title: 98/636/EKSG: Kommissionens beslut av den 3 juni 1998 om Spaniens stöd till kolindustrin under 1997 [delgivet med nr K(1998) 2044] (Endast den spanska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Spain
cessation of trading
coal industry
control of State aid
industrial restructuring
severance pay

text: 13. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 303/53 KOMMISSIONENS BESLUT av den 3 juni 1998 om Spaniens st(cid:148)d till kolindustrin under 1997 [delgivet med nr K(1998) 2044] (Endast den spanska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/636/EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska kol- och st(cid:134)lgemenskapen, med beaktande av kommissionens beslut nr 3632/93/ EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler f(cid:148)r statsst(cid:148)d till kolindustrin (1), s(cid:132)rskilt artikel 2. 1 och artikel 9 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I Genom en skrivelse av den 25 mars 1997 anm(cid:132)lde Spanien till kommissionen, enligt artikel 9. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG, de finansierings(cid:134)tg(cid:132)rder man har f(cid:148)r avsikt att vidta under 1997 till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r kolindustrin. tillhandah(cid:148)ll kompletterande Spanien information, genom skrivelser av den 4 september 1997, 20 februari 1998 och 31 mars 1998, s(cid:134)som svar p(cid:134) kommissionens beg(cid:132)ran genom skrivelser av den 23 april 1997 och 24 oktober 1997. Enligt beslut nr 3632/93/EKSG uttalar kommissionen sig om f(cid:148)ljande finansierings(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r 1997: a) Ett st(cid:148)d p(cid:134) 130 738 miljoner spanska pesetas f(cid:148)r att t(cid:132)cka kolf(cid:148)retagens driftsf(cid:148)rluster. b) Ett st(cid:148)d p(cid:134) 51 244 miljoner spanska pesetas f(cid:148)r att t(cid:132)cka de s(cid:132)rskilda sociala st(cid:148)d som betalas ut till de arbetstagare som f(cid:148)rlorar sitt arbete till f(cid:148)ljd av (cid:134)tg(cid:132)r- derna f(cid:148)r modernisering, rationalisering, omstruktu- rering och driftsinskr(cid:132)nkning inom kolindustrin. c) Ett st(cid:148)d p(cid:134) 9 113 miljoner spanska pesetas f(cid:148)r att t(cid:132)cka tekniska kostnader f(cid:148)r nedl(cid:132)ggning av utvinningsan- l(cid:132)ggningar p(cid:134) grund av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r modernisering, rationalisering, omstrukturering och driftsinskr(cid:132)nkning inom kolindustrin. De finansierings(cid:134)tg(cid:132)rder som Spanien har f(cid:148)r avsikt att vidta till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r kolindustrin (cid:148)verensst(cid:132)mmer med best(cid:132)mmelserna i artikel 1 i beslut nr 3632/93/EKSG och b(cid:148)r enligt artikel 9 godk(cid:132)nnas av kommissionen, som s(cid:132)rskilt tar h(cid:132)nsyn till de m(cid:134)l och allm(cid:132)nna kriterier som anges i artikel 2 och de s(cid:132)rskilda kriterier som anges i artiklarna 3 och 4 i n(cid:132)mnda beslut. Kommissionen g(cid:148)r i sin utredning, enligt artikel 9. 6 i n(cid:132)mnda beslut, en utv(cid:132)r- dering avseende (cid:134)tg(cid:132)rdernas f(cid:148)renlighet med planerna f(cid:148)r och modernisering, driftsinskr(cid:132)nkning inom den spanska kolindustrin, f(cid:148)r perioden 1994–1997, som omfattades av kommissionens beslut 94/1072/EKSG (2). omstrukturering rationalisering, II Syftet med st(cid:148)det p(cid:134) 130 738 miljoner spanska pesetas (cid:132)r att helt eller delvis kompensera f(cid:148)r kolproducenternas driftsf(cid:148)rluster, som uppg(cid:134)r till 116 877 miljoner pesetas, samt kostnaden f(cid:148)r marknadsf(cid:148)ring av kol p(cid:134) 13 861 miljoner pesetas. St(cid:148)det till driftsf(cid:148)rluster, 116 877 miljoner pesetas, (cid:132)r uppdelat i ett driftst(cid:148)d enligt artikel 3 i beslut nr 3632/ 93/EKSG, p(cid:134) 47 347 miljoner pesetas, och i ett st(cid:148)d till driftsinskr(cid:132)nkningar enligt artikel 4 i samma beslut, p(cid:134) 69 530 miljoner pesetas. Av driftst(cid:148)det p(cid:134) 47 347 miljoner pesetas f(cid:148)r en produk- tion p(cid:134) 14,6 miljoner ton kol skall 46 347 miljoner pesetas t(cid:132)ckas genom de s(cid:132)rskilda avgifter som (cid:134)l(cid:132)ggs verksamheten inom det nationella elsystemet, medan resterande del p(cid:134) 1 000 miljoner pesetas skall t(cid:132)ckas genom den offentliga budgeten. Spanien f(cid:148)reslog kommissionen f(cid:148)r 1997 att l(cid:134)ta en del av st(cid:148)den till kolindustrin ing(cid:134) i mekanismer som (cid:132)r full- st(cid:132)ndigt j(cid:132)mf(cid:148)rbara med ett upptagande i den offentliga (1) EGT L 329, 30. 12. 1993, s. 12. (2) EGT L 385, 31. 12. 1994, s. 31. L 303/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 budgeten p(cid:134) det s(cid:132)tt som avses i artikel 2. 2 i beslut nr 3632/93/EKSG. Denna mekanism skulle best(cid:134) i att en lag nr 12/1996 av den till(cid:132)ggsbest(cid:132)mmelse inf(cid:148)rs i 30 december 1996 om statens offentliga budget f(cid:148)r fastst(cid:132)lls att den s(cid:132)rskilda kostnaden f(cid:148)r 1997 (1), vari kolindustrin skall inkluderas i eltariffen, till ett belopp motsvarande 4,864 % av det belopp som elenergidistribu- t(cid:148)rerna skall fakturera. Kommissionen anser att ett uppta- gande av st(cid:148)den i den offentliga budgeten (cid:132)r den b(cid:132)sta garantin f(cid:148)r insyn och noterar Spaniens (cid:134)tagande att i detta h(cid:132)nseende anv(cid:132)nda de mekanismer som Spanien f(cid:148)reslog s(cid:134)som fullst(cid:132)ndigt j(cid:132)mf(cid:148)rbara och s(cid:134)som de till- (cid:132)mpades 1997. De spanska kolproducenter som erh(cid:134)ller driftst(cid:148)d skall minska sina produktionskostnader med cirka 2 % om (cid:134)ret, vid bibeh(cid:134)llen prisniv(cid:134), vilket bidrar till en fortsatt minskning av produktionskostnaderna till 1992 (cid:134)rs produktionskostnader, p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt som avses i artikel 3. 2 i beslut nr 3632/93/EKSG. Denna minskning motsvarar trots sin ringa storlek m(cid:134)let om minskat st(cid:148)d. En mer intensiv minskning skulle s(cid:132)tta n(cid:132)mnda f(cid:148)retags kontinuitet i fara, vilket i sin tur skulle leda till sv(cid:134)ra sociala f(cid:148)ljder, eftersom de gruvor som dessa f(cid:148)retag bear- betar ligger i isolerade och ekonomiskt svaga omr(cid:134)den. i planen f(cid:148)r perioden Inf(cid:148)randet av dessa (cid:134)tg(cid:132)rder 1994–1997 f(cid:148)r modernisering, rationalisering, omstruk- turering och driftsinskr(cid:132)nkning, vilket bed(cid:148)mdes som positivt av kommissionen, (cid:148)verensst(cid:132)mmer med m(cid:134)len i artikel 2. 1 f(cid:148)rsta och andra strecksatsen i beslut nr 3632/ 93/EKSG, n(cid:132)mligen att medverka till att l(cid:148)sa de sociala och regionala problem som (cid:132)r f(cid:148)rknippade med kol- industrins utveckling i samband med nya riktlinjer f(cid:148)r b(cid:132)ttre ekonomisk l(cid:148)nsamhet med minskat st(cid:148)d. Av st(cid:148)det till driftsinskr(cid:132)nkning p(cid:134) 69 530 miljoner pesetas skall enligt artikel 4 i beslutet 20 235 miljoner pesetas t(cid:132)ckas av de s(cid:132)rskilda kostnader som (cid:134)l(cid:132)ggs det nationella elsystemet, medan 49 295 miljoner pesetas skall t(cid:132)ckas av den offentliga budgeten. St(cid:148)det p(cid:134) 49 295 miljoner pesetas, som t(cid:132)cks av statens offentliga budget, (cid:132)r avsett f(cid:148)r f(cid:148)retagen HUNOSA, Minas de Figaredo SA och Mina de la Camocha SA, verksamma i den centrala dalg(cid:134)ngen i Asturias, f(cid:148)r en kolproduktion p(cid:134) 2,43 miljoner ton. Vad g(cid:132)ller HUNOSA och Minas de Figaredo skall dessa st(cid:148)d betalas ut genom det statliga holdingbolaget Agencia Industrial del Estado (AIE) som (cid:132)r det organ som bevakar statens aktier i n(cid:132)mnda f(cid:148)retag (1) Statens officiella tidning nr 315, 31. 12. 1996, s. 38918. och vars utgifter och int(cid:132)kter finns upptagna i statens offentliga budget f(cid:148)r 1997. Under detta (cid:134)r sj(cid:148)nk produk- tionen i n(cid:132)mnda f(cid:148)retag med 7,6 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med produk- tionen f(cid:148)r 1996, enligt principen om en stegvis och fort- skridande driftsinskr(cid:132)nkning enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG. Resterande del av st(cid:148)det t(cid:132)cks av s(cid:132)rskilda kostnader som (cid:134)l(cid:132)ggs det nationella elsystemet och som uppg(cid:134)r till 20 235 miljoner pesetas och (cid:132)r avsett f(cid:148)r samma f(cid:148)retag samt andra f(cid:148)retag bel(cid:132)gna i dalg(cid:134)ngarna i nordv(cid:132)stra, nord(cid:148)stra och s(cid:148)dra Spanien vilka b(cid:148)r l(cid:132)ggas ned innan beslut nr 3632/93/EKSG upph(cid:148)r att g(cid:132)lla. Dessa st(cid:148)d bidrar till en l(cid:148)sning av de sociala och regio- f(cid:148)rknippade med kolindustrins nala problem som (cid:132)r utveckling. De omfattas av en nedl(cid:132)ggningsplan och f(cid:148)lj- aktligen av best(cid:132)mmelserna i artikel 4 i beslut nr 3632/ 93/EKSG. Spanien godk(cid:132)nde f(cid:148)r 1997 en subvention p(cid:134) 10 % av v(cid:132)rldsmarknadspriset f(cid:148)r gemenskapskol i syfte att fr(cid:132)mja f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. Denna (cid:134)tg(cid:132)rd inneb(cid:132)r ett st(cid:148)d fr(cid:134)n det allm(cid:132)nna f(cid:148)r marknadsf(cid:148)ring av kol som ger kolf(cid:148)retagen en ekonomisk f(cid:148)rdel genom att deras normala utgifter minskas. Denna (cid:134)tg(cid:132)rd uppg(cid:134)r till 13 861 miljoner pesetas och utg(cid:148)r ett st(cid:148)d enligt artikel 1. 2 i beslut nr 3632/93/ EKSG. Denna (cid:134)tg(cid:132)rd motiveras av behovet av att slutf(cid:148)ra en stegvis (cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n det gamla prisregleringssystemet till ett system med frivilligt (cid:148)verenskomna priser med h(cid:132)nsyn till de f(cid:148)rh(cid:134)llanden som r(cid:134)der p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. P(cid:134) grund av den stegvisa minskningen av denna subven- tion, som f(cid:148)ll fr(cid:134)n 25 % 1994, 17 % 1995, 14 % 1996 till 10 % 1997 och som skall upph(cid:148)ra fullst(cid:132)ndigt fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998, kan det marknadsf(cid:148)ringsst(cid:148)d som omfattas av denna (cid:134)tg(cid:132)rd betraktas som ett gemen- skapsst(cid:148)d och (cid:132)r f(cid:148)ljaktligen f(cid:148)renligt med en v(cid:132)l funge- rande gemensam marknad. Kommissionen noterar Spaniens (cid:134)tagande att g(cid:148)ra vad som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att senast den 31 december 1997 f(cid:134) till st(cid:134)nd en frivillig (cid:148)verenskommelse om f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset f(cid:148)r kol mellan kontraktsparterna, med h(cid:132)nsyn till de f(cid:148)rh(cid:134)llanden som r(cid:134)der p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. Spanien konstaterar i sin anm(cid:132)lan att de st(cid:148)d som betalas ut inte i fr(cid:134)ga om n(cid:134)got f(cid:148)retag eller n(cid:134)gon produktions- enhet (cid:148)verstiger skillnaden mellan produktionskostnaden och f(cid:148)ruts(cid:132)gbara int(cid:132)kter. 13. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 303/55 Beloppen f(cid:148)r de (cid:134)tg(cid:132)rder som anm(cid:132)lts av Spanien f(cid:148)r 1997 (cid:132)r 1,5 % l(cid:132)gre (cid:132)n de kommissionen godk(cid:132)nt f(cid:148)r 1996, efter j(cid:132)mf(cid:148)relse med f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset med h(cid:132)nsyn till de f(cid:148)rh(cid:134)llanden som r(cid:134)der p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden. Spanien har anm(cid:132)lt till kommissionen att denna minsk- ning kommer att uppg(cid:134) till 4 % (cid:134)rligen fr(cid:134)n och med 1998. Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende och utifr(cid:134)n den informa- tion som Spanien tillhandah(cid:134)llit (cid:132)r dessa st(cid:148)d f(cid:148)renliga med m(cid:134)len i beslut nr 3632/93/EKSG och med en v(cid:132)l fungerande gemensam marknad. III Det st(cid:148)d som Spanien har f(cid:148)r avsikt att betala ut, 51 244 miljoner pesetas, (cid:132)r avsett att t(cid:132)cka ers(cid:132)ttningarna till de av de 7 300 arbetstagarna i de spanska kolf(cid:148)retagen som kommer att f(cid:148)rtidspensioneras eller frist(cid:132)llas till f(cid:148)ljd av till(cid:132)mpningen av planen f(cid:148)r 1994–1997 f(cid:148)r moderni- sering, rationalisering, omstrukturering och driftsin- skr(cid:132)nkning inom den spanska kolindustrin, samt f(cid:148)rtids- pensionering utanf(cid:148)r det juridiska systemet f(cid:148)r privata arbetstagare som har f(cid:148)rlorat sin anst(cid:132)llning p(cid:134) grund av den omstrukturering som gjordes f(cid:148)re den 31 december 1993. Ett belopp uppg(cid:134)ende till 33 316 miljoner pesetas av detta st(cid:148)d skall betalas ut till f(cid:148)retagen HUNOSA, Minas de Figaredo SA och Mina de la Camocha SA och kommer att omfattas av statens offentliga budget. St(cid:148)den till de tv(cid:134) f(cid:148)rstn(cid:132)mnda f(cid:148)retagen kommer att finansieras genom AIE. Resterande del, 17 928 miljoner pesetas, (cid:132)r avsedd f(cid:148)r (cid:148)vriga f(cid:148)retag som omfattas av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r moderni- sering, rationalisering och omstrukturering eller driftsin- skr(cid:132)nkning och kommer att t(cid:132)ckas av de avgifter som kommer att tas ut via det nationella elsystemet. Dessa finansierings(cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att kunna genomf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r modernisering, rationalisering och omstrukturering av den spanska kolindustrin och kan f(cid:148)ljaktligen inte anses vara f(cid:148)rknippade med l(cid:148)pande produktion (avgifter fr(cid:134)n tidigare perioder). Enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG kan de st(cid:148)d som uttryckligen anges i bilagan till beslutet, dvs. avgifter f(cid:148)r sociala (cid:134)taganden p(cid:134) grund av pensionering av arbets- tagare som (cid:132)nnu inte n(cid:134)tt pensions(cid:134)lder samt andra f(cid:148)r arbetstagare som ber(cid:148)vats sin s(cid:132)rskilda kostnader anst(cid:132)llning p(cid:134) grund av omstrukturering och rationa- lisering, betraktas som f(cid:148)renliga med den inre mark- naden, eftersom beloppet inte (cid:148)verstiger kostnaderna. Kommissionen noterar Spaniens (cid:134)tagande att l(cid:134)ta dessa st(cid:148)d ing(cid:134) i den offentliga budgeten fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998. Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende och utifr(cid:134)n den informa- tion som Spanien tillhandah(cid:134)llit (cid:132)r dessa st(cid:148)d f(cid:148)renliga med m(cid:134)len i beslut nr 3632/93/EKSG och med en v(cid:132)l fungerande gemensam marknad. IV Det st(cid:148)d p(cid:134) 9 113 miljoner pesetas som Spanien har f(cid:148)r avsikt att betala ut (cid:132)r avsett att t(cid:132)cka en del av v(cid:132)rdef(cid:148)r- lusten p(cid:134) kolf(cid:148)retagens fasta egendom som sannolikt uppst(cid:134)r vid nedl(cid:132)ggning eller driftsinskr(cid:132)nkning, samt andra s(cid:132)rskilda kostnader som uppst(cid:134)tt eller uppst(cid:134)r vid stegvis nedl(cid:132)ggning p(cid:134) grund av genomf(cid:148)randet av planen 1994–1997 f(cid:148)r modernisering, rationalisering, omstruk- turering och driftsinskr(cid:132)nkning inom kolindustrin. En del av detta st(cid:148)d, 5 538 miljoner pesetas, skall betalas ut till f(cid:148)retagen HUNOSA och Minas de Figaredo SA, finansieras i statens offentliga budget och betalas ut via AIE. Resterande del av st(cid:148)det, ett belopp p(cid:134) 3 575 miljoner pesetas, skall anv(cid:132)ndas till (cid:148)vriga f(cid:148)retag som genomf(cid:148)r omstrukturering eller driftsinskr(cid:132)nkning och som finansieras av avgifter som (cid:134)l(cid:132)ggs det internationella elsystemet. Dessa finansierings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtas p(cid:134) grund av skyldig- heter som f(cid:148)ljer av moderniseringen, rationaliseringen och omstruktureringen av den spanska kolindustrin och kan s(cid:134)ledes inte anses vara f(cid:148)rknippade med den l(cid:148)pande produktionen (kostnader fr(cid:134)n tidigare perioder). Enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG kan de st(cid:148)d som uttryckligen anges i bilagan till beslutet, dvs. f(cid:148)r extraordin(cid:132)ra, faktiska v(cid:132)rdeminskningar, under f(cid:148)ruts(cid:132)tt- f(cid:148)ljd av omstruktureringen ning att dessa uppst(cid:134)r till inom industrin (utan h(cid:132)nsyn till omv(cid:132)rderingar som gjorts efter den 1 januari 1986 och som (cid:148)verstiger inflations- index), samt (cid:148)vriga till(cid:132)ggsarbeten och restavgifter som uppst(cid:134)r p(cid:134) grund av nedl(cid:132)ggning av anl(cid:132)ggningar, anses vara f(cid:148)renliga med den inre marknaden om beloppen inte (cid:148)verstiger kostnaderna. Kommissionen noterar Spaniens (cid:134)tagande att fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 inkludera dessa st(cid:148)d i den offent- liga budgeten. Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende och utifr(cid:134)n den informa- tion som Spanien tillhandah(cid:134)llit (cid:132)r dessa st(cid:148)d f(cid:148)renliga med m(cid:134)len i beslut nr 3632/93/EKSG och med en v(cid:132)l fungerande gemensam marknad. L 303/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 V Spanien skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att beviljandet av de st(cid:148)d som omfattas av detta beslut inte ger upphov till diskrimi- nering mellan producenter, k(cid:148)pare och anv(cid:132)ndare p(cid:134) den gemensamma kolmarknaden. Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende och utifr(cid:134)n den informa- tion som Spanien tillhandah(cid:134)llit (cid:132)r dessa st(cid:148)d f(cid:148)renliga med m(cid:134)len i beslut nr 3632/93/EKSG och med en v(cid:132)l fungerande gemensam marknad. Enligt artikel 3. 1 andra strecksatsen och artikel 9. 2 och 9. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG b(cid:148)r kommissionen kontrol- lera att de godk(cid:132)nda st(cid:148)den endast anv(cid:132)nds enligt de m(cid:134)l som anges i artiklarna 3, 4 och 5 i beslutet. Kommis- sionen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r h(cid:134)llas informerad om beloppen och om hur dessa f(cid:148)rdelas. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Spanien ges tillst(cid:134)nd att f(cid:148)r 1997 betala ut f(cid:148)ljande st(cid:148)d: a) Ett driftst(cid:148)d enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG p(cid:134) 47 347 miljoner pesetas. b) Ett st(cid:148)d till driftsinskr(cid:132)nkning enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG p(cid:134) 69 530 miljoner pesetas. c) Ett st(cid:148)d f(cid:148)r att t(cid:132)cka extraordin(cid:132)ra kostnader enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG p(cid:134) 51 244 miljoner pesetas avsett att t(cid:132)cka de s(cid:132)rskilda sociala st(cid:148)d som betalas ut till arbetstagare som har f(cid:148)rlorat sitt arbete f(cid:148)ljd av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r modernisering, rationa- till lisering, omstrukturering och driftsinskr(cid:132)nkning inom den spanska kolindustrin. d) Ett st(cid:148)d f(cid:148)r att t(cid:132)cka extraordin(cid:132)ra kostnader enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG p(cid:134) 9 113 miljoner pesetas avsett att t(cid:132)cka de tekniska kostnaderna i samband med nedl(cid:132)ggning av utvinningsanl(cid:132)ggningar f(cid:148)ljd av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r modernisering, rationa- till lisering och driftsinskr(cid:132)nkning inom den spanska kolindustrin. Artikel 2 Spanien f(cid:148)rbinder sig enligt artikel 86 i EKSG-f(cid:148)rdraget att vidta alla allm(cid:132)nna eller s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)gnade att s(cid:132)kerst(cid:132)lla uppfyllandet av de f(cid:148)rpliktelser som f(cid:148)ljer av detta beslut. Spanien skall vidare se till att godk(cid:132)nda st(cid:148)d endast betalas ut f(cid:148)r de angivna (cid:132)ndam(cid:134)len och att alla delar av st(cid:148)det som inte t(cid:132)cks av uppkomna kostnader, som felber(cid:132)knas eller anv(cid:132)nds felaktigt enligt n(cid:134)gon av punkterna i detta beslut betalas tillbaka. Artikel 3 Spanien skall senast den 30 september 1998 informera kommissionen om vilka st(cid:148)dbelopp som faktiskt betalas ut under budget(cid:134)ret 1997. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 3 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Christos PAPOUTSIS Ledamot av kommissionen


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 54/98 af 3. juni 1998 om ændring af protokol 31 til EØS- aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
agreement (EU)
research and development
research programme
technological change

formats: html pdf print

text: 4. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/57 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 54/98 af 3. juni 1998 om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde p(cid:134) særlige omr(cid:134)der ud over de fire friheder DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artiklerne 86 og 98, og ud fra følgende betragtninger: Protokol 31 til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 10/94 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg (1); Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets afgørelse nr. 616/96/EF af 25. marts 1996 om tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) som følge af Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union (2) og Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets afgørelse nr. 2535/97/EF af 1. december 1997 om anden tilpas- ning af afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) (3) bør indar- bejdes i aftalen — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 I protokol 31 til aftalen indsættes følgende i artikel 1, stk. 5, andet led: », ændret ved: — 396 D 0616: Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets afgørelse nr. 616/96/EF af 25. marts 1996 (EFT L 86 af 4. 4. 1996, s. 69), — 397 D 2535: Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets afgørelse nr. 2535/97/EF af 1. december 1997 (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). « Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft den 4. modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. juni 1998, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 1998. P(cid:134) Det Blandede EØS-Udvalgs vegne F. BARBASO Formand (1) EFT L 253 af 29. 9. 1994, s. 32. (2) EFT L 86 af 4. 4. 1996, s. 69. (3) EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1


title: Directiva 98/38/CE de la Comisión de 3 de junio de 1998 por la que se adapta al progreso técnico la Directiva 74/151/CEE del Consejo relativa a determinados elementos y características de los tractores agrícolas o forestales de ruedas (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
national implementing measure
technical regulations
technological change
tractor

text: 16. 6. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 170/13 DIRECTIVA 98/38/CE DE LA COMISI(cid:222)N de 3 de junio de 1998 por la que se adapta al progreso t(cid:130)cnico la Directiva 74/151/CEE del Consejo relativa a determinados elementos y caracter(cid:146)sticas de los tractores agr(cid:146)colas o forestales de ruedas (Texto pertinente a los fines del EEE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 74/150/CEE del Consejo, de 4 de marzo de 1974, relativa a la aproximaci(cid:155)n de las legislaciones de los Estados miembros sobre la homologaci(cid:155)n de los trac- tores agr(cid:146)colas o forestales de ruedas (1), cuya ´ultima modi- ficaci(cid:155)n la constituye la Directiva 97/54/CE del Parla- mento Europeo y del Consejo (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 13, Vista la Directiva 74/151/CEE del Consejo, de 4 de marzo de 1974, relativa a la aproximaci(cid:155)n de las legislaciones de los Estados miembros sobre determinados elementos y caracter(cid:146)sticas de los tractores agr(cid:146)colas o forestales de ruedas (3), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye la Direc- tiva 97/54/CE, y, en particular, su art(cid:146)culo 4, Considerando que, habida cuenta de la experiencia adqui- rida y de la evoluci(cid:155)n de las t(cid:130)cnicas, es en estos momentos conveniente adaptar los requisitos sobre los elementos y caracter(cid:146)sticas contemplados en el art(cid:146)culo 2 de la Directiva 74/151/CEE; Considerando que las medidas previstas en la presente Directiva se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) para la adap- taci(cid:155)n al progreso t(cid:130)cnico instituido en virtud de la Direc- tiva 74/150/CEE, HA ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Art(cid:146)culo 1 Los anexos I a VI de la Directiva 74/151/CEE quedar ´an modificados de conformidad con el anexo de la presente Directiva. en los casos en que los tractores cumplan los requisitos de la Directiva 74/151/CEE, en su versi(cid:155)n modificada por la presente Directiva. A partir del 1 de octubre de 1999, los Estados miem- 2. bros: — no podr ´an seguir concediendo el documento previsto en el ´ultimo gui(cid:155)n del apartado 1 del art(cid:146)culo 10 de la Directiva 74/150/CEE a un tipo de tractor si no cumple los requisitos de la Directiva 74/151/CEE en su versi(cid:155)n modificada por la presente Directiva, — podr ´an denegar la concesi(cid:155)n de la homologaci(cid:155)n nacional a un tipo de tractor si no cumple los requi- sitos de la Directiva 74/151/CEE, en su versi(cid:155)n modi- ficada por la presente Directiva. Art(cid:146)culo 3 Los Estados miembros pondr ´an en vigor las disposi- 1. ciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la presente Directiva antes del 1 de mayo de 1999. Informar ´an de ello inmediatamente a la Comisi(cid:155)n. Cuando los Estados miembros adopten dichas disposi- ciones, (cid:130)stas har ´an referencia a la presente Directiva o ir ´an acompa ˜nadas de dicha referencia en su publicaci(cid:155)n oficial. Los Estados miembros establecer ´an las modali- dades de la mencionada referencia. 2. Los Estados miembros comunicar ´an a la Comisi(cid:155)n el texto de las disposiciones b ´asicas de Derecho interno que adopten en el ´ambito regulado por la presente Direc- tiva. Art(cid:146)culo 4 La presente Directiva entrar ´a en vigor el vig(cid:130)simo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Art(cid:146)culo 2 Art(cid:146)culo 5 A partir del 1 de mayo de 1999, los Estados miem- 1. bros no podr ´an: Los destinatarios de la presente Directiva ser ´an los Estados miembros. — denegar a un tipo de tractor la homologaci(cid:155)n CE, la concesi(cid:155)n del documento previsto en el ´ultimo gui(cid:155)n del apartado 1 del art(cid:146)culo 10 de la Directiva 74/150/CEE o la homologaci(cid:155)n nacional, — ni prohibir la primera puesta en circulaci(cid:155)n de los tractores, Hecho en Bruselas, el 3 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Martin BANGEMANN Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 84 de 28. 3. 1974, p. 10. (2) DO L 277 de 10. 10. 1997, p. 24. (3) DO L 84 de 28. 3. 1974, p. 25. L 170/14 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 ANEXO Los anexos I a VI de la Directiva 74/151/CEE quedar ´an modificados como sigue: a) En el anexo I el t(cid:130)rmino «peso» se sustituir ´a en todo el texto por el t(cid:130)rmino «masa». b) En el anexo II: — en el punto 1, los dos guiones se sustituir ´an por lo siguiente: «— longitud: 255 o 520 mm — altura: 165 o 120 mm. En la elecci(cid:155)n deber ´an tenerse presentes las dimensiones vigentes en los Estados miembros de desti- no. ». — se sustituir ´a el punto 2. 1 por el siguiente: «2. 1. Posici(cid:155)n de la placa con respecto a la anchura del tractor El centro de la placa no podr ´a situarse a la derecha del plano de simetr(cid:146)a del tractor. El borde lateral izquierdo de la placa no podr ´a estar situado a la izquierda del plano vertical para- lelo al plano de simetr(cid:146)a del tractor y tangente en el lugar en que el corte transversal del tractor (anchura m ´axima) alcance su mayor dimensi(cid:155)n. ». — el texto del punto 2. 4 se sustituir ´a por el siguiente: «La altura del borde inferior de la placa con respecto al suelo no ser ´a inferior a 0,3 metros; la altura del borde superior de la placa con respecto al suelo no ser ´a superior a 4,0 metros. ». c) En el anexo III se a ˜nadir ´a el texto siguiente al punto 2: «Los conductos de alimentaci(cid:155)n de carburante y el orificio de llenado deber ´an instalarse fuera del habit ´aculo. ». d) El anexo IV se sustituir ´a por el siguiente: «ANEXO IV MASAS DE LASTRE Si el tractor, con el objeto de cumplir las dem ´as prescripciones previstas para la homologaci(cid:155)n CE, debiere ir provisto de masas de lastre, (cid:130)stas deber ´an ser suministradas por el fabricante del tractor y estar previstas para su instalaci(cid:155)n, y llevar la marca de la empresa constructora y la indicaci(cid:155)n de su masa en kg con una aproximaci(cid:155)n de 5 %. Las masas de lastre frontales, dise ˜nadas para retirarse/colo- carse con frecuencia, deber ´an tener un distancia de seguridad m(cid:146)nima para los agarres de 25 mm. El m(cid:130)todo de colocaci(cid:155)n de las masas de lastre debe ser tal que se evite cualquier separaci(cid:155)n involuntaria (por ejemplo, en caso de vuelco del tractor). ». e) En el anexo V, el punto 2. 1. 4 se sustituir ´a por el siguiente: «2. 1. 4. El valor m ´aximo de la presi(cid:155)n ac ´ustica debe ser al menos igual a 93 dB(A) y a lo sumo igual a 112 dB(A). ». f) En el anexo VI el texto siguiente se a ˜nadir ´a al punto II. 1: «El final del tubo de escape deber ´a colocarse de modo que los gases de escape no puedan penetrar en el habit ´aculo. »


title: Maatregelen die zijn genomen krachtens Richtlijn 91/676/EEG van de Raad inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen.

eurovoc_concepts:
EU Member State
chemical salt
pollution control
pollution control measures
pollution from agricultural sources
report
surface water


title: Règlement (CE) n° 1157/98 de la Commission du 3 juin 1998 modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 4. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 160/15 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1157/98 DE LA COMMISSION du 3 juin 1998 modifiant les restitutions (cid:133) l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’(cid:130)tat LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), et notamment son article 19 paragraphe 4 deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a, consid(cid:130)rant que les restitutions applicables (cid:133) l’exportation pour le sucre blanc et le sucre brut ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 1073/98 de la Commission (3), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 1108/98 (4); consid(cid:130)rant que l’application des modalit(cid:130)s rappel(cid:130)es dans le r(cid:138)glement (CE) no 1073/98 aux donn(cid:130)es dont la Commission a connaissance conduit (cid:133) modifier les resti- tutions (cid:133) l’exportation actuellement en vigueur, conform(cid:130)- ment (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les restitutions (cid:133) l’exportation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point a) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, en l’(cid:130)tat et non d(cid:130)natur(cid:130)s, fix(cid:130)es (cid:133) l’annexe du r(cid:138)glement (CE) no 1073/98 sont modifi(cid:130)es conform(cid:130)ment aux montants repris en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 4 juin 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 154 du 28. 5. 1998, p. 5. (4) JO L 157 du 30. 5. 1998, p. 29. L 160/16 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 6. 98 du r(cid:138)glement de la Commission, du 3 juin 1998, modifiant les restitutions (cid:133) l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’(cid:130)tat ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 (cid:190) (cid:130)cus/100 kg (cid:190) 40,92 40,22 40,92 40,22 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4448 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) (cid:130)cus/100 kg (cid:190) 44,48 44,40 44,40 (cid:190) (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4448 (1) Le pr(cid:130)sent montant est applicable au sucre brut d’un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut export(cid:130) s’(cid:130)carte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calcul(cid:130) conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 17 bis paragraphe 4 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81. (2) Fixation suspendue par le r(cid:138)glement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 du 26. 9. 1985, p. 12), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CEE) no 3251/85 (JO L 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1821/98 von Doeke EISMA an die Kommission. Verbot der Verwendung von Brust-Implantaten aus Silikon

eurovoc_concepts:
France
dangerous substance
health risk
protective clause
public health
surgery
woman

text: C 31/86 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1821/98 von Doeke Eisma (ELDR) an die Kommission (3. Juni 1998) Betrifft: Verbot der Verwendung von Brust-Implantaten aus Silikon 1. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die Verwendung von Brust-Implantaten aus Silikon gef(cid:228)hrlich ist? 2. Wenn ja, welche Ma(cid:223)nahmen schl(cid:228)gt sie vor, um der Verwendung derartiger Implantate einzud(cid:228)mmen? Kann die Kommission mitteilen, welche Mitgliedstaaten die Verwendung von Brust-Implantaten aus 3. Silikon verbieten oder verbieten wollen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (1. Juli 1998) 1. und 2. Brustimplantaten sowie von anderen Brustimplantaten mit bestimmten Risiken verbunden ist. Die Kommission ist sich dessen bewu(cid:223)t, da(cid:223) die Verwendung von mit Silikongel gef(cid:252)llten Um diese Risiken optimal in den Griff zu bekommen, arbeitet die Kommission zur Zeit im Rahmen der Richtlinie 93/42/EWG vom 14. Juni 1993 (cid:252)ber Medizinprodukte (1) an der endg(cid:252)ltigen Fassung von Leitlinien f(cid:252)r Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren f(cid:252)r Brustimplantate. Ferner wird der Herr Abgeordnete auf die Antwort verwiesen, die die Kommission auf die Anfrage P-1793/97 von Frau Hautala (2) gegeben hat. 3. Frankreich genehmigt die Verwendung von mit physiologischem Serum gef(cid:252)llten Brustimplantaten sowie von anderen, mit der CE-Kennzeichnung versehenen Brustimplantaten, sofern sie in Frankreich einer speziellen Bewertung nach von Frankreich festgelegten Modalit(cid:228)ten unterzogen wurden. Dar(cid:252)ber hinaus hat Frankreich hinsichtlich der genannten Produkte die in der Richtlinie 93/42/EWG vorgesehene Schutzklausel geltend gemacht; die Angelegenheit wird zur Zeit von der Kommission gepr(cid:252)ft. Die Kommission hat dieses Thema wiederholt mit allen Mitgliedstaaten er(cid:246)rtert und wei(cid:223) nichts davon, da(cid:223) andere Mitgliedstaaten (cid:228)hnlich restriktive Ma(cid:223)nahmen wie Frankreich getroffen haben. (1) ABl. L 169 vom 12. 7. 1993. (2) ABl. C 76 vom 11. 3. 1998, S. 55. (1999/C 31/116) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1829/98 von Klaus Rehder (PSE) an die Kommission (12. Juni 1998) Betrifft: Hanfanbau Hanf spielt in der Europ(cid:228)ischen Union eine zunehmend wichtigere Rolle als nachwachsender Rohstoff und beim Umweltschutz, so durch den Anbau auf stillgelegten Fl(cid:228)chen und durch Versuche, wie z. B. in Griechenland, verseuchte B(cid:246)den mittels Hanfanbau zu (cid:132)entseuchen(cid:147). Der Anbau von nachwachsenden Rohstoffen wurde bislang mit Mitteln der EU gef(cid:246)rdert. 1. Beabsichtigt die Europ(cid:228)ische Kommission, weiterhin Pr(cid:228)mien f(cid:252)r nachwachsende Rohstoffe zu zahlen? 2. Wird es weiterhin Pr(cid:228)mien f(cid:252)r Stillegungsfl(cid:228)chen geben? 3. Gibt es Pr(cid:228)mien speziell f(cid:252)r den Hanfanbau und wenn ja, in welcher H(cid:246)he? 4. Wie gro(cid:223) sind die Hanfanbaufl(cid:228)chen derzeitig in den europ(cid:228)ischen L(cid:228)ndern und in welcher Gr(cid:246)(cid:223)enordnung wird mit der Ausweitung des Hanfanbaus gerechnet? 5. Welche wissenschaftlich begleitenden Versuche f(cid:252)r den Hanfanbau gibt es in der Europ(cid:228)ischen Union?


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks

eurovoc_concepts:
codification of EU law
common tariff policy
customs duties
customs harmonisation
customs regulations

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 06. 1998 KOM(1998) 226 endelig udg. 98/0134 (COD) KOMMISSIONENS RAPPORT om EF-Toldkodeksen Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RåDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (forelagt af Kommissionen) îrirv W fp'" T k£ F" KOMMISSIONENS RAPPORT OM EF-TOLDKODEKSEN RESUME Ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks skal Kommissionen inden udgangen af 1997 forelægge en rapport om de tilpasninger, der er nødvendige af hensyn til gennemførelsen af det indre marked. Sammen med rapporten med forslag til ændringer vedlægger Kommissionen en oversigt over de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den praktiske gennemførelse af kodeksen efter en periode på 4 år. EF-toldkodeksen har betydet væsentlig større gennemsigtighed i forhold til tidligere. Den er blevet valgt som model af mange tredjelande i Europa og endog uden for Europa. Den fungerer som støtte for flere fællesskabspolitikker og som en fælles handlingsramme for de nationale toldmyndigheder. angår grundforordningen. Med Formålet med en kodificering kvalitativ betydning (omarbejdning) synes at være nået hvad om gennemførelsesbestemmelserne er der stadigvæk et arbejde at gøre. Referencerammen for en moderne kodeks fremgår af handlingsprogrammet "Told 2000" og målet med forenklingen. Handlingsplanen for fællesskabsforsendelse og meddelelsen om forvaltning af toldpræferenceordninger influerer ligeledes på udviklingen af kodeksen. forordningen hensyn til De første ændringer var i høj grad præget at inkorporeringen af resultaterne af Uruguay runden. Udviklingen fremover vil være rettet mod en større forenkling af forskrifterne, større fleksibilitet i grundforordningen, forbedring af tilbagebetalingsproceduren og fælles marked af bestemmelserne vedrørende tilpasning repræsentation over for toldmyndighederne. til princippet for et I INDLEDNING Med Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 19921 blev der indført en EF-toldkodeks. Ifølge de afsluttende bestemmelser i denne forordning tager Rådet denne kodeks op til fornyet gennemgang på grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den praktiske gennemførelse efter en periode på 4 år. Denne frist udløb med udgangen af 1997. Toldlovgivningen er blevet kodificeret på to planer. Dels grundforordningen, dvs. ovennævnte forordning, hvor alle principielle strukturer er samlet, dels en forordning, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/53 af 2. juli 19932, som inden for de rammer, der er defineret i førstnævnte, indeholder mere udførlige bestemmelser på området. Den fornyede gennemgang af lovgivningen, som Rådet har bedt om, vil ikke kunne give et ordentligt resultat, hvis ikke også teksten til tages med. Ændringerne af kodeksen, som gennemførelsesbestemmelserne Kommissionen kun denne meddelelse, grundforordningen. vedlægger vedrører dog II EF-toldkodeksen - historisk oversigt og forholdene i dag Med kodificeringen af Fællesskabet overskredet en tærskel. fællesskabsretten på toldlovgivningsområdet har Kodeksen er resultatet af en lovharmonisering, der har fundet sted over et kvart århundrede, og den er et eksempel for andre områder inden for fællesskabsretten. Der er opnået en gennemsigtighed og en forenkling, som sikkert kun fuldt ud kan værdsættes af dem, som indtil 1994 måtte anvende eller rette sig efter flere hundreder lovtekster spredt over et helt bibliotek af EFT'er. III EF-toldkodeksens indflydelse ud over Fællesskabets grænser Selv om det ikke var med i målsætningerne for toldkodeksen, har den påkaldt sig stor interesse uden for Fællesskabets grænser. Allerede inden den blev taget i anvendelse, ja inden den overhovedet blev vedtaget, blev kodeksen eller udkastet hertil betragtet som en retningspil for mange stater, især for dem, der havde en baggrund i et statshandelssystem, og som var tvunget til hurtigt at finde en operationel toldlovgivning for at kunne blive integreret i den internationale handel. Interessen for EF-toldkodeksen fra landene i Central- og Østeuropa, fra staterne i det tidligere Sovjetunionen og Jugoslavien og selv fra en landegruppe som Mercosur vidner om, at den nyder en troværdighed, som lige såvel kan skyldes Den Europæiske Unions generelle image som kodeksens kvalitet som sådan, idet den betragtes som et afbalanceret kompromis mellem forskellige begreber og filosofier, hvilket lovgivningen er en afspejling af. 1 EFT L 302 af 19,10. 1992. 2 EFT L 253 af 11. 10. 1993. Naturligvis er kodeksen i kraft af at være et kompakt normativt regelværk, ligesom al kodificeret lovgivning, med til at forenkle det forberedende arbejde, der går forud for enhver udvidelse af Fællesskabet. Det har vist sig for nylig, da Fællesskabet blev udvidet fra 12 til 15 medlemmer, og kan på ny vise sig at være en fordel i fremtiden. Bestemmelserne i EF-toldkodeksen anvendes ligeledes i vid udstrækning inden for den toldunion, som Fællesskabet har indgået med Andorra, San Marino og Tyrkiet. IV Kodeksens rolle i de forskellige politikker, der vedrører toldunionen Toldkodeksens betydning for Fællesskabet er afhængig af, hvilken rolle toldunionens instrumenter spiller for dets politikker. Ganske vist danner kodeksen de proceduremæssige rammer for anvendelse af begrænsninger og forbud ved såvel indførsel som udførsel, men kodeksens egentlige opgavefelt er, om der skal opkræves eller ikke opkræves told. På det handelspolitiske område fungerer toldtariffen i stadig mindre grad som et beskyttelsesinstrument for visse industrisektorer, men den anvendes stadig i forbindelse med præferencepolitik, hvor det er overordentligt vigtigt med en korrekt forvaltning, som det er blevet understreget i Kommissionens meddelelse af 23. juli 1997 (KOM(97) 402). Som forsvarsinstrumenter for handel og industri kan der også være tale om antidumpingtold og udligningstold, som finder anvendelse efter reglerne og procedurerne i EF-toldkodeksen. Landbrugspolitikken bruger toldprocedurerne i kodeksen i forbindelse med eksportrestitutionsordningen. Beskyttelsen af landbrugssektoren ved indførsel er også efter ændringerne som følge af Uruguay-runden stadig koncentreret omkring EF-toldkodeksen. Efter at afgifter er blevet afløst af told, er det nye system baseret på basiskonceptet toldværdi. Selv om der i den forbindelse i stedet for kodeksens fleksible regler bliver anvendt landbrugsspecifikke mekanismer, som betyder en mere stringent anvendelse, er kodeksens regelsystem stadig referencepunktet på området. For udenrigshandelsstatistikken er det enhedsdokument, der omhandles i gennemførelsesbestemmelserne til kodeksen, stadigvæk det grundlæggende dokument for indsamling af statistiske data. For indirekte beskatning har Fællesskabets toldlovgivning stadig stor betydning, selv efter etableringen af det indre marked. Ganske vist er anvendelsesområdet for suspensionsordningerne hermed blevet kraftigt begrænset ved intern handel i Fællesskabet, men for anvendelsen af moms på varer, der indføres fra tredjelande, er koblingen til toldkodeksens toldprocedurer blevet mere systematisk. Ud over at kodeksen har en horisontal betydning for alle disse politikker, har den idet det også en rolle som samhørighedsfaktor administrative apparat, der skal sørge for gennemførelsen af disse politikker, består af 15 særskilte nationale administrationer. Alene bevidstheden om, at de i denne kodeks har en fælles aktionsramme, er for disse myndigheder en integrationsfaktor på samme måde som de aktioner, der er fastlagt i programmet "Told 2000". i "vertikal" betydning, Endelig har kodeksen med indførelsen af en række begreber fra den almindelige forvaltningsret (annullering, omstødelse af en afgørelse, beskyttelse af den berettigede forventning i forbindelse med en administrativ fejl) bidraget til skabelse af et europæisk retsligt område. Mere generelt indtager EF-toldkodeksen en væsentlig plads i de retsforskrifter, som danner grundlag for fastsættelsen af, hvilke toldbeløb der skal opkræves, og hvem der er toldpligtige. Det udgør desuden retsgrundlaget for inddrivelse. Der er tale om et vigtigt middel til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og til sikring af, at fællesskabspolitikkerne fungerer korrekt. Det skal dog ikke nægtes, at der især siden 1992 er konstateret en voldsom stigning i omfanget af svig og uregelmæssigheder, flere og flere problemer med afsløring heraf på grund af de mere og mere sofistikerede former, de antager, samt mere og mere organiseret kriminalitet på området, som åbenbart nu er vendt mod toldsvig på grund af de store gevinster, der kan opnås her uden egentlig risiko. Årsberetningerne om bedrageribekæmpelse viser såvel den konstante stigning i svindelen med egne indtægter som vanskelighederne med at sikre inddrivelse heraf og disponeringen af budgettet. Som eksempel herpå udgjorde dette beløb, som i 1996 var på 787 mio. ECU, henved 6% af det samlede beløb af told og landbrugsafgifter, som var på 13,7 mia. ECU det pågældende år. De kvalitative aspekter ved kodificeringen af EF-toldkodeksen For at kunne vide, om kodificeringen af toldlovgivningen har været en succes, må man se på, hvordan selve kodificeringen er gennemført. Kohærens og gennemsigtighed i et lovsystem, som er de vigtigste mål for en kodificering, opnås faktisk hverken nødvendigvis eller omkostningsfrit efter en sådan kodificering. Hvor stor betydning Fællesskabet tillægger disse principper blev i øvrigt understreget i Rådets resolution af 25. oktober 1996 om forenkling og rationalisering af Fællesskabets toldregler og -procedurer3. I kvalitativ henseende er en kodificering mere end blot en enkel konsolidering eller kompilering af forskrifter, idet den kræver en gennemgribende omarbejdning heraf. Det forudsætter blandt andet: 3 EFT L 332 af 7. 11. 1996. en adskillelse af bestemmelser af generel art og detailbestemmelser, f. eks. dokumentformaliteter, idet disse bestemmelser skal fordeles mellem en indeholdende grundforordning gennemførelsesbestemmelser forordning og en en inddeling af hele materialet efter et stringent struktureret og systematiseret skema eliminering af repetitive elementer, blandt andet ved at sammenfatte samtlige bestemmelser af almen rækkevidde af opfattelse og gennemførelsesbestemmelser, som en enhed, ikke blot juridisk set, men også i udformningen. grundforordning niveauer, de to Efter at have gennemgået grundforordningen i lyset af ovenstående kan man konkludere, at den som helhed opfylder kriterierne for en kvalitativ kodificering, uden at det dermed er sagt, at resultatet af kodificeringen ikke kunne være anderledes. Det skal understreges, at den lovgivende myndighed har tilladt en fordeling på de to forskriftsniveauer ved at give Kommissionen omfattende beføjelser, men samtidig vil man bibeholde en komitologiordning, der prioriterer medlemsstaternes deltagelse. Med hensyn til gennemførelsesbestemmelserne skal det siges, at reglerne for en god lovgiver ikke er blevet fulgt helt, som de skulle. Situationen var noget vanskeligere end i forbindelse med grundforordningen. Arbejdet faldt sammen med sidste fase i forberedelsen af det indre marked og fik derfor kun anden prioritering. Derfor måtte arbejdet på grund af det omfattende materiale og tidspres begrænses til en sammenfatning i "blokke", som de kommende sektioner i Toldkodeksudvalget skulle tage sig af, idet der ikke kunne foretages en egentlig omarbejdning heraf. Det kan konkluderes, at for øjeblikket er en forbedring af de kvalitative aspekter ved kodificeringen en vigtig opgave. Hvad angår Kommissionens tjenestegrene er der truffet passende foranstaltninger. Den igangværende revision i de sektioner, der tager sig af forsendelsesproceduren og toldprocedurer af økonomisk betydning, er et godt udgangspunkt til at komme videre i den retning. VI Referencerammen for en moderne EF-toldkodeks 1. Endnu vigtigere end de kvalitative aspekter ved kodificeringen er spørgsmålet, om kodeksen kan leve op til nuværende og kommende udfordringer. I den fælles målramme, som er grundlaget for handlingsprogrammet "Told 2000"4, er en af hovedprioriteterne "at garantere en anvendelse af fællesskabsbestemmelserne, som sikrer samme resultater overalt på Fællesskabets toldområde" (artikel 4). 4 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 210/97/EF af 19. 12. 1996 - EFT L 33 af 4. 2. 1997, s. 24. 7 2. 3. Toldkodeksen har en dobbelt rolle i forhold til dette program. For det første er den en del af fællesskabsretten, som der må sikres en ensartet anvendelse af, og falder derfor uden for programmets foranstaltninger. Og for det andet er kodeksen som ovenfor nævnt også et middel til at sikre en korrekt anvendelse af fællesskabsretten, for så vidt som det drejer sig om politikker, der støtter sig på toldunionen. Behovet for en ajourføring af kodeksen og muligheden for tilpasning heraf indgår derfor i de aktiviteter, der skal foregå inden for programmet "Told 2000". De vigtigste målsætninger, som kodeksen skal opfylde ifølge selve programmet, er en ensartet anvendelse af procedurerne og beskyttelse af Fællesskabets og de erhvervsdrivendes finansielle interesser. Den anden prioritet for en moderne kodeks er, at den skal opfylde målsætningen med forenkling. Den betydning, der tillægges forenkling, hvilket er en konstant udfordring, er blevet sat i relief ved erklæringen fra generaldirektørerne fra medlemsstaternes toldadministrationer og fra Kommissionen i Stockholm i maj efterfulgt af Rådets resolution af 25. oktober 1996. Forenklingen af toldregler og - procedurer omtales ligeledes i handlingsplanen for det indre marked (CSE (97) 1 af 4. 6. 1997) som en del af den "Første strategisk målsætning: At gøre reglerne mere effektive". Med omfanget af de beløb, der svindles med under egne indtægter, bliver det uundgåeligt nødvendigt, at lade alle de fremskridt, der gøres med hensyn til forenkling, ledsage af effektive kontrolmidler, som er afpasset efter de potentielle risici, som følger heraf. Fællesskabet reagerer for øjeblikket beslutsomt over for de to problemområder inden for toldunionen og inden for de politikker, der støtter sig til dennes instrumenter. Det drejer sig om proceduren for fællesskabsforsendelse, som har problemer med organiseret svindel. Gennem en ændring af kodeksens gennemførelsesbestemmelser er der allerede indført flere sikkerhedsforskifter i systemet, og de vil blive yderligere suppleret i medfør af den handlingsplan, som Kommissionen har vedtaget i den forbindelse5. tredjelandes side, og for et Toldpræferenceordningerne er et andet problem. De er ofre for en slap forvaltning, også fra foruroligende antal uregelmæssigheder, sådan som Kommissionen har understreget det i en af sine meddelelser (KOM(97) 402 af 23. 7. 1997). Kommissionen har i den forbindelse gjort det klart, at hele problemet omkring "god tro" hos importørerne kun kan løses i en bredere politisk ramme omfattende præferencetoldordningerne i alle deres komponenter. Det er imidlertid klart, at her som i tilfældet med fælleskabsforsendelser vil problemet generelt ikke kunne løses alene via lovgivningen, men det kræver også en væsentlig forbedring af forvaltningen af de instrumenter, som de pågældende ordninger er afhængige af. EFT C 176 af 10. 6. 1997, s. 3. Derfor har Kommissionen foreslået et handlingsprogram, som skal være gældende for såvel Fællesskabet som for tredjelande, og som både skal sikre en bedre anvendelse af gældende bestemmelser og bidrage til at få iværksat en række operationelle foranstaltninger, som kan forbedre dem eller komplettere dem. Dette vil på et senere tidspunkt kunne få indvirkning på blandt andet visse aspekter af toldkodeksen. Lovgivning og forvaltning er komplementære størrelser, men de spiller hver deres rolle. Ikke alle svagheder, som påvirker toldunionens virkemåde, eller som visse politikker lider af, kan tilskrives toldkodeksen. Rent faktisk er toldkodeksen ikke det eneste instrument, der er indført til at løse disse problemer. Denne komplementaritet, som også er karakteristisk for forholdet mellem kodeksen og instrumentet "Told 2000", er derfor af største betydning. Til illustrering heraf gives to eksempler. På medlemsstatsniveau er denne mangel på homogenitet for visse forenklede procedurer eller på information helt givet en beklagelig kendsgerning. Man må imidlertid gøre sig klart, at arbejdet med organisering og koordinering, som stadig mangler i den forbindelse, egentlig ikke har at gøre med en ændring af den eksisterende lovgivning. Ligeledes har opkrævningsproceduren givet anledning til et problem, som påvirker forvaltningen af toldpræferenceordningerne. Den kendsgerning, at toldmyndighederne i de forskellige medlemsstater bogfører udestående told eller griber til retssikrende foranstaltninger usystematisk og meget ofte med forsinkelser, viser, at disse toldmyndigheder stadig har en stor manøvremargen. For at få løst dette problem vil et forsøg på ad lovgivningsmæssig vej at begrænse de pågældende myndigheders vide rammer sikkert ikke være tilstrækkeligt. At indføre tilsyneladende strengere kriterier, som altid vil kunne fortolkes, kan være et nyttigt middel til en mere generel harmonisering, men ikke til at støtte en fælles aktion i en given situation. Som det i øvrigt siges i artikel 7 i beslutningen om "Told 2000", så er løsningen snarere en bedre koordinering, og altså indførelse af en passende mekanisme baseret på samarbejde, som også kan omfatte et næsten hierarkisk ledelsessystem. Denne vurdering af et enkelt problem ændrer imidlertid ikke noget ved, at der må ske en tilpasning af lovgivningen om tilbagebetalingsproceduren, især ved at indføre bedre sikkerhedsinstrumenter, når forældelsesfristerne er ved at udløbe. Hvis der indføres passende bestemmelser i toldkodeksen, vil det fa en generel indvirkning på alle udestående fordringer, hvad enten der er tale om forsendelser eller præference- eller ikke-præferenceindførsel. VII Allerede indførte ændringer og ændringer, som Kommissionen vil forelægge Rådet 1. Toldkodeksen er blevet ændret to gange efter ikrafttrædelsen i 1994. Den første ændring blev indført med tiltrædelsesakten fra 19956 og vedrører udvidelsen af Fællesskabets toldområde i den forbindelse. Den anden ændring skete med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 82/97 af 19. december 19967 og er først og fremmest et udtryk for gennemførelsen af resultaterne af Uruguay-rundens aftale om landbrug og om oprindelsesregler. Endvidere er der indført ændringer af lovgivningen på en række punkter, som havde det til fælles, at de skulle gøre kodeksen mere fleksibel over for de erhvervsdrivendes behov, enten ved at gøre selve reglerne i kodeksen mere smidige differentierede gennemførelsesbestemmelser. afvigelser med mere eller ved tillade at 2. At opnå større fleksibilitet i grundforordningen er det vigtigste ved denne igangværende revision, som til dels indgår i vedlagte forslag til ændring af kodeksen. En anden del af forslagene, som ikke indgår i vedlagte tekst og som vedrører fællesskabsforsendelsesproceduren, følger samme mål, nemlig at skabe større fleksibilitet eller større gennemskuelighed i gennemførelsesbestemmelserne for fællesskabsforsendelser. I den forbindelse er et punkt, som ofte dukker op på begge niveauer i toldlovgivningen, at reglerne for toldskyld og vilkårene for dens opståen er altfor usmidige i særlige tilfælde, hvor der henvises til proportionalitetsprincippet. Forsøget på at finde en rimelig balance mellem de berørte interesser, hvilket allerede blev taget op i forbindelse med den seneste ændring, er derfor taget op igen i Kommissionens nye forslag. Med anerkendelsen af en ny type frizone med særlige tilsynsregler vil man give kodeksen indvirker på ikke konkurrencevilkårene mellem de erhvervsdrivende i Fællesskabet. en mere differentieret struktur, som For toldprocedurer af økonomisk betydning vil der blive indført en reform med henblik på forenkling af de anvendte mekanismer på linje med reformen af forsendelsesproceduren, først og fremmest af gennemførelsesbestemmelserne. Grundforordningen sætter en række artikler nogle begrænsninger for en sådan reform, og derfor er Kommissionens forslag at gøre dem så smidige som muligt for at nå dette mål. 6 7 EFT L1 af 1. 1. 1995. EFT L 17 af 21. 1. 1997. 10 3. 4. Forenklingen af toldformaliteterne betød, at det allerede med den anden ændring af kodeksen blev muligt at afvige fra bestemmelsen om underretning i tilfælde af genudførsel af varen. Denne gang foreslår Kommissionen, at bestemmelsen om, at der skal vedlægges visse dokumenter sammen med angivelsen af varen, gøres mere smidig for derved at fjerne en hindring for anvendelse af edb ved fortoldningsproceduren. I forslaget tilstræbes det dog at beskytte de finansielle interesser og særlige kontrolbehov i forbindelse dermed. En mere effektiv opkrævningsprocedure er det andet mål, som kræver en tilpasning af toldkodeksen. Denne procedure giver ikke blot indtægter til fællesskabsbudgettet, den er især afgørende for, at regler og politiske instrumenter til bekæmpelse af uregelmæssigheder kan opfattes som troværdige. I forbindelse med den anden ændring blev et forslag fra Kommissionen om at tillade, at forældelsesfristen kunne forlænges i tilfælde af mistanke om uregelmæssigheder og dermed behov for yderligere undersøgelser, ikke godkendt af Rådet, og Europa-Parlamentet delte argumentet med, at der først skulle skabes klarhed over spørgsmålet om beskyttelse af "god tro" i forbindelse med beviser for præferencestatus for varer, der indføres fra tredjelande. Dette spørgsmål er taget op i Kommissionens meddelelse af 23. juli (KOM(97) 402), og Kommissionen genfremsætter nu foreslår Kommissionen at se på spørgsmålet om forholdet mellem inddrivelse og muligheden for at indgive klage. Formålet med en klage er at beskytte de erhvervsdrivende mod at blive afkrævet tilbagebetaling af beløb, som ikke skal betales; men i tilfælde af at klagen afvises, må opkrævningen foregå på en sådan måde, at det ikke er til skade for de debitorer, som ikke satte sig imod betalingsfordringen. forslaget. Samtidig Den måde, hvorpå visse medlemsstater regulerer muligheden for at lade toldformaliteterne udføre af mellemmænd, giver anledning til et problem med ligebehandling, hvad angår vilkårene for de erhvervsdrivende i forskellige medlemsstater for deltagelse i udenrigshandelen. Den nuværende artikel 5 i kodeksen indeholder en forbeholdelsesklausul, som påvirker enhedsmarkedets funktion og giver anledning til uberettigede konkurrencefordrejninger. Der foretages en mere indgående analyse af virkningerne af disse ordninger i begrundelsen (punkt 1) til forslaget til ændring af nævnte forordning, som er vedlagt som del II til dette dokument. Det foreslås med virkning fra den 1. januar 2002 at erstatte forbeholdelsesklausulen med en mulighed for alene indirekte repræsentation ved toldklarerere og ved gennemførelsesbestemmelser at fastlægge EF-kriterier for regulering af fortoldningstjenesteydelser. VIII Konsolidering og rekodificering af en forordning i konstant udvikling Af den sidste betragtning i forordning (EF) nr. 82/97 fremgår det, at Kommissionen har erklæret sig rede til hvert år at udgive en ajourført version af EF-toldkodeksen med gennemførelsesbestemmelserne dertil, således at kodeksen til stadighed er praktisk at anvende. 11 Kommissionen har til hensigt at frigøre sig fra denne forpligtelse ved at give samtlige brugere adgang til en database, der er oprettet af Fællesskabets Publikationskontor, og som indeholder grundforordningen og forordningen om gennemførelsesbestemmelserne på alle fællesskabssprog i den seneste udgave umiddelbart efter hver ændring. Denne informationsfacilitet vil være på plads i løbet af 1998. Bortset herfra er det nødvendigt med en rekodificering ("egentlig kodificering") af gennemførelsesbestemmelserne, der ændres mindst to gange om året. Men det kan først ske, når der er gennemført visse gennemgribende reformer af forsendelsesproceduren og af toldprocedurerne af økonomiske betydning. Det kan derfor først finde sted efter oprettelsen af databasen, som allerede vil have bragt klarhed over denne del af fællesskabsretten. IX Konklusion EF-toldkodeksen har betydet væsentlig større gennemsigtighed i forhold til tidligere. Den er blevet valgt som model af mange tredjelande i Europa og endog uden for Europa. Den fungerer som støtte for flere fællesskabspolitikker og som en fælles handlingsramme for de nationale toldmyndigheder. Med den voksende svindel må der drages omsorg for, at den ændrede toldkodeks fuldt ud kan udfylde sin rolle. Hvis ikke alle udviser stor agtpågivenhed for at undgå, at kodeksen skal blive drejet i en anden retning til fordel for særlige eller ikke legitime interesser, vil der blive unødvendigt store risici for, at de økonomiske og/eller politiske spændinger vil vokse. Formålet med en kodificering kvalitativ betydning (omarbejdning) synes at være forordningen om nået hvad angår grundforordningen. Med hensyn gennemførelsesbestemmelserne at gøre. Referencerammen for en moderne kodeks fremgår af handlingsprogrammet "Told 2000" og målet med forenklingen. Handlingsplanen for fællesskabsforsendelse og meddelelsen om forvaltning af toldpræferenceordninger influerer ligeledes på udviklingen af kodeksen, idet der skal drages omsorg for en adskillelse af lovgivnings- og forvaltningsstrukturerne. stadigvæk et arbejde er der til De første ændringer var i høj grad præget at inkorporeringen af resultaterne af Uruguay-runden. Udviklingen fremover vil være rettet mod en større forenkling af forskrifterne, af i tilbagebetalingsproceduren og tilpasning til princippet for et fælles marked af bestemmelserne vedrørende repræsentation over for toldmyndighederne. grundforordningen, fleksibilitet forbedring større Ændringsforslagene til grundforordningen er vedlagt som bilag. 12 II Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks 13 BEGRUNDELSE Punkt 1 (artikel 5) Importører og eksportører overdrager ofte opgaven med at opfylde toldformaliteterne til mellemmænd. Opfyldelsen af toldformaliteterne varetages således enten i tilslutning til tilrettelæggelse af varetransport eller af et specialiseret erhverv, som i visse medlemsstater traditionelt er et reguleret erhverv. I princippet tillader toldreglerne mellemmænd at optræde på to måder (artikel 5 i kodeksen): - ved direkte repræsentation: i kommitentens navn og for dennes regning, idet denne fortsat alene hæfter for toldskylden - ved indirekte repræsentation: i eget navn og for kommitentens regning, hvorved han bliver debitor for toldskylden på lige fod med kommitenten. EF-toldforskrifterne må i princippet ikke gribe ind i, hvordan mellemmænds virksomhed på dette område tilrettelægges, men Rådet føjede i 1992 i form af et "kompromis" en "forbeholdelsesklausul" til artikel 5 i kodeksen, som giver medlemsstaterne mulighed for på deres område at forbeholde retten til at foretage toldangivelser efter en af de to repræsentationsmåder (enten direkte eller indirekte), således at repræsentanten skal være en toldklarerer, der udøver sit erhverv dér. Man kan på den ene side forestille sig, hvorfor visse medlemsstater ønsker at forbeholde en kategori af personer, der påtager sig større risici, visse særlige rettigheder (i tilfældet med forbeholdelse af indirekte repræsentation), men det må konstateres, at dette princip og denne balance ikke længere respekteres, og at mellemmanden i stigende grad fritages for ethvert finansielt ansvar (navnlig i Frankrig og Italien), og således bliver et middel til at begrænse udbuddet uden nogen begrundelse fra hverken et toldmæssigt eller finansielt synspunkt. Det er så meget mere tydeligt, som lovgivningstiltag i visse medlemsstater ikke blot har haft til virkning at fritage en given kategori af klarerere for det solidariske ansvar, men også at pålægge det tjenesteydere uden for denne kategori for en i enhver henseende identisk virksomhed. Det påvirker det indre markeds funktion, idet princippet om fri udveksling af tjenesteydelser begrænses og konkurrencen fordrejes. Det må konstateres, at dette forhold har en ugunstig indflydelse på det økonomiske klima for de erhvervsdrivende i udenrigshandelen. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter toldangivelser (som er en følge af Fællesskabets voksende udenrigshandel) udgør den opsplitning af det indre marked, som forbeholdelsesklausulen medfører, særlig med hensyn til at forbeholde retten til direkte repræsentation, en uberettiget hæmsko for den økonomiske aktivitet. Følgen er en risiko for nedsat konkurrencedygtighed og en tendens til en forhøjelse af prisen på den tilbudte tjenesteydelse til skade navnlig for SMV'er. 14 Kommissionen foreslår på denne baggrund at afskaffe medlemsstaternes valgmulighed med hensyn til, hvilke repræsentationsformer de kan forbeholde visse personer. Den foreslår derfor at begrænse den fakultative anvendelse af forbeholdelsesklausulen til indirekte repræsentation alene. Den ønsker desuden at åbne mulighed i gennemførelsesbestemmelser alle for fastlægge toldklareringstjenesteydere, således at der i lyset af de forskellige erfaringer skabes en ny ligevægt. For at sætte fortoldningserhvervet og andre interesserede erhvervskredse i stand til at forberede sig på denne nye situation, foreslås det at lade ændringen træde i kraft den 1. januar 2002. EF-rammekriterier for at Punkt 2 (artikel 35) Med hensyn til kodeksens kompatibilitet med forskrifter for indførelsen af euroen og især med forordning (EF) nr. 1103/97 af 17. juni 1997 om visse bestemmelser vedrørende indførelsen af euroen8, er der ingen problemer. De nationale bankmyndigheders kompetence er endnu ikke endelig fastlagt, og det må derfor være hensigtsmæssigt at formulere artikel 35, så den bliver mere generel, og at holde fast ved begrebet "de kompetente myndigheder på området". Punkt 3 (artikel 49) Det er nødvendigt at præcisere, hvem der er ansvarlig for angivelsen til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse for en vare under midlertidig opbevaring, for at kunne fastslå, hvem der er debitor, i tilfælde af at der måtte opstå toldskyld i henhold til artikel 203 eller 204. Begrebet "ihændehaver", som det allerede er anvendt i artikel 51, forekommer at være mest hensigtsmæssigt. Punkt 4 (artikel 62) Der har vist sig at være et stigende behov i Fællesskabet for, at en klarerer skal kunne undlade at forelægge de dokumenter, der følger angivelsen, for toldmyndighederne, blandt andet når den afleveres via edb. De nuværende forenklede fremgangsmåder giver kun delvis en løsning på problemet, og ændringsforslaget indeholder derfor en gennemførelsesbestemmelser som vil være underlagt undtagelsesbestemmelse, vedrørende toldmyndighedernes adgang til disse dokumenter og om deres opbevaring. Punkt 5 (artikel 115, stk. 4) formulering af stk. 4 bliver det indføre Med den nye gennemførelsesbestemmelser, som udvider mulighederne for ækvivalente varer i forbindelse med proceduren for aktiv forædling. Den nuværende tekst nævner udelukkende forbud og begrænsninger. ligeledes muligt at 8 EFT L 162 af 19. 6. 1997, s. 1. 15 Punkt 6 og 11 (artikel 117, litra c), og artikel 133, litra e)) I forbindelse med moderniseringen af proceduren for aktiv forædling og forarbejdning lister over tilfælde, hvor de økonomiske under toldkontrol skal der opstilles forudsætninger anses for at være opfyldt. Herved vil fristen for meddelelse af en bevilling til proceduren kunne forkortes for disse tilfælde. Samtidig bliver medlemsstaternes praksis bragt på linje med hinanden. Denne ændring er et led i forenklingspolitikken. Punkt 7 (artikel 118) I forbindelse med moderniseringen af proceduren for aktiv forædling har det vist sig at være en fordel at kunne fastsætte særlige frister for genudførsel for alle transaktioner fra en nærmere bestemt forarbejder. Punkt 8 (artikel 124) I denne ændring tages der hensyn til udviklingen på landbrugsområdet, og den giver for visse for at mulighed landbrugsprodukter i gennemførelsesbestemmelserne. tilbagebetalingsordningen gælde vil fordelen ved betingelser, fastsat blive efter lade som Punkt 9 (artikel 128) tilbagebetalingsordningen, Det er ikke rimeligt, at man for varer, der er henført under proceduren for aktiv forædling, under forsendelsesproceduren som en udførsel, hvorved der opnås ret til tilbagebetaling eller afgiftsfritagelse. Den foreslåede ændring fjerner altså muligheden for tilbagebetaling eller fritagelse, når forædlingsprodukter eller varer i uforandret stand henføres under forsendelsesproceduren. henførsel betragte kan Punkt 10 (artikel 131) Teksten i denne artikel afpasses efter artikel 141 for at opnå en større fleksibilitet med hensyn til at opstille en liste over de tilfælde, hvor proceduren for forarbejdning under toldkontrol kan benyttes, samt de særlige betingelser herfor. 16 Punkt 12 (artikel 142) Med denne formulering tilpasses artikel 142 artikel 141 for dermed at kunne dække alle de tilfælde, hvor betingelserne for fuldstændig fritagelse ikke er opfyldt (den nuværende tekst er mere restriktiv for tilfælde med delvis fritagelse end for tilfælde med fuldstændig fritagelse. Der kræves, at ejeren af varerne i alle tilfælde skal være etableret uden for Fællesskabets toldområde). Denne tekst giver ligeledes mulighed for at præcisere, under hvilke betingelser proceduren kan anvendes. Punkt 13 (artikel 144) Udeladelsen af stk. 1 i denne artikel giver mulighed for ikke at beskatte regelmæssig brug af en vare, der er henført under proceduren for midlertidig indførsel, ved at anvende den generelle regel i artikel 214. Den redaktionelle ændring af det tidligere stk. 2, der nu er blevet eneste stykke, har været nødvendig ud fra et klarhedshensyn. For varer, som er henført under proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse, er en del af tolden allerede blevet betalt. Ved overgangen til fri omsætning eller i andre tilfælde, hvor der opstår toldskyld, er det forskellen mellem dette beløb og det beløb, der skyldes. Punkt 14 og 15 (artikel 152 og 153) Med den nye formulering af artikel 152 samt udeladelsen af artikel 153 henvises der til gennemførelsesbestemmelserne for at få fastlagt de tilfælde, hvor en anden beskatning end i artikel 151 finder anvendelse. Det forenkler lovgivningen og giver en større fleksibilitet, og det åbner mulighed for at indføre en beskatning af merværdien ud over de tilfælde, der for øjeblikket er omfattet af artikel 153. Punkt 16, 17 og 18 (artikel 167, stk. 3, artikel 168, stk. 1, og artikel 168a) Det har vist sig, at det traditionelle begreb "frizone", der anvendes i toldkodeksen, ikke opfylder visse medlemsstaters behov i udenrigshandelen. For disse medlemsstaters vedkommende burde for suspensionsordningerne, uden at de fordele, der er forbundet med betegnelsen "frizone", mistes. frizonerne kontrolleres samme metode ifølge som Forslaget tager sigte på at indføre en ny frizonekategori, der kombinerer bestemte karakteristika ved de traditionelle frizoner med de formaliteter og kontrolmetoder, der anvendes for toldoplagsproceduren. 17 Punkt 19 (artikel 212a) Ved den forrige ændring af toldkodeksen blev artikel 212a indsat for at tillade fritagelse for import- eller eksportafgifter, når en toldskyld ikke opstår som følge af antagelse af en angivelse til overgang til fri omsætning, men af andre årsager. Det vil være hensigtsmæssigt at udvide denne mulighed - på samme betingelser - i tilfælde af, at der opstår en toldskyld for varer, som, hvis de var blevet angivet til overgang til fri omsætning, kunne have været omfattet af en toldlempelse på grund af deres art eller særlige anvendelsesformål eller af en differentiel beskatning i forbindelse med passiv forædling. Punkt 20 (artikel 215, stk. 5) Undertiden konstateres det i en medlemsstat, at der er opstået en toldskyld (sædvanligvis i henhold til artikel 202) i en anden medlemsstat. Når dette beløb ikke berettiger de administrative udgifter, der er forbundet med samarbejdsproceduren mellem de pågældende medlemsstater, bør det være muligt, at den medlemsstat, der har konstateret toldskylden, og hvor debitor normalt befinder sig, bogfører og inddriver denne skyld. (artikel 215, stk. 6) Der bør kunne anvendes forenklede fremgangsmåder ved overgang til fri omsætning for varer, der frembydes i flere medlemsstater. Når der benyttes forenklet angivelse, opstår toldskylden i den medlemsstat, hvor denne forenklede angivelse (ufuldstændig angivelse, et handelsdokument eller et administrativt dokument) antages. Det ville være mere logisk at lade det sted, hvor toldskylden er opstået, falde sammen med stedet, hvor den supplerende angivelse indgives med henblik på den i artikel 218, stk. 1, andet afsnit, nævnte "samlede" bogføring. Den i denne bestemmelse omhandlede sikkerhed kunne stilles på det sted, hvor den pågældendes hovedbogholderi føres, og hvor tilladelsen gives. Den kompetente toldmyndighed på dette sted råder således over alle nødvendige midler til at foretage så effektiv kontrol som muligt. Det skal endvidere understreges, at de forenklinger, der indføres med nærværende forslag i toldprocedurerne, ikke vil kunne få fuld virkning for importmoms på grund af Fællesskabets fiskale regler for beskatning på bestemmelsesstedet. 18 Der vil først kunne opnås en bedre sammenhæng og en reel forenkling af gennemførelsen af told- og afgiftsbestemmelserne, når den fælles momsordning, der er baseret på et enkelt beskatningssted, bliver indført. Punkt 21 (artikel 220, stk. 1) Kommissionen havde allerede medtaget denne ændring i sit første væsentlige ændringsforslag til kodeksen af 1995 (jf. KOM(95)335). Ifølge den nuværende artikel 220, stk. 1, afhænger den efterfølgende bogføring af told bl. a. af, at toldmyndighederne er i stand til at beregne det efter lovgivningen skyldige beløb. Det kan ofte tage længere tid end til udløbet af forældelsesfristen (artikel 221, stk. 3) at i denne henseende, navnlig hvis den efterfølgende kontrol kræver opnå vished efterforskning i flere medlemsstater og/eller i tredjelande med koordination af de forskellige foranstaltninger på fællesskabsplan. I visse tilfælde er den konkrete situation allerede belyst, men da det på baggrund af drøftelserne på forskellige niveauer tager en vis tid at foretage en retlig vurdering af de forhold, som man har kendskab til, forhindrer fristen på tre år, at indsatsen for at bekæmpe uregelmæssighederne føres til ende. Dette resultat er uacceptabelt på baggrund af principperne for en politik til bekæmpelse af uregelmæssigheder. Selv om denne foranstaltning stadig kan videreføres på baggrund af en handling, der er hjemfalden til retsforfølgning, gør forskellene mellem de nationale forældelsesfrister (artikel 221, stk. 3, andet punktum) det ret usikkert, om der kan sikres ensartet behandling af tilfældene på fællesskabsplan. Den foreslåede ændring af artikel 220, stk. 1, har til formål at gøre retsgrundlaget klarere for administrationerne med henblik på bogføring af tolden, før det efter lovgivningen skyldige beløb kan fastlægges med sikkerhed. Derved kan der på en mere effektiv måde sikres en ensartet anvendelse af Fællesskabets retsforskrifter (jf. også punkt 23). Under drøftelserne i Rådet om forslaget fra 1995 mente delegationerne, at den usikkerhed, som den pågældende kan komme til at svæve i, bør være begrænset i tid. Det er der taget højde for i det nye andet afsnit i det pågældende stk. 1, hvor denne periode begrænses til 3 år efter den "midlertidige" bogføring. Samtidigt begrænses den normale forældelsesfrist til to år (jf. punkt 22). Punkt 22 (artikel 221, stk. 3) Det foreslås, at bogføringsfristen begrænses til to år efter toldskyldens opståen, således at der opretholdes en vis ligevægt mellem retssikkerheden for den erhvervsdrivende og beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, som følge af forlængelsen af bogføringsfristen med tre år i tilfælde af begrundet tvivl (jf. punkt 21). For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod alt for lange retssager, foreslås det, at forældelsesfristen for bogføringen suspenderes i de tilfælde, hvor der indgives klage. 19 (artikel 221, stk. 4) Indsættelse af dette stykke vil gøre det muligt at inddrive gæld, for hvilken forældelsesfristen endnu ikke er udløbet, men som bortfalder som følge af dens optagelse i en underretning om en gæld, som faktisk er forældet. I visse medlemsstater gør den nationale lovgivning det muligt at opdele underretninger, men det er ikke tilfældet overalt. (Se betragtningerne 65-71 i De Europæiske Fællesskabers Domstols dom af 14. maj 1996 i de forenede sager C-153/94 og C-204/94, sagen "Seafood"). Punkt 23 (artikel 222, stk. 2) Det er meningen, at denne bestemmelse skal suppleres med et tredje og et fjerde led. Ifølge "Handlingsplanen for forsendelse" er det meningen, at der skal fastsættes en bestemt rækkefølge blandt de personer, som toldmyndighederne kan indklage med henblik på betaling af en toldskyld, der er opstået som følge af, at varer, der er henført under forsendelsesproceduren, unddrages toldtilsyn. I artikel 203, stk. 3, gives en oversigt over de personer, der står som debitorer for denne toldskyld, og det vil være rimeligt at fastsætte, at den hovedforpligtede, der omhandles i sidste led, kun får pålagt at betale toldskylden, når det har vist sig umuligt at inddrive de pågældende beløb hos de andre debitorer. Den opkrævningsprocedure, der er fastsat i kodeksen, fører til en betalingsforpligtelse fra det øjeblik, hvor toldskylden er bogført og meddelt debitoren. For at toldmyndighederne i første omgang får lejlighed til at forsøge at inddrive toldskylden hos de andre debitorer, er det nødvendigt, at der i gennemførelsesbestemmelserne bliver mulighed for at udsætte denne betalingsforpligtelse for den hovedforpligtede. Forslaget til det fjerde led falder inden for rammerne af punkt 21. Det tager sigte på at fastsætte, at debitor for en toldskyld, der er bogført efterfølgende i henhold til artikel 220, stk. 1, andet afsnit, ikke behøver at betale den øjeblikkeligt, idet der indrømmes udsættelse med betalingen. 20 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 28, 100Aogll3, under henvisning til forslag fra Kommissionen9, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg10, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189B11, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ifølge artikel 253 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks12, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 82/9713, tager Rådet inden den 1. oktober 1998 på grundlag af en rapport fra Kommissionen toldkodeksen op til fornyet gennemgang med henblik på at foretage de tilpasninger, der bl. a. er nødvendige af hensyn til gennemførelsen af det indre marked; denne rapport ledsages af eventuelle forslag; opdelingen af det indre marked på grund af en måde for direkte repræsentation» der er forbeholdt bestemte erhvervskategorier, der er etableret i den berørte medlemsstat, bør bringes til ophør; det er hensigtsmæssigt at udsætte anvendelsen af denne ændring til den 1. januar 2002 for at give erhvervslivet lejlighed til at tilpasse sig denne nye situation; 9 EFT 10 EFT •" EFT 12 EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. 13 EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 1. 21 (3) (4) (5) (6) kompetencen hos de forskellige myndigheder med hensyn til at fastsætte kursen efter indførelsen af euroen er endnu ikke fastlagt; det bør defineres med større præcision, hvem der er ansvarlig for at angive varer, der frembydes for toldvæsenet, til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse; det vil være hensigtsmæssigt at give mulighed for, at angivelsen ikke ledsages af nærmere bestemte dokumenter; med en større fleksibilitet i reglerne herfor kan det blive lettere at benytte proceduren for midlertidig indførsel; toldoplagsproceduren og proceduren forædling, for aktiv (7) det er en fordel efter udvalgsproceduren at fastsætte visse alternative metoder til afgiftsberegning gældende inden for proceduren for passiv forædling; (8) (9) (10) i nogle frizoner bør det, hvis der er økonomisk behov herfor, være muligt at lade formaliteterne opfylde efter toldoplagsproceduren og toldtilsynet udføre efter denne procedure; under visse omstændigheder bør toldlempelser som følge af en vares særlige art eller anvendelsesformål og differentieret beskatning under proceduren for passiv forædling ligeledes være mulig, hvis en toldskyld opstår af andre årsager end overgang til fri omsætning; bestemmelserne vedrørende det sted, hvor toldskylden opstår, bør omfatte specielle regler for særlige tilfælde, hvor det pågældende beløb ligger under en vis tærskel, samt for de tilfælde, hvor det er tilladt at benytte forenklede fremgangsmåder for overgang til fri omsætning; de nærmere bestemmelser herfor bør fastlægges efter udvalgsproceduren blandt andet under hensyntagen til, om det sted, hvor toldskylden opstår, skulle være et andet end det sted, hvor importmomsen pålægges; (11) i visse tilfælde, hvor det efter lovgivningen skyldige afgiftsbeløb ikke kan beregnes, er der risiko for, at den fastsatte frist på tre år gør det umuligt senere at inddrive beløbet; i så tilfælde bør bogføringen af det antageligt skyldige beløb ske i god tid; den usikkerhed, som den berørte person befinder sig i, bør under alle omstændigheder højst kunne vare i i alt fem år; 22 (12) i tilfælde af at toldskylden opstår på grund af, at varen unddrages toldkontrol, og når der er mere end en debitor, bør der være en bestemmelse om, at fristen til at betale toldskylden kan udsættes, således at toldmyndighederne kan indlede en opkrævningsprocedure hos en bestemt debitor fremfor andre debitorer; (13) Fællesskabets finansielle interesser må beskyttes mod alt for langvarige retssager og mod fuldstændigt ugyldige meddelelser som følge af, at en del af den angivne toldskyld forældes; ( 14) forordning (EØF) nr. 2913/92 bør ændres tilsvarende - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EØF) nr. 2913/92 foretages følgende ændringer: 1) Artikel 5, stk. 2, andet afsnit, affattes således: "Medlemsstaterne kan på deres område forbeholde retten til at foretage toldangivelser efter princippet om indirekte repræsentation til alene at gælde toldklarerere, Der kan vedtages gennemførelsesbestemmelser efter udvalgsproceduren, blandt andet med henblik på at sikre lige adgang til de to repræsentationsmåder. " 2) Artikel 35, stk. 1, affattes således: "Hvis der ved toldværdiansættelse af en vare indgår elementer, der er angivet i en anden valuta end den medlemsstats, hvor ansættelsen finder sted, anvendes den kurs, der er offentliggjort af de på området kompetente myndigheder. " 3) Artikel 49, stk. 1, affattes således: "1. Når varer er omfattet af en summarisk angivelse, skal ihændehaveren opfylde formaliteter med henblik på angivelse til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse inden for følgende frister:" 4) I artikel 62 indsættes følgende stk. 3: 23 "3. "Undtagelser fra bestemmelsen i stk. 2 kan vedtages efter udvalgsproceduren, især hvis angivelsen foretages på edb. Dog skal der være sikkerhed for, at de nationale myndigheder eller i givet fald Fællesskabet har fri adgang uden forudgående meddelelse, og den erhvervsdrivende skal være forpligtet til at opbevare disse beviser inden for en minimumsperiode. Gennemførelsesbestemmelserne vedtages også efter udvalgsproceduren. " 5) Artikel 115, stk. 4, affattes således: "4. Eventuelle særlige bestemmelser for anvendelsen af stk. 1 kan fastsættes efter udvalgsproceduren. " 6) I artikel 117, litra c), indsættes som andet punktum: "Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde de økonomiske forudsætninger anses for at være opfyldt. " 7) Artikel 118, stk. 4, affattes således: "4. Der kan efter udvalgsproceduren fastsættes særlige frister. ' 8) Artikel 124 affattes således: "Artikel 124 1. Tilbagebetalingsordningen kan finde anvendelse på alle varer, bortset fra varer, der på tidspunktet for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning er underlagt kvantitative importrestriktioner eller krav om forelæggelse af en import- eller eksportlicens. 2. I øvrigt kan tilbagebetalingsordningen kun finde anvendelse, hvis der på tidspunktet for antagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning af for indførselsvarerne forædlingsprodukterne. eksportrestitution fastsat nogen ikke er 24 3. Der kan kun gives tilladelse til at anvende tilbagebetalingsordningen, såfremt for for udførselsangivelsen fastsat nogen eksportrestitution for ikke er antagelsen på af tidspunktet der forædlingsprodukterne forædlingsprodukterne. 4. Undtagelser fra stk. 1, 2 og 3 kan fastsættes efter udvalgsproceduren. 9) Artikel 128, stk. 1, andet led, affattes således: "- med henblik på senere udførsel eller genudførsel er blevet henført under toldoplagsproceduren, proceduren for midlertidig indførsel, proceduren for aktiv forædling - suspensionsordningen - eller anbragt i frizone eller frilager" 10) Artikel 131 affattes således: "Artikel 131 De tilfælde, hvor proceduren for forarbejdning under toldkontrol kan benyttes, samt de særlige betingelser herfor, fastlægges efter udvalgsproceduren. " 11) I artikel 133, litra e), indsættes som andet punktum: "Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde de økonomiske forudsætninger anses for at være opfyldt. " 12) Artikel 142 affattes således: "Artikel 142 1. Proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter kan bevilges for varer, som ikke er nævnt i de bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 141, eller som, selv om de er nævnt, ikke opfylder de deri fastsatte betingelser for adgang til midlertidig indførsel med fuldstændig fritagelse. 2. Listen over de varer, der skal være udelukket fra proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter, samt på hvilke betingelser denne ordning kan anvendes, fastlægges efter udvalgsproceduren. " 25 13) Artikel 144 affattes således: "Artikel 144 Opstår der toldskyld for varer, som er henført under proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter, i medfør af artikel 201, stk. 1, litra a), artikel 203 og 204, er beløbet af denne toldskyld lig med forskellen mellem det afgiftsbeløb, der beregnes i henhold til artikel 214, og det beløb, der skyldes i henhold til artikel 143. " 14) Artikel 152 affattes således: "Artikel 152 Som undtagelse fra artikel 151 kan det fastlægges efter udvalgsproceduren, i hvilke særlige tilfælde og på hvilke særlige betingelser varer, der har været henført under proceduren for passiv forædling, kan overgå til fri omsætning enten med fuldstændig fritagelse for importafgifter eller med forædlingsomkostningerne som grundlag for beskatning efter De Europæiske Fællesskabers fælles toldtarif. " 15) Artikel 153 ophæves. 16) Artikel 167 ændres således: a) I stk. 1, 2 og 3 erstattes udtrykket "medlemsstaterne" med udtrykket "toldmyndighederne". b) Stk. 3, første punktum, affattes således: "3. Med forbehold af artikel 168a, er frizonerne indhegnede". 26 17) Artikel 168, stk. 1, første afsnit, affattes således: "1. Frizonernes og frilagernes grænser og tilførsels- og fraførselssteder er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, forudsat at frizonerne er indhegnede. " 18) Der indsættes som artikel 168a mellem artikel 168 og punkt B. Tilførsel af varer til frizoner eller frilagre: 'Artikel 168a 1. Toldmyndighederne kan oprette toldkontrollen og toldformaliteterne foretages efter reglerne for toldoplagsproceduren, og hvor bestemmelserne om toldskyld finder anvendelse. frizoner, hvor Artikel 170,176 og 180 finder ikke anvendelse på sådan oprettede frizoner. 2. Frizoner oprettet i medfør af stk. 1 betragtes ikke som frizoner efter artikel 37, 38 og 205. Henvisninger til frizoner på andre lovgivningsområder anses ikke for at vedrøre de i denne artikel omhandlede frizoner. " 19) Artikel 212a ændres således: "Artikel 212a Når toldforskrifterne hjemler toldlempelser for en vare på grund af dens art eller dens særlige anvendelsesformål eller hel eller delvis fritagelse for import- eller eksportafgifter i medfør af artikel 21,145 eller 184 til 187, finder denne fritagelse også anvendelse i de øvrige tilfælde, hvor der opstår toldskyld i henhold til artikel 202 til 205, 210 eller 211, forudsat at der hverken er mistanke om svigagtig fremgangsmåde eller åbenbar forsømmelighed, og at det godtgøres, at de øvrige betingelser for anvendelse af fritagelsen er opfyldt. " 20) I artikel 215 indsættes følgende stk. 5 og 6: "5. Hvis en toldmyndighed konstaterer, at der i henhold til artikel 202 er opstået en toldskyld i en anden medlemsstat, anses toldskylden som opstået i den medlemsstat, hvor dens opståen er konstateret, når beløbet er mindre end 5 000 ECU. 27 6. Når en toldskyld opstår som følge af antagelsen af en forenklet angivelse til overgang til fri omsætning i henhold til artikel 76, stk. 1, litra a) eller b), og når artikel 218, stk. 1, andet afsnit, finder anvendelse, anses toldskylden som opstået i den medlemsstat, hvor den i artikel 76, stk. 2, omhandlede supplerende angivelse er indgivet". 21) I artikel 220, stk. 1, indsættes følgende andet og tredje afsnit: "Når den kontrol, som toldmyndighederne foretager, kan føre til konstatering af en toldskyld eller af et afgiftsbeløb, der er større end det beløb, der allerede er bogført, uden at myndighederne med sikkerhed kan fastsætte det efter lovgivningen skyldige beløb, bogfører de det beløb, som varerne definitivt vil kunne pålægges, så betids, at dette midlertidige beløb kan meddeles debitor inden udløbet af den i artikel 221, stk. 3, fastsatte frist. Dog anses bogføringen af det beløb, som varerne definitivt vil kunne pålægges, ikke for at have fundet sted, hvis toldmyndighederne ikke inden for tre år efter datoen for underretning af debitor om det i ovenstående afsnit omhandlede midlertidige beløb med sikkerhed kan fastsætte det efter lovgivningen skyldige beløb. " 22) Artikel 221 ændres således: a) Stk. 3 affattes således: "3. Underretning af debitor kan ikke ske efter udløbet af en frist på to år, regnet fra datoen for toldskyldens opståen. Fristen afbrydes fra datoen for indgivelse af klage i henhold til artikel 243 og under hele klageproceduren. " b) Der indsættes følgende stk. 4 og 5: M4. Hvis det konstateres, at den i stk. 3 nævnte frist er udløbet for en del af toldskylden, forbliver underretningen af debitor gyldig for resten af det pågældende afgiftsbeløb. Hvis toldmyndighederne på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til retsforfølgning, ikke har kunnet fastsætte det nøjagtige efter lovgivningen skyldige afgiftsbeløb, kan underretningen af debitor på de i de gældende bestemmelser fastsatte betingelser ske efter udløbet af den i stk. 3 nævnte frist. " 28 23) Artikel 222, stk. 2, affattes således: "2. Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde og på hvilke betingelser debitors forpligtelse til at betale afgifterne kan udsættes: når der indgives en anmodning om afgiftsgodtgørelse i overensstemmelse med artikel 236, 238 eller 239 eller når en vare beslaglægges med henblik på senere konfiskation overensstemmelse med artikel 233, litra c), andet led, eller litra d) i eller - når toldskylden opstår i medfør af artikel 203, og der er et stort antal - debitorer eller i de i artikel 220, stk. 1, andet afsnit, omhandlede tilfælde. " Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999. Artikel 2 Bestemmelserne i artikel 1, nummer 1, finder anvendelse fra den 1. januar 2002. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand 29 ISSN 0254-1459 KOM(98) 226 endelig udg. DOKUMENTER DA 0210 Katalognummer: CB-CO-98-239-DA-C ISBN 92-78-33160-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 9


title: QUESTION ECRITE no 1822/98 de Stanislaw TILLICH à la Commission. Prise en compte des coûts imposés à la Grande- Bretagne par la crise de l'ESB au regard de la "réduction de la contribution budgétaire britannique"

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
United Kingdom
animal disease
budgetary resources
financing of the EU budget
monetary compensatory amount

text: C 50/98 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 (1999/C 50/141) QUESTION (cid:201)CRITE P-1820/98 posØe par Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) la Commission (3 juin 1998) Objet: AccŁs aux banques de donnØes europØennes via des «gateways» (points d(cid:146)entrØe) La Commission a-t-elle effectuØ une analyse du rapport coßt/avantages avant de prendre la dØcision de mettre fin (cid:224) l(cid:146)accŁs des banques de donnØes via des «gateways», pour le permettre gratuitement sur Internet? A-t-elle une idØe des catØgories (citoyens/professionnels) et du nombre des personnes qui utilisent les banques de donnØes via Internet? Est-elle convaincue que les informations qui seront dØsormais accessibles via Internet rØpondent aux besoins des professionnels en ce qui concerne la mise (cid:224) jour rapide et l(cid:146)assistance? Les «gateways» sont-ils devenus tout (cid:224) fait superflus? RØponse donnØe par M. Oreja au nom de la Commission (8 juillet 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire a signalØ, (cid:224) juste titre, la tendance de la Commission (cid:224) fournir un libre accŁs aux bases de donnØes communautaires, notamment via Internet, ce qui peut assurer une promotion large et efficace des politiques communautaires. On ne dispose que de trŁs peu d(cid:146)informations sur les utilisateurs de bases de donnØes via Internet et il n(cid:146)a pas encore ØtØ rØalisØ d(cid:146)Øtude dØtaillØe (cid:224) ce sujet. Le passage d(cid:146)un service «gateway» (cid:224) un service Internet ne modifie pas la vitesse de mise (cid:224) jour des informations. L(cid:146)avenir des «gateways» n(cid:146)est pas encore certain; mais ils devraient continuer (cid:224) reprØsenter un marchØ pour les services de valeur ajoutØe. (1999/C 50/142) QUESTION (cid:201)CRITE P-1822/98 posØe par Stanislaw Tillich (PPE) (cid:224) la Commission (3 juin 1998) Objet: Prise en compte des coßts imposØs (cid:224) la Grande-Bretagne par la crise de l(cid:146)ESB au regard de la «rØduction de la contribution budgØtaire britannique» La Commission pourrait-elle indiquer si et comment elle a pris en compte et dØfalquØ les coßts imputØs (cid:224) la Grande-Bretagne en raison de la crise de l(cid:146)ESB, eu Øgard (cid:224) la «rØduction de la contribution budgØtaire britannique» qui est actuellement en cours de renØgociation? A combien se sont ØlevØes les sommes en 1997 et 1998? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (30 juin 1998) Comme le dØmontre le tableau directement envoyØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement (extrait du document de travail de l(cid:146)avant projet de budget pour l(cid:146)exercice 1999) le coßt des mesures liØes (cid:224) cette crise peut Œtre estimØ (cid:224) environ 4 300 millions d(cid:146)Øcus pour la pØriode 1996-1999, dont respectivement 1 300 et 800 millions d(cid:146)Øcus en 1997 et 1998. Pour cette pØriode, les coßts (payØs ou (cid:224) payer) imputables (cid:224) la crise de l(cid:146)encØphalopathie spongiforme bovine (ESB) au Royaume-Uni peuvent Œtre estimØs (cid:224) environ 1 800 millions d(cid:146)Øcus, dont approximativement 450 en 1996, 550 en 1997 et 400 en 1998 et 1999. Il existe une dØfinition consacrØe des dØpenses prises en considØration pour dØterminer la rØduction de la contribution britannique. Cette dØfinition figure dans un document approuvØ (cid:224) l(cid:146)unanimitØ par le Conseil et connu sous l(cid:146)appellation «mode de calcul». Les dØpenses liØes (cid:224) l(cid:146)ESB, comme toutes les autres dØpenses agricoles, sont incluses dans le calcul de la compensation britannique. En 1997, le Royaume-Uni a re(cid:231)u 550 millions d(cid:146)Øcus en raison de la crise de l(cid:146)ESB. Le dØsØquilibre sur lequel sa compensation est calculØe a donc diminuØ d(cid:146)autant et la compensation elle-mŒme a ØtØ rØduite d(cid:146)environ 320 millions d(cid:146)Øcus. Cependant, la crise de l(cid:146)ESB amŁne aussi d(cid:146)autres (cid:201)tats membres (cid:224) effectuer des dØpenses, ce qui influence (cid:224) la fois le volume total des dØpenses servant de base au calcul de la compensation britannique et la part du Royaume- Uni dans ce total. En 1997, les dØpenses consacrØes (cid:224) la crise de l(cid:146)ESB ont totalisØ 1 303 millions d(cid:146)Øcus, dont