:152)o alvo os cidada(cid:152)os italianos? Resposta dada pelo Sr. Santer en nome da Comissa(cid:152)o (16 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia para tratar da questa(cid:152)o levantada, que e· da exclusiva compete(cid:136)ncia das autoridades nacionais responsa·veis. (98/C 354/203) PERGUNTA ESCRITA E-1804/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1998) Objecto: Utiliza(cid:231)a(cid:152)o das verbas comunita·rias para propaganda governamental O Governo grego esta· a utilizar verbas comunita·rias do pacote DELORS 2 (que excedem 1,5 mil milho(cid:152)es de dracmas) para realizar propaganda claramente partida·ria atrave·s de emisso(cid:152)es parciais na televisa(cid:152)o e publicidade nos meios electro·nicos de informa(cid:231)a(cid:152)o, o que tem como resultado uma informa(cid:231)a(cid:152)o selectiva do cidada(cid:152)o grego. Esta iniciativa visa ligar ao Governo projectos que se realizam com a participa(cid:231)a(cid:152)o decisiva da UE


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1787/98 del Angela SIERRA GONZÁLEZ a la Comisión. Ayudas de Estado para las regiones ultraperiféricas de la UE

eurovoc_concepts:
Canary Islands
State aid
Structural Funds
Treaty on European Union
development aid
economic development
gross domestic product
peripheral region
regional development

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1790/98 by Viviane REDING to the Commission. Postponement of the ban on testing on animals

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
animal experimentation
animal health
animal welfare
approximation of laws
cosmetic product
protection of animals

text: C 386/160 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/220) SKRIFTLIG FR¯GA E-1784/98 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Situationen i Bosnien-Hercegovina Europaparlamentet har tidigare ansett det vara absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utbilda l(cid:228)rare och undervisningspersonal med f(cid:246)rm(cid:229)ga att hj(cid:228)lpa barnen i Bosnien-Hercegovina att (cid:246)vervinna krigets f(cid:246)ljder, och (cid:228)ven framh(cid:229)llit att EU b(cid:246)r finansiera program f(cid:246)r fredsfostran i syfte att fr(cid:228)mja tolerans mellan folken i denna region. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande fr(cid:228)mjar skolsystemet i Bosnien-Hercegovina i f(cid:246)rsta hand en (cid:229)tskillnad mellan de existerande minoriteterna i olika klasser och skapar p(cid:229) detta s(cid:228)tt en segregeringsmekanism som g(cid:246)r det om(cid:246)jligt att l(cid:228)gga ens en minsta grund till samlevnad som skulle basera sig p(cid:229) tolerans och respekt. K(cid:228)nner kommissionen till denna situation? Har kommissionen genomf(cid:246)rt n(cid:229)gon konkret (cid:229)tg(cid:228)rd till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r fredsfostran i f(cid:246)re detta Jugoslavien? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 juli 1998) Kommissionen f(cid:246)ljer mycket uppm(cid:228)rksamt utbildningssituationen i Bosnien-Hercegovina. Kommissionen ser till att det inte skapas segregeringsmekanismer i n(cid:229)got av dess program. Programmet Phare VET 97, som nyligen har genomf(cid:246)rts, har t. ex. huvudsakligen till syfte att fr(cid:228)mja tolerans mellan olika folkslag i regionen. Syftet med de tre best(cid:229)ndsdelarna i projektet ((cid:148)institutionsuppbyggnad(cid:148), utarbetande av kursplaner och s(cid:228)rskilda utbildnings(cid:229)tg(cid:228)rder) (cid:228)r att skapa en f(cid:246)rbindelse mellan de olika enheterna i utbildningssystemet och att skapa f(cid:246)rtroende mellan l(cid:228)rarna. Dessutom har man genom programmet Pre Tempus, som g(cid:228)ller h(cid:246)gre utbildning, lyckats f(cid:229) universitetsrektorerna f(cid:246)r de tre grupperna att sammantr(cid:228)da regelbundet, och deltagarna i Bosnien-Hercegovina betraktar programmet som en referenspunkt. (98/C 386/221) SKRIFTLIG FR¯GA E-1790/98 fr(cid:229)n Viviane Reding (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Uppskjutande av f(cid:246)rbudet mot djurf(cid:246)rs(cid:246)k Med beaktande av att direktiv 93/35/EEG (1) stadgar om avskaffande av djurf(cid:246)rs(cid:246)ken inom kosmetikaindustrin och fastst(cid:228)ller att s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:246)k fr(cid:229)n och med den 1 januari 1998 skall ers(cid:228)ttas med alternativa test, med beaktande av att vissa av Europeiska unionens medlemsstater (Nederl(cid:228)nderna, Tyskland) har inf(cid:246)rt detta f(cid:246)rbud, medan de flesta inte har gjort det, med beaktande av att kosmetikaindustrin redan har tillg(cid:229)ng till tusentals (cid:228)mnen som testats p(cid:229) djur, med beaktande av att det finns alternativ till de flesta, ofta grymma test p(cid:229) levande varelser, men att dessa inte anv(cid:228)nds, och med beaktande av att forskningen f(cid:246)r att finna nya alternativa test endast f(cid:229)r obetydligt st(cid:246)d, med beaktande av att kommissionen (cid:228)nnu inte tagit n(cid:229)gra initiativ om det utlovade direktivet om f(cid:246)rbud mot djurf(cid:246)rs(cid:246)k med f(cid:228)rdiga kosmetiska produkter, v(cid:228)cks fr(cid:229)gan om varf(cid:246)r kommissionen skjuter upp till(cid:228)mpningen av det f(cid:246)rbud som enligt direktivet skulle tr(cid:228)da i kraft (cid:229)r 1998. Har handelspolitiken enligt kommissionen f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r djurskyddet? P(cid:229) vilka grunder skjuter kommissionen st(cid:228)ndigt upp detta f(cid:246)rbud? (1) EGT L 151, 23. 6. 1993, s. 32