title: Verordnung (EG) Nr. 1220/98 der Kommission vom 11. Juni 1998 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: 12. 6. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 167/15 VERORDNUNG (EG) Nr. 1220/98 DER KOMMISSION vom 11. Juni 1998 zur Festsetzung der H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstat- tungen und zur Festlegung der bei St(cid:148)rungen im Getrei- desektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2052/97 (4), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 der Kommission vom 12. September 1997 (cid:129)ber eine beson- dere Interventionsmaßnahme f(cid:129)r Getreide in Finnland und Schweden (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1193/98 (6), insbesondere auf Artikel 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Eine Ausschreibung der Erstattung f(cid:129)r die Ausfuhr aus Finnland und Schweden von in diesen beiden L(cid:132)ndern erzeugtem Hafer nach allen Drittl(cid:132)ndern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 er(cid:148)ffnet. Nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Ber(cid:129)cksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine H(cid:148)chstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der H(cid:148)chstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart f(cid:129)hrt zur Festsetzung einer H(cid:148)chstausfuhrerstattung in H(cid:148)he des in Artikel 1 genannten Betrages. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer wird f(cid:129)r die vom 5. bis zum 11. Juni 1998 im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 eingereichten Angebote auf 49,25 ECU je Tonne festge- setzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 12. Juni 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 11. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 287 vom 21. 10. 1997, S. 14. (5) ABl. L 250 vom 13. 9. 1997, S. 1. (6) ABl. L 165 vom 10. 6. 1998, S. 10


title: WRITTEN QUESTION No. 1802/98 by Konstantinos HATZIDAKIS to the Commission. Unjustifiable delays in implementing the Community-funded programme for the computerization of the Greek Inland Revenue (TAXIS)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
EU programme
European Social Fund
Greece
information technology applications
public administration
tax authorities
vocational training

formats: html pdf print

text: C 13/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 1. 1999 (1999/C 13/126) SKRIFTLIG FR¯GA E-1801/98 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: EU-bidrag och ekonomiskt st(cid:246)d I olika publikationer och pressmeddelanden anf(cid:246)r man forts(cid:228)ttningsvis olika siffror avseende (cid:214)sterrikes (cid:229)rliga bidrag till EU och de medel som landet f(cid:229)r tillbaka genom de olika st(cid:246)dprogrammen. Av denna anledning ber jag kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur stora var (cid:214)sterrikes bruttobidrag under 1996 och 1997? 2. Vilka kriterier kommer att ligga till grund f(cid:246)r bidragen 1998? 3. Till vilket belopp uppgick de (cid:229)tagandebemyndiganden som kommissionen (cid:246)ronm(cid:228)rkt f(cid:246)r 1996 och 1997 och som kunde ha g(cid:229)tt till (cid:214)sterrike? 4. Hur stora (cid:228)r de anslag som kommissionen godk(cid:228)nt f(cid:246)r 1996 och 1997? 5. Vilka medel har (cid:214)sterrike reellt sett f(cid:229)tt tillbaka fr(cid:229)n EU 1996 och 1997 (f(cid:246)rdelade enligt st(cid:246)domr(cid:229)den och typ av st(cid:246)d)? 6. Hur stor (cid:228)r den respektive skillnaden mellan (cid:229)tagandebemyndigandena, det st(cid:246)d som EU godk(cid:228)nt och de medel som (cid:214)sterrike reellt sett f(cid:229)tt tillbaka under 1996 och 1997? 7. Vilka av de medel som (cid:214)sterrike inte utnyttjade under 1996 och 1997 kommer att f(cid:246)rfalla och g(cid:229) f(cid:246)rlorade f(cid:246)r landet? 8. Vilket ekonomiskt st(cid:246)d har (cid:214)sterrike hittills ans(cid:246)kt om f(cid:246)r 1998? 9. Vilket ekonomiskt st(cid:246)d f(cid:246)r 1998 har kommissionen hittills godk(cid:228)nt med avseende p(cid:229) (cid:214)sterrike? Kompletterande svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Erkki Liikanen (30 juli 1998) P(cid:229) grund av svarets l(cid:228)ngd, inr(cid:228)knat ett antal tabeller, s(cid:228)nder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (1999/C 13/127) SKRIFTLIG FR¯GA E-1802/98 fr(cid:229)n Konstantinos Hatzidakis (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Obefogade f(cid:246)rseningar vid genomf(cid:246)randet av det gemenskapsfinansierade programmet f(cid:246)r datorisering av skattekontoren i Grekland (Taxis) Enligt nyligen publicerad kritik fr(cid:229)n representanter f(cid:246)r de anst(cid:228)llda p(cid:229) skattekontoren finns det vid genom- f(cid:246)randet av programmet Taxis i syfte att datorisera skattekontoren i Grekland › som finansieras med gemenskapsanslag fr(cid:229)n den andra gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r Grekland (regionalt handlingsprogram f(cid:246)r moder- nisering av statsf(cid:246)rvaltningen) › obefogade och stora f(cid:246)rseningar. De konkreta anklagelserna g(cid:228)ller att man inte bara (cid:246)vertr(cid:228)tt alla tidsramar f(cid:246)r f(cid:228)rdigst(cid:228)llandet och leveransen av programmet utan dessutom har man inte ens gjort h(cid:228)lften av dess funktioner brukbara p(cid:229) den enda enhet d(cid:228)r det har installerats. Vidare framf(cid:246)rs klagom(cid:229)l om att det finns f(cid:246)rseningar vid anst(cid:228)llandet av den personal som beh(cid:246)vs vid de lokala ekonomiska f(cid:246)rvaltningskontoren (DOY) f(cid:246)r att st(cid:246)dja anv(cid:228)ndningen av programmet samt (cid:228)ven f(cid:246)rseningar vid utbildningen av f(cid:246)rvaltningskontorens personal i hur Taxis fungerar. Kan kommissionen mot bakgrund av detta informera mig om i vilken takt projektet genomf(cid:246)rs med utg(cid:229)ngspunkt i den tidsplan som fastst(cid:228)lldes vid godk(cid:228)nnandet av det och f(cid:246)ljaktligen hur stor den tidsavvikelse som finns i dag (cid:228)r, vad som (cid:228)r orsaken till f(cid:246)rseningarna, n(cid:228)r projektet ber(cid:228)knas vara genomf(cid:246)rt samt hur stora anslag som hittills har betalts ut fr(cid:229)n gemenskapsfonderna och till vilka (cid:228)ndam(cid:229)l de har g(cid:229)tt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1779/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Stellenbesetzung in der Europäischen Umweltagentur (EUA)

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
Greece
Ireland
competition (EU)
recruitment
regulations for civil servants

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/91 Gleichwohl ist die Kommission weiterhin auf der Hut, wenn es darum geht, die Interessen der Gemeinschaft zu sch(cid:252)tzen, und l(cid:228)(cid:223)t in ihren Bem(cid:252)hungen, die Sicherheit ihrer Datennetze zu verbessern, nicht nach. Au(cid:223)erdem verurteilt sie jeden Versuch, die Integrit(cid:228)t und Vertraulichkeit der Informationen, die von den Institutionen aufbewahrt oder weitergegeben werden, zu beeintr(cid:228)chtigen. (1999/C 50/132) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1779/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission Betrifft: Stellenbesetzung in der Europ(cid:228)ischen Umweltagentur (EUA) (11. Juni 1998) Herr Bjerregaard hat seiner Antwort (vom 13. 5. 1998) auf meine schriftliche Anfrage E-1007/98 (1) (cid:252)ber die Personaleinstellungspolitik der Europ(cid:228)ischen Umweltagentur eine Tabelle beigef(cid:252)gt, aus der bez(cid:252)glich meiner Frage Nr. 4 hervorgeht, da(cid:223) von den 56 Bediensteten der EUA nur einer griechischer Staatszugeh(cid:246)rigkeit ist, w(cid:228)hrend die Agentur insgesamt 7 Belgier, 4 Portugiesen, 3 Finnen, 7 Holl(cid:228)nder und ebenfalls nur 1 Iren besch(cid:228)ftigt. Diese Tatsache ist um so befremdlicher, als die Bev(cid:246)lkerung Griechenlands zahlenm(cid:228)(cid:223)ig ungef(cid:228)hr der Belgiens und Portugals entspricht, um einiges h(cid:246)her liegt als in Finnland und etwas niedriger als in den Niederlanden. Diese Unterschiede berechtigen jedoch nicht die Tatsache, da(cid:223) Holland 7mal soviel Bedienstete in der EUA hat wie Griechenland. Dies gilt auch f(cid:252)r Irland, dessen personelle Vertretung in der EUA nicht mit der bev(cid:246)lke- rungsm(cid:228)(cid:223)igen St(cid:228)rke dieses Landes › vor allem im Vergleich zu den (cid:252)brigen Mitgliedstaaten der EU › im Verh(cid:228)ltnis zu stehen scheint. Kann die Kommission daher angeben, wie › und wann › sie dieses offensichtliche Mi(cid:223)verh(cid:228)ltnis, das bei der Stellenvergabe nach Nationalit(cid:228)t herrscht, beseitigen will, um eine angemessene Repr(cid:228)sentanz von Bediensteten griechischer Staatszugeh(cid:246)rigkeit in der EUA zu garantieren? (1) ABl. C 402 vom 22. 12. 1998, S. 56. Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (13. Juli 1998) Die Verordnungen und Regelungen f(cid:252)r die Beamten und sonstigen Bediensteten bei den Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften gelten auch f(cid:252)r die Europ(cid:228)ische Umweltagentur. In Artikel 27 sind die grundlegenden Prinzipien f(cid:252)r die Einstellung dargelegt. Dort hei(cid:223)t es: (cid:132)Bei der Einstellung ist anzustreben, dem Organ die Mitarbeit von Beamten zu sichern, die in bezug auf Bef(cid:228)higung, Leistung und Integrit(cid:228)t h(cid:246)chsten Anspr(cid:252)chen gen(cid:252)gen; sie sind unter den Staatsangeh(cid:246)rigen der Mitgliedstaaten der Gemeinschaften auf m(cid:246)glichst breiter geographischer Grundlage auszuw(cid:228)hlen. (cid:147) Der Herr Abgeordnete hat sicherlich Verst(cid:228)ndnis daf(cid:252)r, da(cid:223) eine formale Aufteilung von Dienstposten nach geographischen oder demographischen Kriterien nicht stattfindet. Ganz im Gegenteil erfolgt die Einstellung im wesentlichen nach der Leistung anhand offener, transparenter Auswahlverfahren, die auf dieses Ziel ausgerichtet sind. In einer kleinen Einrichtung wie der Europ(cid:228)ischen Umweltagentur, die ihren Sitz im Norden Europas hat, ist es zwangsl(cid:228)ufig mit Schwierigkeiten verbunden, die Gebote, die besten Bewerber zu finden und geographische Ausgewogenheit zu erreichen, miteinander in Einklang zu bringen. Dadurch werden offenbare Ungleichgewichte besonders deutlich sichtbar. So ist es auch bei der Agentur. Die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) die Agentur die allgemeinen Grunds(cid:228)tze der Einstellung von Mitarbeitern eingehalten und sich bem(cid:252)ht hat, durch Einstellung nationaler Sachverst(cid:228)ndiger ein besseres Gleichgewicht zu erzielen. Der Vertreter der Kommission im Verwaltungsrat der Agentur wird den Exekutivdirektor und den Verwal- tungsrat insgesamt auf das Anliegen des Herrn Abgeordneten aufmerksam machen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1789/98 van Viviane REDING aan dee Raad. Uitstel verbod op dierproeven

eurovoc_concepts:
animal experimentation
animal welfare
application of EU law
cosmetic product
protection of animals
public health
research method

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1796/98 af Amedeo AMADEO til Rådet. Sproglig diskrimination

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
Trentino-Alto Adige
linguistic discrimination

text: 18. 1. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 13/85 Kommissionen henleder i łvrigt det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) de mange afgłrelser, som EF-Domstolen allerede har truffet vedrłrende forbud mod forskelsbehandling af deltidsansatte med hensyn til lłn (3) eller forfremmelse (4). (1) Eurostat, Statistics in focus › Population and social conditions, 1997/8. (2) EFT L 14 af 20. 1. 1998. (3) Sag C-457/93, Kuratorium f(cid:252)r Dialyse und Nierentransplantation e. V. mod Johanna Lewark, Samling af Afgłrelser 1996, s. I-243. (4) Sag C-1/95, Hellen Gerster mod Freistaat Bayern, Samling af Afgłrelser 1997, s. I-5253. (1999/C 13/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1795/98 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering Det Europ(cid:230)iske Agentur for L(cid:230)gemiddelvurdering blev oprettet med R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2309/93 (1). Kan Kommissionen oplyse, hvorn(cid:229)r medlemsstaterne skal have tilpasset deres nationale lovgivning til den p(cid:229)g(cid:230)ldende forordnings bestemmelser (artikel 16 ff. )? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke medlemsstater der har tilpasset deres nationale lovgivning, og herunder angive, hvorledes dette er sket? (1) EFT L 214 af 24. 8. 1993, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (8. juli 1998) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2309/93 af 22. juli 1993 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)llesskabsprocedurer for godkendelse og overv(cid:229)gning af human- og veterin(cid:230)rmedicinske l(cid:230)gemidler og om oprettelse af et europ(cid:230)isk agentur for l(cid:230)gemiddelvurdering tr(cid:229)dte i kraft den 30. november 1993 hvad ang(cid:229)r afsnit IV, og den 1. januar 1995 hvad ang(cid:229)r afsnit I, II, III og V. Ovenn(cid:230)vnte r(cid:229)dsforordning er bindende i alle enkeltheder og g(cid:230)lder umiddelbart i hver medlemsstat. Medlems- staterne skal ikke vedtage nationale gennemfłrelsesforanstaltninger. De skal imidlertid oph(cid:230)ve eventuelle lovbestemmelser, der m(cid:229)tte v(cid:230)re i modstrid med forordningens bestemmelser. (1999/C 13/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1796/98 af Amedeo Amadeo (NI) til R(cid:229)det (11. juni 1998) Om: Sproglig diskrimination P(cid:229) bjergstierne i Alto Adige blev der for nogle uger siden foretaget en »sproglig sanering«: 5. 000 km2 stier er blevet renset for angivelser p(cid:229) italiensk. Tilbage er kun stednavne p(cid:229) tysk p(cid:229) det italienske omr(cid:229)de, der skal oplyse turister fra hele Europa om bjergtoppe, hytter, stier, afm(cid:230)rkede ruter, vandlłb osv. I den s(cid:230)rlige autonomistatut, som regionen Alto Adige er omfattet af, findes der en klar bestemmelse om obligatorisk tosprogethed med henblik p(cid:229) beskyttelse af det tyske mindretal. Vil R(cid:229)det p(cid:229) denne baggrund rette henvendelse til de italienske myndigheder, for at disse kan udvirke, at Alpenverein S(cid:252)dtirol (AVS, som svarer til det italienske CAI) ophłrer med denne absurde og anakronistiske diskrimination af italienske borgere?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1812/98 do Deputado Felipe CAMISÓN ASENSIO à Comissão. Projecto euro-regional de telemática rodoviária para o eixo Lisboa-Madrid

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Portugal
Spain
information
project evaluation
road network
trans-European network
transport network

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/91 O fracasso de um programa de desenvolvimento nªo pode ser demonstrado enumerando simplesmente os problemas a que deve fazer face. O relat(cid:243)rio nªo refere por exemplo qual seria a situa(cid:231)ªo sem o programa, um aspecto geralmente abordado por qualquer avalia(cid:231)ªo. Existem nomeadamente provas de que a perda total dos habitats silvestres em zonas Campfire Ø muito inferior ao verificado no vale do Zambeze. Para alØm disso, um programa deste tipo nªo produz unicamente resultados quantitativos, estando na origem de toda uma sØrie de processos( como o refor(cid:231)o das comunidades locais e um aumento dos n(cid:237)veis de auto-determina(cid:231)ªo) que necessitariam igualmente de ser analisados. (1999/C 13/130) PERGUNTA ESCRITA E-1812/98 apresentada por Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Projecto euro-regional de telemÆtica rodoviÆria para o eixo Lisboa-Madrid A Comissªo Europeia estÆ a desenvolver na Uniªo uma sØrie de projectos euro-regionais de telemÆtica rodoviÆria, como o projecto ARTS, que liga Lisboa a Fran(cid:231)a atravØs do noroeste espanhol. Pode a Comissªo informar quais os motivos que a impediram de programar um outro projecto euro-regional de telemÆtica rodoviÆria no corredor Lisboa-Madrid, atravØs da Regiªo da Extremadura? HÆ alguma perspectiva de que tal projecto venha a ser programado? Em caso afirmativo, quando? Resposta dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (29 de Julho de 1998) O projecto euro-regional ARTS estÆ a ser desenvolvido no (cid:226)mbito dos projectos financiados pela Comunidade atravØs rubrica or(cid:231)amental relativa (cid:224)s redes transeuropeias de transportes (RTE). O projecto teve in(cid:237)cio no Outono de 1997 e destina-se a melhorar a continuidade e qualidade da gestªo do trÆfego rodoviÆrio e dos servi(cid:231)os de informa(cid:231)ªo de trÆfego nos principais corredores internacionais entre a Espanha, a Fran(cid:231)a e Portugal. O corredor Sul de Lisboa-(cid:201)vora-MØrida-Madrid, que atravessa a regiªo da Extremadura, estÆ integrado no projecto. A Comissªo analisa actualmente a concessªo de um maior apoio ao projecto em 1998. (1999/C 13/131) PERGUNTA ESCRITA E-1814/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Protec(cid:231)ªo dos pequenos aforradores A Comissªo tem certamente conhecimento do recente texto œnico que regulamenta em ItÆlia os mercados financeiros e que representa uma inova(cid:231)ªo no campo da disciplina da «corporate governance». Nªo obstante o carÆcter positivo de algumas normas para a protec(cid:231)ªo dos pequenos aforradores: 1. Nªo entende a Comissªo que a referida protec(cid:231)ªo beneficia quase exclusivamente os investidores associados (fundos e associa(cid:231)ıes de dependentes) nªo garantindo, na realidade, a protec(cid:231)ªo do pequeno aforrador? 2. Nªo considera que a obrigatoriedade da OPA totalitÆria, quando um accionista ultrapassa 30 % do capital, entrava de facto, a situa(cid:231)ªo de controlo dos grandes grupos? Na maioria das empresas italianas, na realidade, as propriedades sªo muito mais concentradas, enquanto no pequeno nœcleo de grandes empresas com grande nœmero de accionistas (empresas pœblicas recentemente privatizadas) esta norma parece ter um efeito dissuasivo no que se refere a eventuais escaladas que, se esse limite mÆximo fosse ultrapassado, exigiriam um desembolso de milhares de milhıes


title: Bildung in der Europäischen Union : Daten und Kennzahlen 1997.,Education across the European Union : statistics and indicators 1997.,Éducation dans l'Union européenne : statistiques et indicateurs 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
education statistics


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1790/98 van Viviane REDING aan de Commissie. Uitstel verbod op dierproeven

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
animal experimentation
animal health
animal welfare
approximation of laws
cosmetic product
protection of animals

text: C 386/160 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/220) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1784/98 van Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) aan de Commissie (11 juni 1998) Betreft: De situatie in Bosniº-Herzegovina Het Europees Parlement heeft zich enige tijd geleden op het standpunt gesteld dat leraren en onderwijzers moesten worden opgeleid om de kinderen in dit gebied te helpen de gevolgen van de oorlog te overwinnen. Het achtte het daarom noodzakelijk dat de EU financiºle steun verleent aan opleidings- en onderwijsprogramma(cid:146)s ter ondersteuning van de vrede en ter bevordering van de tolerantie tussen de volkeren in deze regio. Het huidige onderwijssysteem in Bosniº-Herzegovina bevordert echter het klassenonderscheid tussen de verschillende etnische bevolkingsgroepen en creºert op deze wijze een mechanisme van segregatie dat het leggen van fundamenten van tolerantie en respect als minimumbasis voor een vreedzame samenleving onmogelijk maakt. Is de Commissie van deze situatie op de hoogte? Heeft de Commissie enige concrete actie ondernomen ten behoeve van een onderwijssysteem in dienst van de vrede in het voormalige Joegoslaviº? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (10 juli 1998) De Commissie volgt de situatie van het onderwijs in Bosniº-Herzegovina met bijzondere aandacht. Zij ziet erop toe dat haar programma(cid:146)s niets bevatten dat segregatie in de hand zou kunnen werken. Het onlangs uitgevoerde Phare-Programma VET 97 heeft bijvoorbeeld hoofdzakelijk ten doel de tolerantie tussen de volkeren van de regio te bevorderen. In de drie onderdelen van dit programma ((cid:132)institution building(cid:148), ontwikkeling van onderwijsprogramma(cid:146)s en specifieke opleidingsacties) wordt gestreefd naar het tot stand brengen van samenwerking tussen de entiteiten in het kader van het onderwijssysteem en vertrouwenwekkende contacten tussen de leerkrachten. Het Pre Tempus-programma, dat het hoger onderwijs betreft, is er bovendien in geslaagd regelmatig bijeenkomsten te organiseren van de rectoren van de drie gemeenschappen en wordt in Bosniº-Herzegovina door de betrokkenen dan ook als een referentie beschouwd. (98/C 386/221) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1790/98 van Viviane Reding (PPE) aan de Commissie (11 juni 1998) Betreft: Uitstel verbod op dierproeven Overwegende dat richtlijn 93/35/EEG (1) dierproeven in de cosmetica-industrie wil afschaffen en dat dergelijke proeven met ingang van 1 januari 1998 moeten worden vervangen door alternatieve tests, overwegende dat enkele EU-lidstaten (Nederland, Duitsland) dit verbod hebben ge(cid:239)ntroduceerd, maar de meeste landen niet, overwegende dat de cosmetica-industrie al kan beschikken over duizenden op dieren geteste stoffen, overwegende dat er alternatieven voor de meeste, vaak wrede proeven met dieren bestaan die echter niet worden toegepast; dat het onderzoek naar alternatieven maar heel weinig steun krijgt, overwegende dat de Commissie nog steeds geen initiatieven heeft genomen in verband met de beloofde richtlijn over het verbod op dierproeven voor voltooide cosmeticaproducten luidt de vraag waarom de Commissie het voor 1998 in de richtlijn geplande verbod uitstelt. Krijgt volgens de Commissie commercie voorrang boven dierenbescherming? Welke motieven brengen de Commissie ertoe om besluiten over dit onderwerp steeds maar uit te stellen? (1) PB L 151 van 23. 6. 1993, blz. 32


title: WRITTEN QUESTION No. 1790/98 by Viviane REDING to the Commission. Postponement of the ban on testing on animals

text: C 386/160 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 11. 12. 98 (98/C 386/220) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1784/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Bosnia ja Hertzegovinan tilanne Aikanaan Euroopan parlamentti piti eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) opettajien kouluttamista Bosnia ja Hertzegovinan lapsien auttamiseksi voittamaan sodan aiheuttamat vaikeudet. T(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten se katsoi, ett(cid:228) EU:n olisi rahoitettava rauhanopetusohjelmia, joilla pyritt(cid:228)isiin edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n alueen v(cid:228)est(cid:246)jen suvaitsevaisuutta. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Bosnia ja Hertzegovinan kouluj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) pikemminkin edistet(cid:228)(cid:228)n etnisten ryhmien v(cid:228)list(cid:228) jakoa. N(cid:228)in ollen j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) tuetaan n(cid:228)iden ryhmien erottelua ja estet(cid:228)(cid:228)n suvaitsevaisuuteen ja kunnioitukseen perustuvan yhteiselon v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimusten t(cid:228)yttyminen? Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) tilanteesta? Onko komissio toteuttanut tehokkaita toimia, joilla entisen Jugoslavian v(cid:228)est(cid:246) opetetaan rauhaan? Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (10. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio seuraa hyvin tarkasti koulutusta koskevaa tilannetta Bosniassa ja Hertzegovinassa. Se valvoo, ettei sen miss(cid:228)(cid:228)n ohjelmassa anneta mahdollisuutta erottelumielialoihin. ˜skett(cid:228)in t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npannussa Phare VET 97 -ohjelmassa on esimerkiksi p(cid:228)(cid:228)tavoitteena suosia suvaitsevaisuutta alueen v(cid:228)est(cid:246)n kesken. Kyseisen hankkeen kolmella osatekij(cid:228)ll(cid:228) ((cid:148)instituutioiden kehitt(cid:228)minen(cid:148), opetusohjel- mien kehitt(cid:228)minen ja koulutukseen liittyv(cid:228)t erityistoimet) pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan ryhmien v(cid:228)lille suhteet koulutus- j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ja opettajien v(cid:228)lille luottamukselliset suhteet. Lis(cid:228)ksi korkeakouluasteen koulutusta koskevassa Pre Tempus -ohjelmassa on onnistuttu saamaan kolmen yhteis(cid:246)n korkeakoulujen rehtorit kokoontumaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, ja sit(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n referenssin(cid:228) alan piireiss(cid:228) Bosniassa ja Hertzegovinassa. (98/C 386/221) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1790/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Viviane Reding (PPE) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: El(cid:228)inkoekiellon lykk(cid:228)(cid:228)minen Koska › direktiivi 93/35/ETY (1) vaatii kosmetiikkateollisuuden el(cid:228)inkokeiden lopettamista ja niiden korvaamista 1. tammikuuta 1998 alkaen muunlaisilla testeill(cid:228), › jotkut EU:n j(cid:228)senvaltiot (Alankomaat ja Saksa) ovat ottaneet t(cid:228)m(cid:228)n kiellon k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n mutta useimmat eiv(cid:228)t, › kosmetiikkateollisuuden k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on jo tuhansia el(cid:228)imill(cid:228) testattuja aineita, › useimmille usein julmille testeille on olemassa vaihtoehtoja, joita ei kuitenkaan k(cid:228)ytet(cid:228), ja koska uusia vaihtoehtoisia testimenetelmi(cid:228) ei juurikaan tutkita, › komissio ei ole viel(cid:228) tehnyt mit(cid:228)(cid:228)n aloitetta koskien luvattua direktiivi(cid:228) valmiisiin kosmetiikkatuotteisiin liittyvien el(cid:228)inkokeiden kielt(cid:228)misest(cid:228), her(cid:228)(cid:228) kysymys, miksi komissio lykk(cid:228)(cid:228) direktiivin vuodelle 1998 s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)m(cid:228)(cid:228) kieltoa? Onko kauppapolitiikka komission mielest(cid:228) el(cid:228)intensuojelua t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228)? Mitk(cid:228) syyt saavat komission yh(cid:228) uudestaan lykk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiaan liittyvi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) (1) EYVL L 151, 23. 6. 1993, s. 32


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1803/98 von Konstantinos HATZIDAKIS an die Kommission. Ernste Schwierigkeiten bei der Durchführung des von der Europäischen Union mitfinanzierten bildungspolitischen Operationellen Programms für Griechenland

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
education
operational programme
use of aid
vocational training


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1808/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Reforma de los programas de educación general y encargo de los nuevos libros de texto en Grecia

eurovoc_concepts:
Greece
copyright
school textbook
teaching curriculum

text: C 50/96 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 22. 2. 1999 (1999/C 50/138) PREGUNTA ESCRITA E-1808/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Reforma de los programas de educaci(cid:243)n general y encargo de los nuevos libros de texto en Grecia En la medida 1. 1. a «Programas-libros» del subprograma 1 «Educaci(cid:243)n general y tØcnica» del programa «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional inicial» estÆn previstos procedimientos especiales tanto para la elaboraci(cid:243)n de los programas de estudios, bajo la responsabilidad del equipo de coordinaci(cid:243)n y de los comitØs temÆticos del proyecto, como para la elaboraci(cid:243)n de los libros de texto. Asimismo, la ficha tØcnica de la medida especifica que los nuevos libros, que se elegirÆn y se financiarÆn con cargo al segundo marco comunitario de apoyo, deberÆn ser conformes a los programas de estudios que surjan de los procedimientos previstos en el proyecto. ¿Sabe la Comisi(cid:243)n si los nuevos libros propuestos que se dispone a financiar son conformes con los programas de estudio elaborados por el equipo de coordinaci(cid:243)n? ¿La redacci(cid:243)n de los libros que se seleccionen al final para financiaci(cid:243)n en el marco de esta medida del programa deberÆ encargarse directamente o por medio de un concurso? ¿QuØ modalidad para encargar los libros ha elegido el Ministerio de Educaci(cid:243)n de Grecia? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de agosto de 1998) La Comisi(cid:243)n considera que los nuevos libros de texto, redactados en el marco de la medida 1. 1 «Programas y libros» del programa operativo «Educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional inicial» del Marco Comunitario de Apoyo de Grecia, deber(cid:237)an estar en consonancia con los programas de estudios desarrollados por el equipo coordinador. No obstante, la Comisi(cid:243)n no posee mÆs informaci(cid:243)n espec(cid:237)fica al respecto. Segœn la descripci(cid:243)n tØcnica de la medida, la redacci(cid:243)n de nuevos libros de texto seleccionados para recibir financiaci(cid:243)n deber(cid:237)a encargarse por concurso pœblico. La redacci(cid:243)n de libros de texto s(cid:243)lo se podrÆ encargar directamente en dos casos concretos, a saber: en el caso de los libros de texto con derechos de autor aœn vigentes, cuya puesta al d(cid:237)a y adaptaci(cid:243)n deber(cid:237)an encargarse a sus autores originales; y en el de algunos libros de texto para el Bachillerato Unificado, que deber(cid:237)an redactarse inmediatamente para que puedan utilizarse en el aæo acadØmico 1998-1999. (1999/C 50/139) PREGUNTA ESCRITA P-1817/98 de Hilde Hawlicek (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Asunto: Participaci(cid:243)n de los PECO en el proyecto piloto de acciones culturales en 1999 En el aæo en curso, 1998, acaba el Programa CALIDOSCOPIO y el aæo pr(cid:243)ximo, 1999, expirarÆ el Programa RAFAEL. En estos momentos, se estÆ preparando un programa cultural marco comœn a partir del aæo 2000. 1999 serÆ un aæo de transici(cid:243)n para las acciones culturales, en la medida un proyecto piloto incluirÆ ya algunos elementos del nuevo programa marco, al no permitir el fundamento jur(cid:237)dico comunitario la continuidad normal de CALIDOSCOPIO. Considerando la celebraci(cid:243)n en Graz (Austria), del 2 al 4 de julio, de una Conferencia sobre el tema «Gesti(cid:243)n del cambio › Aspectos culturales de la integraci(cid:243)n europea y la ampliaci(cid:243)n de la UE» y la importancia de la cultura para los PECO, tal como se subraya en mi opini(cid:243)n al informe del PE sobre la Agenda 2000, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n si los PECO van a poder participar en el proyecto piloto de acciones culturales en 1999? En caso afirmativo, ¿quØ pa(cid:237)ses y en quØ condiciones podrÆn participar en dicho proyecto?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/98 af 11. juni 1998 om fastsættelse for produktionsåret 1998 af det anslåede indkomsttab, det anslåede præmiebeløb, der skal betales pr. moderfår og moderged, det første forskud på dette præmiebeløb samt acontobeløbet på den særlige støtte til fåre- og gedeopdræt i visse ugunstigt stillede områder i Fællesskabet

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
financial loss
goat
less-favoured agricultural area
production aid
sheep

text: 12. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 167/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1213/98 af 11. juni 1998 om fastsættelse for produktions(cid:134)ret 1998 af det ansl(cid:134)ede indkomsttab, det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der skal betales pr. moderf(cid:134)r og moderged, det første forskud p(cid:134) dette præmiebeløb samt acontobeløbet p(cid:134) den særlige støtte til f(cid:134)re- og gedeopdræt i visse ugunstigt stillede omr(cid:134)der i Fællesskabet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3013/89 af 25. september 1989 om den fælles markedsordning for f(cid:134)re- og gedekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1589/96 (2), særlig artikel 5, stk. 6, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse land- brugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2348/96 (4), særlig artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: I artikel 5, stk. 1 og 5, i forordning (EØF) nr. 3013/89 er det fastsat, at der ydes en præmie for at kompensere et eventuelt indkomsttab for f(cid:134)rekødsproducenter og i visse omr(cid:134)der for gedekødsproducenter; disse omr(cid:134)der er fast- lagt nærmere i bilag I til nævnte forordning og i artikel 1 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1065/86 af 11. april 1986 om fastlæggelse af de bjergomr(cid:134)der, i hvilke præmien til gedekødsproducenterne ydes (5), ændret ved forordning (EØF) nr. 3519/86 (6); ifølge artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 ansl(cid:134)s det sandsynlige tab i forhold til den ansl(cid:134)ede ud- vikling i markedspriserne for at muliggøre en forudbeta- ling til f(cid:134)re- og gedekødsproducenter; i henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3013/89 beregnes præmiebeløbet pr. moderf(cid:134)r for produ- center af tunge lam ved at multiplicere det i nævnte arti- kel, stk. 1, andet afsnit, omhandlede indkomsttab med en koefficient, der angiver den (cid:134)rlige gennemsnitlige produk- tion af kød af tunge lam pr. moderf(cid:134)r, udtrykt i 100 kg slagtet vægt; da der ikke foreligger fuldstændige EF-stati- stikker, har det endnu ikke været muligt at fastsætte koef- ficienten for 1998; indtil det sker, bør der anvendes en midlertidig koefficient; i henhold til nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, fastsættes ligeledes præmiebeløbet pr. moderf(cid:134)r for producenter af lette lam og pr. moderged til 80 % af præmien pr. moderf(cid:134)r for producenter af tunge lam; i henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3013/89 skal præmien nedsættes med den virkning, som den koeffici- ent, der omhandles i nævnte artikels stk. 2, har p(cid:134) basis- prisen; denne koefficient er blevet fastsat til 7 % i samme forordnings artikel 8, stk. 4; efter artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fast- sættes det halv(cid:134)rlige forskud til 30 % af den ansl(cid:134)ede præmie; efter artikel 4, stk. 3, i Kommissionens forord- ning (EØF) nr. 2700/93 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1526/96 (8), udbetales acontobeløbet kun, hvis beløbet er p(cid:134) 1 ECU og derover; landbrugsomregningskursen for visse valutaer er blevet fastfrosset indtil den 1. januar 1999 ved R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1527/95 (9); ved forordning (EØF) nr. 1323/90 (10), senest ændret ved forordning (EF) nr. 193/98 (11), indførte R(cid:134)det en særlig støtte til f(cid:134)re- og gedeopdræt i visse ugunstigt stillede omr(cid:134)der i Fællesskabet; i forordningen er det fastsat, at støtten ydes p(cid:134) samme betingelser som præmien til producenter af f(cid:134)re- og gedekød; p(cid:134) grund af den nuvæ- i visse rende usikre markedssituation, der medlemsstater, bør medlemsstaterne bemyndiges til for produktions(cid:134)ret 1998 allerede nu at udbetale et beløb, der svarer til 90 % af støtten; forventes (1) EFT L 289 af 7. 10. 1989, s. 1. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 25. (3) EFT L 173 af 27. 6. 1992, s. 13. (4) EFT L 320 af 11. 12. 1996, s. 1. (5) EFT L 97 af 12. 4. 1986, s. 25. (6) EFT L 325 af 20. 11. 1986, s. 17. (7) EFT L 245 af 1. 10. 1993, s. 99. (8) EFT L 190 af 31. 7. 1996, s. 21. (9) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 1. (10) EFT L 132 af 23. 5. 1990, s. 17. (11) EFT L 20 af 27. 1. 1998, s. 18. L 167/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 6. 98 i henhold til forordning (EØF) nr. 1601/92 anvendes der særlige foranstaltninger til fordel for landbruget p(cid:134) De Kanariske Øer; foranstaltningerne indebærer, at der ydes en tillægspræmie til producenter af lette lam og gedepro- ducenter p(cid:134) samme betingelser som dem, der er fastsat for ydelsen af den præmie, der er omhandlet i artikel 5 i forordning (EØF) nr. 3013/89; ifølge disse betingelser kan Spanien yde et forskud p(cid:134) nævnte tillægspræmie; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for F(cid:134)re- og Gedekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Den ansl(cid:134)ede forskel mellem basisprisen, nedsat med virkningen af den i artikel 8, stk. 2 i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsatte koefficient, og den forventede markeds- pris for produktions(cid:134)ret 1998 er 146,285 ECU/100 kg. Artikel 2 1. Det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der moderf(cid:134)r, udgør: skal betales pr. — producenter af tunge lam: 23,406 ECU — producenter af lette lam: 18,725 ECU. 2. I medfør af artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsættes det første forskud, som medlemssta- terne bemyndiges til at udbetale til producenterne, til følgende beløb: — producenter af tunge lam: 7,022 ECU pr. moderf(cid:134)r ning (EØF) nr. 3013/89 og i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1065/86, er 18,725 ECU. 2. I medfør af artikel 5, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 3013/89 fastsættes det første forskud, som medlemssta- terne bemyndiges til at udbetale til gedekødsproducenter i de i stk. 1 omhandlede omr(cid:134)der, til 5,618 ECU pr. moder- ged. Artikel 4 Forskuddene p(cid:134) den særlige støtte til producenter af f(cid:134)re- og gedekød i ugunstigt stillede omr(cid:134)der, jf. R(cid:134)dets direktiv 75/268/EØF (1), som medlemsstaterne bemyndiges til at udbetale i medfør af artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1323/90, fastsættes s(cid:134)ledes: — 5,977 ECU pr. moderf(cid:134)r for de i nævnte forordnings artikel 5, stk. 2 og 4, omhandlede producenter — 5,379 ECU pr. moderf(cid:134)r for de i nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, omhandlede producenter — 5,379 ECU pr. ged for de i nævnte forordnings artikel 5, stk. 5, omhandlede producenter. Artikel 5 I medfør af artikel 13, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1601/92 fastsattes første forskud p(cid:134) tillægspræmien for produktions(cid:134)ret 1998 til producenterne af lette lam og geder p(cid:134) De Kanariske Øer inden for de lofter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3493/90 (2), s(cid:134)ledes: — 2,002 ECU pr. moderf(cid:134)r for de i sidstnævnte forord- nings artikel 5, stk. 3, omhandlede producenter — 2,002 ECU pr. ged for de i sidstnævnte forordnings — producenter af lette lam: 5,618 ECU pr. moderf(cid:134)r. artikel 5, stk. 5, omhandlede producenter. Artikel 3 Artikel 6 1. Det ansl(cid:134)ede præmiebeløb, der skal betales pr. moderged i de omr(cid:134)der, der er fastlagt i bilag I til forord- Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 128 af 19. 5. 1975, s. 1. (2) EFT L 337 af 4. 12. 1990, s. 7


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1788/98 af Angela SIERRA GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS til Kommissionen. Højspændingsledninger og sundhedsfare

eurovoc_concepts:
EC recommendation
electricity supply
electromagnetic interference
occupational health
occupational safety
public health


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1802/98 von Konstantinos HATZIDAKIS an die Kommission. ungerechtfertigte Verzögerungen bei der Durchführung des von der Gemeinschaft mitfinanzierten Programms zur EDV- Umstellung des griechischen Steuersystems (TAXIS)

text: C 13/88 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 1. 1999 (1999/C 13/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1801/98 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (11. Juni 1998) Betrifft: EU-Beitr(cid:228)ge und F(cid:246)rdervolumen In verschiedenen Publikationen und Pressemitteilungen werden immer wieder unterschiedliche Zahlen (cid:252)ber die j(cid:228)hrlichen Zahlungen (cid:214)sterreichs an die EU, sowie (cid:252)ber jene Mittel, die (cid:214)sterreich aus den verschiedenen F(cid:246)rderprogrammen zur(cid:252)ckerh(cid:228)lt, kolportiert. Daher bittet die Unterfertigte um Beantwortung folgender Fragen: 1. Wie hoch waren 1996 und 1997 die Beitragszahlungen brutto durch (cid:214)sterreich? 2. Welche Annahmen werden voraussichtlich f(cid:252)r die Beitr(cid:228)ge 1998 zugrundegelegt? 3. Wie hoch waren die von der Kommission vorgesehenen Verpflichtungserm(cid:228)chtigungen (1996 und 1997), die nach (cid:214)sterreich zur(cid:252)ckflie(cid:223)en h(cid:228)tten k(cid:246)nnen? 4. Wie hoch sind die von der Kommission genehmigten Mittel (1996 und 1997)? 5. Welche Mittel sind 1996 und 1997 tats(cid:228)chlich von der EU an (cid:214)sterreich zur(cid:252)ckgeflossen? (detailliert nach F(cid:246)rdergebieten und F(cid:246)rdertiteln) 6. Wie hoch ist die jeweilige Differenz zwischen den Verpflichtungserm(cid:228)chtigungen, den von der EU genehmigten F(cid:246)rdermitteln und den tats(cid:228)chlich nach (cid:214)sterreich zur(cid:252)ckgeflossenen F(cid:246)rdermitteln f(cid:252)r die Jahre 1996 und 1997? 7. Welche 1996 und 1997 durch (cid:214)sterreich nicht ausgesch(cid:246)pfte Mittel verfallen und gehen (cid:214)sterreich verloren? 8. Welche F(cid:246)rderungen hat (cid:214)sterreich f(cid:252)r 1998 bis zum jetzigen Datum beantragt? 9. Welche › (cid:214)sterreich betreffende › F(cid:246)rderungen f(cid:252)r 1998 wurden bis zum jetzigen Datum von seiten der Kommission genehmigt? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (30. Juli 1998) Wegen des Umfangs der Antwort, die zahlreiche Tabellen umfa(cid:223)t, wird sie die Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments von der Kommission direkt zugeschickt. (1999/C 13/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1802/98 von Konstantinos Hatzidakis (PPE) an die Kommission (11. Juni 1998) Betrifft: ungerechtfertigte Verz(cid:246)gerungen bei der Durchf(cid:252)hrung des von der Gemeinschaft mitfinanzierten Programms zur EDV-Umstellung des griechischen Steuersystems (TAXIS) Mitarbeiter der zust(cid:228)ndigen Steuerbeh(cid:246)rde haben sich k(cid:252)rzlich dar(cid:252)ber beschwert, da(cid:223) es bei der Durchf(cid:252)hrung des TAXIS-Programms, das von der Gemeinschaft, d. h. dem GFK-Griechenland (Regionales Operationnelles Programm zur Moderniseirung der (cid:214)ffentlichen Verwaltung) mitfinanziert wird und das der EDV-Umstellung der Steurdienststellen dienen soll, zu ungerechtfertigten Verz(cid:246)gerungern gekommen ist. Die Beschwerden betreffen insbesondere die Tatsache, da(cid:223) keine der f(cid:252)r den Abschlu(cid:223) des Projekts relevanten Fristen eingehalten wurde und da(cid:223) in der einzigen bereits umgestellten Abteilung nur die H(cid:228)lfte der Ger(cid:228)te fertig installiert ist. Auch bei der Besetzung der Direktorenstellen der Finanzdienste (DOY), in denen man geeignetes Personal f(cid:252)r die Leitung der Programmdurchf(cid:252)hrung und die Fortbildung des DOY-Personals suchte, kam es zu gro(cid:223)en Verz(cid:246)gerungen. Kann die Kommission angesichts dieser Tatsachen mitteilen, wie weit die Programmdurchf(cid:252)hrung im Vergleich zu der bei der Programmannahme festgelegten Zeitplanung gediehen › d. h. wie weit sie insgesamt hinter dem Zeitplan zur(cid:252)ckgeblieben ist? Welches sind die G(cid:252)nde f(cid:252)r diese Verz(cid:246)gerungen? F(cid:252)r wann war die Fertigstellung des Programms geplant? Welche Gemeinschaftsmittel wurden bisher in Anspruch genommen und f(cid:252)r welche Ma(cid:223)nahmen?


title: QUESTION ECRITE no 1797/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Discriminations linguistiques

eurovoc_concepts:
Italy
Trentino-Alto Adige
anti-discriminatory measure
autonomy
bilingualism
competence of the Member States
linguistic discrimination
linguistic group

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/125 (98/C 354/201) QUESTION E· CRITE E-1785/98 pose·e par Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ la Commission Objet: De·clarations du ministre autrichien de l(cid:146)Inte·rieur (11 juin 1998) Le ministre autrichien de l(cid:146)Inte·rieur, Karl Schlo¤gl, a re·cemment demande· a‘ la Hongrie et la Re·publique tche‘que d(cid:146)exiger des visas d(cid:146)entre·e pour les citoyens roumains. L(cid:146)Association des E· tats ge·ne·raux des E· tudiants d(cid:146)Europe (AEGEE), implante·e depuis 1990 en Roumanie ou‘ elle dispose d(cid:146)un re·seau de 17 filiales, a fait part du malaise que lui suscite cette de·claration qu(cid:146)elle estime incompatible avec le souhait d(cid:146)inte·gration europe·enne de tous les E· tats du continent ainsi qu(cid:146)avec les de·clarations des dirigeants politiques europe·ens. Que pense la Commission des de·clarations de M. Schlo¤gl? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (13 juillet 1998) La Commission rappelle qu(cid:146)elle n(cid:146)a pas coutume de prendre position sur des de·clarations publiques de personnalite·s politiques des E· tats membres. (98/C 354/202) QUESTION E· CRITE E-1797/98 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (11 juin 1998) Objet: Discriminations linguistiques Depuis plusieurs semaines, les sentiers de montagne du Haut-Adige sont l(cid:146)objet d(cid:146)une ve·ritable «e·puration linguistique»: en effet, sur 5 000 kilome‘tres de sentiers, toutes les indications en langue italienne ont e·te· supprime·es. Ont e·te· e·pargne·s les toponymes en langue allemande sur le territoire italien destine·s a‘ indiquer aux touristes de toute l(cid:146)Europe quels sont les sommets, refuges, sentiers, voies ferre·es, cours d(cid:146)eau, etc. Sachant que le statut d(cid:146)autonomie spe·ciale dont be·ne·ficie la re·gion du Haut-Adige stipule, aux fins de protection de la minorite· germanophone, l(cid:146)obligation du bilinguisme, la Commission pourrait-elle intervenir de toute urgence aupre‘s des autorite·s italiennes, afin qu(cid:146)elles s(cid:146)emploient aupre‘s de l(cid:146)Alpenverein Su¤dtirol (AVS, l(cid:146)e·quivalent du CAI italien) afin qu(cid:146)il soit mis un terme a‘ cette discrimination absurde et anachronique vis-a‘-vis des citoyens italiens? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (16 juillet 1998) La Commission n(cid:146)est pas compe·tente pour traiter la question souleve·e, laquelle rele‘ve uniquement des autorite·s nationales responsables. (98/C 354/203) QUESTION E· CRITE E-1804/98 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (11 juin 1998) Objet: Utilisation de cre·dits communautaires a‘ des fins de propagande gouvernementale Le gouvernement grec utilise des cre·dits communautaires du «paquet Delors II» (dont le montant de·passe 1,5 milliard de drachmes) pour mener une propagande ouvertement partisane sous forme d(cid:146)e·missions te·le·vise·es politiquement oriente·es et de publicite·s dans les me·dias, de sorte que les citoyens grecs disposent d(cid:146)une information se·lective. Ce faisant, le gouvernement vise a‘ s(cid:146)attribuer le me·rite de projets qui sont en fait re·alise·s en bonne partie gra(cid:136)ce a‘ l(cid:146)aide de l(cid:146)Union europe·enne


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1825/98 του Freddy BLAK προς την Επ τροπή. Επιτήρηση των εργαζομένων σε ηλεκτρονικό δίκτυο

eurovoc_concepts:
computer network
data protection
fact-finding mission
information network
labour law
professional ethics
software
transmission network
working conditions

text: 11. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 386/163 H Itali·a koinopoi·hse sthn Epitroph· sxe·dio diata·jevn kate·farmogh· tvn a·rurvn 31 e·vw 33 toy italikoy· diata·gmatow 22/1997 gia ta apo·blhta, stiw 27 Aygoy·stoy 1997 ba·sei thw odhgi·aw 83/189/EOK kai stiw 17 Oktvbri·oy 1998 ba·sei thw odhgi·aw 91/689/EOK. Stiw 12 Febroyari·oy 1998, koinopoih·uhke e·na symplhrv- matiko· para·rthma toy sxedi·oy me·trvn ba·sei toy a·ruroy 3 para·grafow 4 thw odhgi·aw 91/689/EOK. Oi peri·odoi kauh·lvshw dyna·mei tvn odhgiv· n 83/189/EOK kai 91/689/EOK e·lhjan stiw 28 Noembri·oy 1997 kai stiw 17 Ianoyari·oy 1998, anti·stoixa. (cid:211)son afora· to para·rthma poy koinopoih·uhke stiw 12 Febroyari·oy 1998, h peri·odow kauh·lvshw e·lhje stiw 12 Mai(cid:143)oy 1998. (98/C 386/224) GRAPTH ERVTHSH E-1825/98 ypobolh· : Freddy Blak (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Epith·rhsh tvn ergazome·nvn se hlektroniko· di·ktyo H ple·on pro·sfath mo·da stoyw ky·kloyw tvn dieyuyntv· n epixeirh·sevn ei·nai ta progra·mmata ta opoi·a kykloforoy·n sto empo·rio me thn auv· a onomasi·a «ergalei·a anafora·w». Sthn pragmatiko·thta pro·keitai gia progra·mmata epith·rhshw, ta opoi·a di·noyn th dynato·thta stoyw proi¤stame·noyw na parakoloyuoy·n o·lew tiw seli·dew poy episke·ptontai oi yfista·menoi· toyw kata· thn ploh·ghsh· toyw sto Diadi·ktyo. Epiple·on, ta progra·m- mata ayta· pare·xoyn th dynato·thta parakoloy·uhshw toy hlektronikoy· taxydromei·oy tvn ergazome·nvn. Af(cid:146) hw stigmh·w h epixei·rhsh gnvstopoiei· stoyw ypallh·loyw thw o·ti bri·skontai ypo· epith·rhsh, h epith·rhsh ayth· ei·nai no·mimh, e·stv kai an ta sxetika· stoixei·a kataxvri·zontai se e·na paxy· mhtrv· o prosvpikoy·. Den uevrei· h Epitroph· o·ti pre·pei na ypa·rxoyn ka·poiew deontologike·w arxe·w o·son afora· thn epith·rhsh o·svn erga·zontai se hlektroniko· di·ktyo; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Ioyli·oy 1998) (cid:211)tan mia etairei·a egkauista· mhxanismoy·w anaforv· n, oi opoi·oi epitre·poyn thn epejergasi·a dedome·nvn poy mporoy·n na syndeuoy·n me sygkekrime·noyw xrh·stew, ti·uetai zh·thma prostasi·aw tvn dedome·nvn. Ea·n ypa·rxei dynato·thta ana·gnvshw tvn mhnyma·tvn poy antalla·ssontai me hlektroniko· taxydromei·o, ti·uetai endexome·nvw kai zh·thma empisteytiko·thtaw, an kai, sta di·ktya tvn etaireiv· n, h empisteytiko·thta den diasfali·zetai ston i·dio baumo· o·pvw kata· th xrh·sh tvn dhmo·sivn thlepikoinvniakv· n dikty·vn. Ta zhth·mata ayta· die·pontai apo· to euniko· di·kaio kate·farmogh· tvn sxetikv· n diata·jevn tvn koinotikv· n odhgiv· n gia thn prostasi·a tvn dedome·nvn. Ta kra·th me·lh mporoy·n epi·shw na lamba·noyn ypo·ch ta anvte·rv zhth·mata stiw eunike·w toyw nomouetike·w diata·jeiw poy ryumi·zoyn tiw ergasiake·w sxe·seiw. Den ua h·tan sko·pimo, epi· toy paro·ntow, na epixeirhuei· h ue·spish leptomere·stervn kano·nvn se eyrvpai¤ko· epi·pedo gia ton tro·po me ton opoi·o oi etairei·ew ua pre·pei na xeiri·zontai ta sygkekrime·na ue·mata. Ua projenoy·se vsto·so ikanopoi·hsh sthn Epitroph· an oi etairei·ew poy antimetvpi·zoyn ana·loga zhth·mata anazhtoy·san praktike·w ly·seiw, se synergasi·a metajy· toyw kauv· w kai me to prosvpiko· toyw h· toyw ekprosv· poyw toy teleytai·oy. (98/C 386/225) Ue·ma: MME GRAPTH ERVTHSH E-1884/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (16 Ioyni·oy 1998) H e·kuesh thw Epitroph·w prow to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, to Symboy·lio, thn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph· kai thn Epitroph· tvn Perifereiv· n sxetika· me to syntonismo· tvn drasthrioth·tvn ype·r tvn mikromesai·vn epixeirh·sevn (MME) kai thw biotexni·aw (COM(97)610 teliko·), sth seli·da 31 anafe·rei o·ti to 1997 pragmatopoih·uhke anadia·rurvsh thw leitoyrgi·aw thw Epiroph·w Empori·oy kai Dianomh·w (EED). Sh·mera ypa·rxei epi·shw mia koinoboyleytikh· oma·da gia to empo·rio kai th dianomh·


title: WRITTEN QUESTION No. 1783/98 by Concepció FERRER to the Commission. Andorra

eurovoc_concepts:
Andorra
EU relations
cooperation agreement (EU)
customs union
illicit trade
tobacco
trade agreement

text: C 50/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 2. 1999 (1999/C 50/133) SKRIFTLIG FR¯GA E-1783/98 fr(cid:229)n Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) Ang(cid:229)ende: Andorra I februari 1998 godk(cid:228)nde ministerr(cid:229)det en utvidgning av handelsavtalet med Andorra. Dessa avtal har emellertid inte (cid:228)nnu tr(cid:228)tt i kraft och det verkar som om de lagts p(cid:229) is. Kunde kommissionen f(cid:246)rklara av vilka orsaker n(cid:228)mnda avtal inte kunnat tr(cid:228)da i kraft? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 juli 1998) Det (cid:228)r inte riktigt att r(cid:229)det i februari 1998 skulle ha godk(cid:228)nt en utvidgning av handelsavtalet med Andorra. F(cid:246)rbindelserna mellan Andorra och gemenskapen bygger p(cid:229) avtalet om tullunion av den 28 juni 1990. Avtalet tr(cid:228)dde i kraft den 1 juli 1991. Den 24 februari 1997 antog r(cid:229)det f(cid:246)rhandlingsdirektiv med bemyndigande f(cid:246)r kommissionen att inleda f(cid:246)rhandlingar om ett samarbetsavtal med Andorra. Europaparlamentet underr(cid:228)ttades om detta. Kommissionen slutf(cid:246)rde f(cid:246)rhandlingarna om samarbetsavtalet den 19 januari 1998. Avtalet t(cid:228)cker ett stort antal (cid:228)mnesomr(cid:229)den, bland annat milj(cid:246), kommunikation, information, kultur, transport, regionalt och gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete samt sociala fr(cid:229)gor. Avtalet p(cid:229)verkar inte till(cid:228)mpningen av avtalet om tullunion. Avtalen (cid:228)r t(cid:228)nkta att till(cid:228)mpas parallellt under (cid:246)verinseende av samma gemensamma kommittØ. Paraferingen av det nya avtalet (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande uppskjutet till dess en tillfredsst(cid:228)llande l(cid:246)sning i tobaksfr(cid:229)gan har kunnat n(cid:229)s. Kommissionen (cid:228)r mycket bekymrad (cid:246)ver hur omfattande och allvarlig tobakssmugglingen (cid:228)r och (cid:246)nskar en snabb l(cid:246)sning p(cid:229) detta f(cid:246)r gemenskapen och dess medlemsstater oacceptabla f(cid:246)rh(cid:229)llande. (1999/C 50/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-1786/98 fr(cid:229)n Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) till kommissionen Ang(cid:229)ende: V(cid:228)rldsmarsch mot barnarbete (11 juni 1998) V(cid:228)rldsmarschen mot utnyttjande av barn som arbetskraft inleddes i Manila (Filippinerna) den 17 januari 1998 och har sedan dess g(cid:229)tt genom flera st(cid:228)der i Asien, Afrika och Latinamerika. Marschen l(cid:246)pte nyligen genom Europa, med tre samtida rutter i F(cid:246)renade kungariket, Sverige och Spanien. Det fr(cid:228)msta m(cid:229)let med marschen (cid:228)r att g(cid:246)ra samh(cid:228)llet medvetet om utnyttjande av barn som arbetskraft, n(cid:229)got som enligt ILO:s siffror drabbar ungef(cid:228)r 250 miljoner barn i v(cid:228)rlden, samt mobilisera anstr(cid:228)ngningarna f(cid:246)r att skydda barnens grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter. Vidare arbetar man f(cid:246)r att staterna skall ratificera och uppfylla g(cid:228)llande lagar om utbildning och barnarbete. Med beaktande av att m(cid:229)len f(cid:246)r v(cid:228)rldsmarschen b(cid:246)r uppn(cid:229)s och att hela det europeiska samh(cid:228)llet b(cid:246)r g(cid:246)ras medvetet om den grymma situation som miljontals barn i v(cid:228)rlden uts(cid:228)tts f(cid:246)r och som (cid:228)r en av de situationer som minst av alla kan accepteras och tolereras, (cid:246)nskar jag f(cid:229) svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)ga: Vilka har varit Europeiska unionens bidrag till marschen och vilka projekt och program har gemenskapen f(cid:246)r avsikt att genomf(cid:246)ra i syfte att lindra denna situation av slaveri som miljontals barn i v(cid:228)rlden befinner sig i? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 juli 1998) Kommissionen har inte bidragit till st(cid:246)det f(cid:246)r v(cid:228)rldsmarschen mot barnarbete eftersom kommissionen inte tillfr(cid:229)gats om s(cid:229)dant st(cid:246)d. Kommissionen v(cid:228)lkomnar dock denna demonstration som gjort v(cid:228)rldsopinionen uppm(cid:228)rksam p(cid:229) ett av v(cid:229)r tids allvarligaste f(cid:246)reteelser


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1808/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Omstrukturering af programmet for almindelig uddannelse og udarbejdelse af nye skolebøger i Grækenland

text: C 50/96 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 (1999/C 50/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1808/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: Omstrukturering af programmet for almindelig uddannelse og udarbejdelse af nye skolebłger i Gr(cid:230)kenland I henhold til foranstaltning 1. 1. a vedrłrende programmer og błger i underprogram 1 for almen og teknisk uddannelse inden for rammerne af programmet for uddannelse og almen erhvervsuddannelse er der s(cid:230)rlige procedurer for udarbejdelsen af l(cid:230)seplaner, der henhłrer under koordineringsgruppens og emneudvalgets ansvarsomr(cid:229)de, og for udarbejdelsen af skolebłger. I henhold til foranstaltningens tekniske specifikationer błr de nye błger, der skal udv(cid:230)lges og finansieres inden for rammerne af den anden EU-stłtteramme, v(cid:230)re i overensstemmelse med de l(cid:230)seplaner, der er anfłrt i foranstaltningens fastlagte procedurer. Kan Kommissionen oplyse, om de nye błger, der foresl(cid:229)s finansieret, stemmer overens med de l(cid:230)seplaner, der er udarbejdet af en koordineringsgruppe? Vil udarbejdelsen af de błger, der vil blive finansieret inden for rammerne af programmet, blive konsigneret direkte eller udbudt i licitation. Hvilken konsigneringsmetode har det gr(cid:230)ske undervisningsministerium valgt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (3. august 1998) Det er Kommissionens opfattelse, at de nye skolebłger, der udarbejdes inden for rammerne af foranstaltning 1. 1 vedrłrende programmer og błger under det operationelle program for uddannelse og almen erhvervsuddannelse, der gennemfłres som led i f(cid:230)llesskabsstłtterammerne for Gr(cid:230)kenland, błr stemme overens med de l(cid:230)seplaner, der er udarbejdet af koordineringsgruppen. Kommissionen er imidlertid ikke i besiddelse af mere specifikke oplysninger om denne sag. Ifłlge den tekniske beskrivelse af foranstaltningen błr udarbejdelsen af nye skolebłger, der udv(cid:230)lges med henblik p(cid:229) finansiering, udbydes i offentlig licitation. Kun i to n(cid:230)rmere bestemte tilf(cid:230)lde kan de, der f(cid:229)r til opgave at udarbejde skolebłger, udv(cid:230)lges direkte, n(cid:230)rmere betegnet n(cid:229)r det g(cid:230)lder skolebłger, som der stadig eksisterer ophavsret til, idet man her vil bestille en ajourfłring og tilpasning hos błgernes oprindelige forfattere; det g(cid:230)lder desuden for nogle skolebłger til det integrerede gymnasium, som skulle udarbejdes s(cid:229) hurtigt, at de allerede kan benyttes i skole(cid:229)ret 1998-1999. (1999/C 50/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1817/98 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. maj 1998) Om: De central- og łsteurop(cid:230)iske landes deltagelse i pilotprojekt 1999 for kulturelle aktioner I 1998 udlłber Kaleidoskop-programmet. Det samme er tilf(cid:230)ldet med Raphael-programmet i 1999. For łjeblikket er et f(cid:230)lles kulturelt rammeprogram, der skal lłbe fra (cid:229)r 2000, under forberedelse. ¯ret 1999 vil v(cid:230)re et overgangs(cid:229)r for kulturelle foranstaltninger, hvor der i et pilotprojekt allerede vil v(cid:230)re indeholdt en r(cid:230)kke elementer fra det nye rammeprogram, da det af f(cid:230)llesskabsretlige grunde ikke vil v(cid:230)re muligt at viderefłre Kaleidoskop uden videre. Da der den 2. -4. juli 1998 afholdes en konference i Graz i (cid:216)strig om emnet »Management of Change › kulturelle aspekter i forbindelse med europ(cid:230)isk integration og EU(cid:146)s udvidelse«, og da det i en udtalelse, der er vedfłjet Parlamentets bet(cid:230)nkning om Agenda 2000, er understreget, hvor vigtigt kulturen er for de central- og łsteurop(cid:230)iske lande, anmodes Kommissionen om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: Vil de central- og łsteurop- (cid:230)iske lande kunne deltage i pilotprojektet for kulturelle aktioner i 1999? Hvilke lande kan i bekr(cid:230)ftende fald deltage i pilotprojektet og p(cid:229) hvilke betingelser?


title: Regulamento (CE) nº 1211/98 da Comissão de 11 de Junho de 1998 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

text: 12. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 167/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 1211/98 DA COMISS(cid:212)O de 11 de Junho de 1998 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2375/96 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- rios, os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 12 de Junho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Junho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 167/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 6. 98 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 11 de Junho de 1998, que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (ECU/100 kg) 052 999 052 999 378 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 800 804 999 052 999 052 068 616 999 86,9 86,9 61,8 61,8 60,7 59,8 60,7 61,1 60,6 72,2 84,5 91,0 95,8 68,0 63,6 67,2 188,8 112,6 93,7 180,0 180,0 247,5 211,3 209,3 222,7 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1807/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Betrieb der Zentren für Europäische Studien in Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
education
language teaching
operational programme
private education
vocational training

text: C 31/84 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 (1999/C 31/111) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1807/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Betrieb der Zentren f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Studien in Griechenland (11. Juni 1998) Nach dem nationalen Programm f(cid:252)r den Fremdsprachenunterricht, das aus dem Teilprogramm 1 f(cid:252)r Allgemeine und technische Ausbildung im Rahmen des Programms betreffend die Ausbildung und berufliche Erstausbildung und im einzelnen (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen 1. 1. c (cid:132)Fremdsprachen(cid:147) finanziert wird, ist in Griechenland die Gr(cid:252)ndung und Inbetriebnahme von (cid:132)Zentren f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Sprachen(cid:147) (K. E. G. ) vorgesehen. Kann die Kommission daher folgendes mitteilen: 1. Wie viele Zentren gibt es, und wie lautet der F(cid:228)lligkeitsplan f(cid:252)r die Aufnahme ihrer T(cid:228)tigkeit? 2. Werden die Kursteilnehmer von privaten griechischen Sprachschulen, den sogenannten (cid:132)Frontistiria(cid:147) die M(cid:246)glichkeit erhalten, gleichberechtigt mit den Kursteilnehmern der K. E. G. an den Pr(cid:252)fungen zur Erlangung von Sprachzeugnissen teilzunehmen, die von den K. E. G. gem(cid:228)(cid:223) den Durchf(cid:252)hrungsbedingungen dieser Ma(cid:223)nahme organisiert werden m(cid:252)ssen? (1999/C 31/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1946/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Zentren f(cid:252)r europ(cid:228)ische Sprachen (18. Juni 1998) Der Begleitausschu(cid:223) des zweiten gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts hat vor zwei Jahren im Rahmen des operationellen Programms f(cid:252)r Ausbildung und berufliche Grundbildung die Errichtung von Zentren f(cid:252)r europ(cid:228)ische Sprachen bewilligt. Durch diese Zentren k(cid:246)nnte die Erlernung von Sprachen unter Jugendlichen gef(cid:246)rdert, die Verbreitung der weniger g(cid:228)ngigen Sprachen in der EU vorangetrieben und der multikulturelle Austausch zwischen den V(cid:246)lkern vertieft werden; bis heute sind diese Sprachzentren jedoch noch nicht eingerichtet worden. Aus welchen Gr(cid:252)nden wurden diese Zentren nicht eingerichtet, und welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission einleiten, um deren Einrichtung und Betrieb sicherzustellen? Gemeinsame Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1807/98 und E-1946/98 (3. September 1998) Die Ma(cid:223)nahme 1. 1c des operationellen Programms zur (cid:132)Bildung und beruflichen Erstausbildung(cid:147) › die vom Kontrollausschu(cid:223) des Programms im Mai 1996 gebilligt wurde › betrifft die Gr(cid:252)ndung und den Betrieb europ(cid:228)ischer Sprachzentren in Griechenland. Die urspr(cid:252)ngliche Planung ging von der Gr(cid:252)ndung von 33 solcher Zentren aus, die vom Jahr 1997 an schrittweise in Betrieb gehen sollten. Wegen zahlreicher Probleme bei der Umsetzung (z. B. Fehlen eines geeigneten institutionellen Rahmens und eines verantwortlichen Tr(cid:228)gers f(cid:252)r die Gr(cid:252)ndung und den Betrieb dieser Zentren) ist die Ma(cid:223)nahme niemals konkret angelaufen. Das Bildungsministerium will daher eine drastische Reduzierung der Ma(cid:223)nahme vorschlagen. Da diese Sprachzentren noch nicht in Betrieb sind, ist die Frage nach den Verfahren zur Ausstellung von Sprachzeugnissen noch nicht gekl(cid:228)rt


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1794/98 του Heidi HAUTALA προς την Επ τροπή. HFC - Aέρια

eurovoc_concepts:
air quality
climate change
environmental protection
greenhouse effect
greenhouse gas
ozone
physical process
pollution control measures
substitute product

text: 8. 4. 1999 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 96/9 (1999/C 96/012) GRAPTH ERVTHSH E-1769/98 ypobolh· : Mihail Papayannakis (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (5 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Di·ktyo apoxe·teyshw kai biologiko·w kauarismo·w ton oikismo· toy Palhoy· Kaba·law Sy·mfvna me kataggeli·ew toy Texnikoy· Epimelhthri·oy Ella·daw › Tmh·ma Anatolikh·w Makedoni·aw, h kataskeyh· tvn agvgv· n freati·vn kai antliostasi·vn toy dikty·oy apoxe·teyshw ston oikismo· toy Palhoy· Kaba·law e·gine me·sa sth zv· nh toy aigialoy·, se anti·uesh me thn egkekrimme·nh mele·th poy proe·blepe thn kataskeyh· toyw chlo·tera, se stauero· e·dafow kai ekto·w aigialoy·. Dedome·noy o·ti: › to e·rgo xrhmatodotei·tai apo· koinotika· kondy·lia, › h kataskeyh· toy dikty·oy sth zv· nh toy aigialoy·, s(cid:146) e·nan kat(cid:146) ejoxh·n paraueristiko· oikismo· o·pvw ei·nai to Palho· Kaba·law, dhmioyrgei· periballontika· problh·mata kai sterei· apo· to koino· th dynato·thta eley·uerhw prospe·lashw kai xrh·shw toy aigialoy· kai thw parali·aw, › ypa·rxei synexh·w ki·ndynow toy dikty·oy apo· trikymi·ew (aw shmeivuei· o·ti ton xeimv· na 1996-97, tmh·ma agvgv· n parasy·ruhke apo· trikymi·a), ua mporoy·se h Epitroph· na diereynh·sei to ue·ma kai na ejeta·sei an ypa·rxei, o·son afora· thn kataskeyh· toy anvte·rv e·rgoy, apo·klish apo· tiw ue·seiw thw mele·thw kai tiw ue·seiw kataskeyh·w, kai ea·n nai, skopey·ei na zhth·sei dieykrini·seiw apo· tiw armo·diew ellhnike·w arxe·w; Symplhrvmatikh· apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (09 Oktvbri·oy 1998) Symplhrv· nontaw thn apa·nthsh· thw stiw 24 Ioyni·oy 1998 (1), h Epitroph· ei·nai se ue·sh na anakoinv· sei ayth· th stigmh· tiw ejh·w plhrofori·ew. Meta· apo· thn ai·thsh· thw gia plhrofori·ew thn opoi·a aphy·uyne stiw ellhnike·w arxe·w, o·son afora· to di·ktyo apoxe·teyshw tvn lyma·tvn kai toy staumoy· biologikoy· kauarismoy· sto Palaio· Kaba·law, h Epitroph· e·labe anti·grafo thw allhlografi·aw poy e·xoyn antalla·jei h DEYA (Dhmo·sia Epixei·rhsh Paroxh·w (cid:221)datow kai Apoxe·teyshw Lyma·tvn) thw Kaba·law kai toy tmh·matow toy Texnikoy· Epimelhthri·oy thw Ella·daw sthn Anatolikh· Makedoni·a, thn opoi·a diabiba·zei sto Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Apo· ayth· thn allhlografi·a proky·ptei, o·ti to pro·blhma ryumi·sthke, sto baumo· poy oi dieykrini·seiw poy e·dvse h DEYA epe·trecan sto Texniko· Epimelhth·rio na ekfra·sei thn ikanopoi·hsh· toy gia tiw ergasi·ew poy pragmatopoi- h·uhkan gia to en lo·gv pro·gramma. (1) EE C 386 thw 11. 12. 1998, sel. 157. (1999/C 96/013) GRAPTH ERVTHSH E-1794/98 ypobolh· : Heidi Hautala (V) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: HFC › Ae·ria Meta· thn e·gkrish toy prvtoko·lloy toy Mo·ntreal gia toyw xlvrofuora·nurakew (CFC) kai toyw ydroxlvro- fuora·nurakew (HCFC), e·xoyn anaptyxuei· ydrofuora·nurakew (HFC) poy den katastre·foyn to strv· ma toy o·zontow. Vsto·so, ta cyktika· me·sa me HFC symba·lloyn shmantika· sthn pagko·smia yperue·rmansh. Oi epiptv· seiw ayte·w tvn HFC e·xoyn anagnvrisuei· dedome·noy o·ti oi en lo·gv oysi·ew symperilh·fuhkan sto sxetiko· pi·naka aeri·vn kata· th dia·skech toy perasme·noy Dekembri·oy sto Kyo·to. 1. Proti·uetai h Epitroph· na protei·nei na symperilhfuei· h programmatisme·nh stadiakh· eja·leich tvn HFC stiw prota·seiw poy ua syzhthuoy·n sto Symboy·lio Periba·llontow toy Ioyni·oy o·tan h EE ua proetoima·sei th ue·sh thw gia thn 4h Dia·skech thw Sy·mbashw Plaisi·oy gia tiw klimatike·w allage·w, poy ua pragmatopoihuei· ton Noe·mbrio sto Mpoye·now `irew;


title: WRITTEN QUESTION No. 1807/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Operation of European Studies Centres in Greece

text: C 31/84 Official Journal of the European Communities EN 5. 2. 1999 (1999/C 31/111) WRITTEN QUESTION E-1807/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Operation of European Studies Centres in Greece (11 June 1998) Provision has been made under the National Programme for Foreign Language teaching, which is funded via subprogramme 1 (cid:145)General and Technical Education(cid:146) of the programme for (cid:145)Education and Basic Vocational Training(cid:146), in particular measure 1. 1. c (cid:145)Foreign Languages(cid:146), for the establishment and operation in Greece of European Language Centres (ELC). 1. How many Centres are involved and what is the timetable for bringing them into operation? 2. Bearing in mind that private schools for teaching foreign languages › known as frontisteria › also operate in Greece, will their students be able to take part on an equal footing with the ELCs(cid:146) students in the procedures for awarding language-proficiency certificates which the ELCs are to organize in accordance with the technical description of the measure? (1999/C 31/112) WRITTEN QUESTION E-1946/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission Subject: European Language Centres (18 June 1998) Two years ago the Monitoring Committee of the Second Community Support Framework approved the establishment of European Language Centres within the framework of the Operational Programme for Education and Initial Vocational Training (EPEAEK). This institution, which will not only promote the learning of foreign languages among young people, but also help disseminate the less widely-spoken languages of the EU and thus foster multiculturalism, has yet to become operational. Will the Commission say why this institution has not yet got off the ground and what measures it intends to take to change this state of affairs? Joint answer to Written Questions E-1807/98 and E-1946/98 given by Mr Flynn on behalf of the Commission (3 September 1998) Measure 1. 1c of the operational programme for (cid:145)Education and initial training(cid:146) › which was approved by the programme(cid:146)s monitoring committee in May 1996 › pertains to the establishment and operation of European language centres (ELC) in Greece. The initial planning referred to the establishment of 33 ELCs which should have been put into operation progressively starting in 1997. However, because of numerous problems encountered during the implementation (e. g. lack of a suitable institutional framework, absence of a body responsible for the establishment and operation of the ELCs), the measure never got off the ground. Therefore, the ministry of education intends to propose a drastic reduction of the measure. As the ELCs are not yet operational, the issue of procedures for awarding language proficiency certificates has not been addressed


title: Komission asetus (EY) N:o 1220/98, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1998, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 12. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 167/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1220/98, annettu 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, kauran enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), ottaa huomioon viljoja koskevasta erityisest(cid:132) interventio- toimenpiteest(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syys- kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1773/ 97 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1193/98 (6), ja erityisesti sen 8 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruot- sista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1773/97, voi noudattaen toimitettujen tietojen perusteella asetuksen (EY) N:o 1773/97 8 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) ja komissio asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1773/97 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 5. –11. kes(cid:132)kuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana toimitet- tujen tarjousten osalta kauran enimm(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 49,25 ecua tonnia kohti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 250, 13. 9. 1997, s. 1 (6) EYVL L 165, 10. 6. 1998, s. 10


title: Einkommen des Sektors landwirtschaftliche Haushalte : Bericht 1997.,Income of the agricultural households sector : 1997 report.,Revenu du secteur des ménages agricoles : rapport 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
farmers' income
household income
statistics


title: 98/444/ΕΚ: Απόφαση αριθ. 169 της 11ης Ιουνίου 1998 της διοικητικής επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων για την κοινωνική ασφάλιση των διακινουμένων εργαζομένων σχετικά με τον τρόπο λειτουργίας και την σύνθεση της τεχνικής επιτροπής για την επεξεργασία δεδομένων της διοικητικής επιτροπής για την κοινωνική ασφάλεια των διακινουμένων εργαζομένων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
exchange of information
migrant worker
social security
social-security benefit
telematics

text: L 195/46 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 11. 7. 98 APOVASG aqih. 169 tgr 11gr Ioum˜iou 1998 swetij ˜a le tom tq ˜opo keitouqc˜iar jai tgm s ˜umhesg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr cia tgm epeneqca- s˜ia dedol ˜emym tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr cia tgm joimymij ˜g asv ˜akeia tym diajimoul ˜emym eqcafol ˜emym (Je˜ilemo pou paqousi ˜afei emdiav ˜eqom cia tom EOW) (98/444/EJ) G DIOIJGTIJG EPITQOPG CIA TGM JOIMYMIJG ASVAKEIA TYM DIAJIMOULEMYM EQCAFOLEMYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: to ˜aqhqo 81 stoiwe˜io d) tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1408/71, s ˜ulvyma le to opo˜io g dioi- jgtij ˜g epitqop ˜g pqo ˜acei jai amapt ˜ussei tgm sumeqcas˜ia letan ˜u tym jqat ˜ym lek ˜ym ejsuc- wqom˜ifomtar tir diadijas˜ier cia tgm amtakkac ˜g pkgqovoqi ˜ym, eidij ˜oteqa l ˜esy pqosaqloc ˜gr tgr qo ˜gr tym pkgqovoqi ˜ym letan ˜u tym voq ˜eym stir tgkelatij ˜er amtakkac ˜er, kalb ˜amomtar up ˜oxg tgm am ˜aptung tgr epeneqcas˜iar dedol ˜emym se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor le st ˜owo tgm epit ˜a- wumsg tgr woq ˜gcgsgr tym paqow ˜ym, to ˜aqhqo 117c paq ˜acqavor 1 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 574/72, s ˜ulvyma le to opo˜io g dioijgtij ˜g epitqop ˜g sust ˜gmei jai jahoq˜ifei tom tq ˜opo keitouqc˜iar jai tgm s ˜umhesg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr, g opo˜ia s ˜ulvyma le ta ˜aqhqa 117, 117a jai 117b, sumt ˜assei ejh ˜eseir jai diatup ˜ymei aitiokocgl ˜emg cm ˜ylg pqim ap ˜o tg k ˜gxg apov ˜aseym, APOVASIFEI: ˜Aqhqo 1 1. G dioijgtij ˜g epitqop ˜g cia tgm joimymij ˜g asv ˜akeia tym diajimoul ˜emym eqcafol ˜emym sust ˜gmei tewmij ˜g epitqop ˜g cia tgm epeneqcas˜ia dedol ˜emym, pou pqobk ˜epetai sto ˜aqhqo 117c paq ˜acqavor 1 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 574/72, tgm apojako ˜ulemg sto en ˜gr «tewmij ˜g epitqop ˜g». 2. G tewmij ˜g epitqop ˜g ˜ewei ta jah ˜gjomta, pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 117c paq ˜acqavor 2 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 574/72. 3. G stqatgcij ˜g emtok ˜g, ˜osom avoq ˜a sta eidij ˜a jah ˜gjomta tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr oq˜ife- tai ap ˜o tg dioijgtij ˜g epitqop ˜g cia tgm joimymij ˜g asv ˜akeia tym diajimoul ˜emym eqcafo- l ˜emym, g opo˜ia lpoqe˜i ma tqopopoie˜i tgm emtok ˜g aut ˜g, ˜opote to ˜uto jq˜imetai amacja˜io. ˜Aqhqo 2 ˜opou wqei ˜afetai, G tewmij ˜g epitqop ˜g ecjq˜imei tir ejh ˜eseir jai tir aitiokocgl ˜emer cm ˜yler tgr, b ˜asei tewmij ˜ym eccq ˜avym jai leket ˜ym. Lpoqe˜i ma fgt ˜gsei ap ˜o tir ehmij ˜er dioij ˜gseir j ˜ahe e ˜ukocg pkgqovoq˜ia, tgm opo˜ia jq˜imei amacja˜ia cia tgm die ˜uqumsg tym hel ˜atym, pou upob ˜ak- komtai s’ aut ˜gm pqor en ˜etasg. ˜Aqhqo 3 1. G tewmij ˜g epitqop ˜g apoteke˜itai ap ˜o d ˜uo l ˜ekg ej ˜astou jq ˜atour l ˜ekour, to ˜ema ap ˜o ta opo˜ia oq˜ifetai yr tajtij ˜o jai to ˜akko yr amapkgqylatij ˜o. Ta om ˜olata tym lek ˜ym pou oq˜ifomtai ap ˜o ˜ejasto jq ˜ator l ˜ekor, ha joimopoio ˜umtai stom cemij ˜o cqallat ˜ea tgr dioijgti- j ˜gr epitqop ˜gr ap ˜o tom jubeqmgtij ˜o ejpq ˜osypo tou jq ˜atour l ˜ekour stg dioijgtij ˜g epitqop ˜g. 2. Oi ejh ˜eseir jai oi aitiokocgl ˜emer cm ˜yler ecjq˜imomtai le apk ˜g pkeioxgv˜ia tym paq ˜o- mtym lek ˜ym. J ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor ˜ewei l˜ia x ˜gvo, aut ˜gm tou tajtijo ˜u l ˜ekour jai jat ˜a tgm apous˜ia tou tou amapkgqylatijo ˜u. Oi ejh ˜eseir ˜g oi aitiokocgl ˜emer cm ˜yler tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr pq ˜epei ma amav ˜eqoum, jat ˜a p ˜osom ecjq˜ihgjam ol ˜ovyma ˜g le apk ˜g pkeioxgv˜ia. Pq ˜epei ep˜isgr ma amav ˜eqoum ta sulpeq ˜aslata ˜g tir epivuk ˜aneir tgr leioxgv˜iar, pou tuw ˜om up ˜aqwei. Oi ejh ˜eseir jai oi aitiokocgl ˜emer cm ˜yler e˜imai t ˜ote l ˜omom ˜ecjuqer, ˜otam ˜ewoum ecjqihe˜i paqous˜ia touk ˜awistom d ˜ydeja lek ˜ym. 11. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 195/47 3. O ejpq ˜osypor tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym ˜g to pq ˜osypo pou oq˜ifei o ˜idior ˜ewei sulboukeutij ˜er aqlodi ˜otgter sta pka˜isia tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr. ˜Aqhqo 4 Jah ˜gjomta pqo ˜edqou tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr amakalb ˜amei am ˜a en ˜algmo e˜ite o tajtij ˜or e˜ite ˜akkor oqif ˜olemor up ˜akkgkor tou jq ˜atour tou opo˜iou o ejpq ˜osypor stg dioijgtij ˜g epitqop ˜g asje˜i tgm pqoedq˜ia tgr em k ˜ocy Epitqop ˜gr cia tgm ˜idia peq˜iodo. O pq ˜oedqor tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr upob ˜akkei ˜ejhesg swetij ˜a le tir dqastgqi ˜otgt ˜er tgr, ˜opote to apait ˜gsei o pq ˜oe- dqor tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr. ˜Aqhqo 5 Jat’ ena˜iqesg, g tewmij ˜g epitqop ˜g lpoqe˜i ma pqote˜imei tgm sucjq ˜otgsg ad hoc ol ˜adym eqca- s˜iar cia tgm en ˜etasg eidij ˜ym hel ˜atym. G swetij ˜g pq ˜otasg peqicq ˜avei tir em ˜eqceier, pou pq ˜epei ma ukopoigho ˜um, to wqomodi ˜acqalla okojk ˜gqysgr jai tir wqglatodotij ˜er sum ˜epei ˜er tour. G pq ˜otasg upob ˜akketai stg dioijgtij ˜g epitqop ˜g, g opo˜ia apovas˜ifei, jat ˜a p ˜osom e˜imai amacja˜ia g sucjq ˜otgsg tgr em k ˜ocy ad hoc ol ˜adar. G cqallate˜ia tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr pqoetoil ˜afei jai oqcam ˜ymei tir sumedqi ˜aseir tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr jai sumt ˜assei ta pqajtij ˜a. ˜Aqhqo 6 ˜Aqhqo 7 G tewmij ˜g epitqop ˜g upob ˜akkei pqor ˜ecjqisg stg dioijgtij ˜g epitqop ˜g keptoleq ˜er pq ˜ocqalla eqcas˜iar, pou jataqt˜ifetai s ˜ulvyma le tg stqatgcij ˜g emtok ˜g. G tewmij ˜g epitqop ˜g upob ˜ak- kei ep˜isgr etgs˜iyr stg dioijgtij ˜g epitqop ˜g ˜ejhesg swetij ˜a le tir dqastgqi ˜otgt ˜er tgr jai ta apotek ˜eslat ˜a tour se sw ˜esg le to pq ˜ocqalla eqcas˜iar jah ˜yr jai tuw ˜om pqot ˜aseir cia tgm tqopopo˜igs ˜g tou. ˜Aqhqo 8 J ˜ahe pqoteim ˜olemg dqastgqi ˜otgta tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr, pou sumep ˜acetai dap ˜amer, pou epibaq ˜umoum tgm Epitqop ˜g tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym, pq ˜epei ma ecjq˜imetai ap ˜o tom ejpq ˜osypo tou heslijo ˜u auto ˜u oqc ˜amou. ˜Aqhqo 9 To ckyssij ˜o jahest ˜yr tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr e˜imai aut ˜o pou oq˜ifetai ap ˜o tom jamomisl ˜o aqih. 1 tou Sulbouk˜iou, tgr 15gr Apqik˜iou 1958, ˜opyr tqopopoi ˜ghgje ap ˜o to paq ˜aqtgla I tgr pq ˜angr peq˜i tym ˜oqym pqosw ˜yqgsgr jai tym pqosaqloc ˜ym tym sumhgj ˜ym tou ˜etour 1972, to paq ˜aqtgla I tgr pq ˜angr peq˜i tym ˜oqym pqosw ˜yqgsgr tgr Ekkgmij ˜gr Dglojqat˜iar jai tym pqosaqloc ˜ym tym sumhgj ˜ym tou ˜etour 1979, to paq ˜aqtgla I tgr pq ˜angr peq˜i tym ˜oqym pqosw ˜yqgsgr tou Basike˜iou tgr Ispam˜iar jai tgr Poqtocakij ˜gr Dglojqat˜iar jai tym pqosaqloc ˜ym tym sumhgj ˜ym tou ˜etour 1985 jai to paq ˜aqtgla I tgr pq ˜angr peq˜i tym ˜oqym pqosw ˜yqgsgr tgr Dglojqat˜iar tgr Austq˜iar, tgr Dglojqat˜iar tgr Vimkamd˜iar jai tou Basi- ke˜iou tgr Sougd˜iar, jah ˜yr jai tym pqosaqloc ˜ym tym sumhgj ˜ym tym et ˜ym 1994 jai 1995. Oi sulpkgqylatijo˜i jam ˜omer pou amav ˜eqomtai sto sumgll ˜emo paq ˜aqtgla, tucw ˜amoum ep˜isgr evaqloc ˜gr ap ˜o tgm tewmij ˜g epitqop ˜g. ˜Aqhqo 10 G paqo ˜usa ap ˜ovasg dglosie ˜uetai stgm Ep˜isglgEvgleq˜idatymEuqypaˇij˜ymJoimot˜gtym. Aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm 1g Iouk˜iou 1998. ˜Aqhqo 11 Peter CLEASBY O pq˜oedqor tgr dioijgtij˜gr epitqop˜gr L 195/48 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 11. 7. 98 PAQAQTGLA Sulpkgqylatij ˜er diat ˜aneir cia tgm tewmij ˜g epitqop ˜g 1. SULLETOWG STIS SUMEDQIASEIS a) Am o em emeqce˜ia pq ˜oedqor jyk ˜uetai ma sullet ˜aswei se sumedq˜iasg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr, tgm pqoedq˜ia tgr ˜emar ap ˜o tour koipo ˜ur oqish ˜emter ap ˜o to jq ˜ator tou upakk ˜gkour. sumedq˜iasgr asje˜i b) Ta l ˜ekg lpoqo ˜um ma sumode ˜uomtai stir sumedqi ˜aseir tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr ap ˜o ˜emam ˜g peqiss ˜oteqour elpei- qocm ˜ylomer, e ˜am to ˜uto e˜imai amacja˜io k ˜ocy tgr v ˜usgr tym hel ˜atym, pou pq ˜ojeitai ma enetasho ˜um. J ˜ahe amti- pqosype˜ia dem d ˜umatai, jat ˜a jam ˜oma, ma peqikalb ˜amei peqiss ˜oteqa ap ˜o t ˜esseqa ˜atola. c) O cemij ˜or cqallat ˜ear tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr ˜g, se peq˜iptysg jyk ˜ulator, ˜ema l ˜ekor tgr cqallate˜iar, pou oq˜ifei o ˜idior, sullet ˜ewei se ˜oker tir sumedqi ˜aseir tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr jai tym ad-hoc ol ˜adym eqcas˜iar. Lpoqe˜i ma sumode ˜uetai ap ˜o l ˜ekg tgr cqallate˜iar, ta opo˜ia oq˜ifei o cemij ˜or cqallat ˜ear. d) O ejpq ˜osypor tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym ˜g ˜ema pq ˜osypo, pou oq˜ifei o ˜idior, lpoqe˜i ma paqeuq˜isjetai se j ˜ahe sumedq˜iasg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr ˜g tym ad-hoc ol ˜adym eqcas˜iar jai lpoqe˜i ma sumo- de ˜uetai ap ˜o pq ˜osypo, pou oq˜ifei o ˜idior. Stir sumedqi ˜aseir aut ˜er lpoqo ˜um epipk ˜eom ma sullet ˜aswoum ejpq ˜o- sypoi ˜akkym Cemij ˜ym Dieuh ˜umseym tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym, ev ˜osom to pqor suf ˜gtgsg h ˜ela tir avoq ˜a. 2. XGVOVOQIA a) ˜Otam to tajtij ˜o l ˜ekor tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr asje˜i jah ˜gjomta pqo ˜edqou, lpoqe˜i ma xgv˜isei amt’ auto ˜u o amapkgqyt ˜gr tou. b) G xgvovoq˜ia kalb ˜amei w ˜yqa omolastij ˜a le akvabgtij ˜g seiq ˜a, aqw˜ifomtar ap ˜o tg w ˜yqa, pou ajokouhe˜i eje˜img tgr opo˜iar o amtipq ˜osypor pqoedqe ˜uei tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr. c) J ˜ahe l ˜ekor pou e˜imai paq ˜om jat ˜a tg h ˜esg liar pq ˜otasgr se xgvovoq˜ia, jai ap ˜ewei aut ˜gr, jake˜itai ap ˜o tom pq ˜oedqo, let ˜a tgm omolastij ˜g pq ˜osjkgsg, ma jatast ˜gsei cmyst ˜a, e ˜am to epihule˜i, ta a˜itia tgr apow ˜gr tou. d) E ˜am ap ˜ewei g pkeioxgv˜ia tym paq ˜omtym lek ˜ym, g pq ˜otasg, pou upob ˜akketai se xgvovoq˜ia, heyqe˜itai, ˜oti dem ek ˜gvhg up ˜oxg. 3. GLEQGSIA DIATANG a) G pqosyqim ˜g gleq ˜gsia di ˜atang j ˜ahe sumedq˜iasgr tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr dialoqv ˜ymetai ap ˜o tom cemij ˜o cqallat ˜ea tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr, let ˜a ap ˜o sumemm ˜ogsg le tom pq ˜oedqo tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr jai tom ejpq ˜osypo tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym. Pqim ap ˜o opoiad ˜gpote pq ˜otasg cia tgm eccqav ˜g em ˜or h ˜elator stgm gleqgs˜ia di ˜atang, o cemij ˜or cqallat ˜ear lpoqe˜i, ˜opou to ˜uto jq˜imetai apaqa˜itgto, ma fgt ˜g- sei ap ˜o tir emdiaveq ˜olemer amtipqosype˜ier ma tou jatast ˜gsoum eccq ˜avyr cmyst ˜g tg cm ˜ylg tour swetij ˜a le to pqoteim ˜olemo h ˜ela. b) G pqosyqim ˜g gleq ˜gsia di ˜atang peqikalb ˜amei jat’ aqw ˜gm h ˜elata, cia ta opo˜ia touk ˜awistom e˜ijosi eqc ˜asiler gl ˜eqer pqim ap ˜o tgm ˜emaqng tgr sumedq˜iasgr ˜ewei upobkghe˜i swetij ˜o a˜itgla ap ˜o l ˜ekor ˜g tom ejpq ˜osypo tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym jai, ˜ewei paqakgvhe˜i ap ˜o tg cqallate˜ia tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr swetij ˜o up ˜olmgla. ˜opou to ˜uto apaite˜itai, c) G pqosyqim ˜g gleq ˜gsia di ˜atang apost ˜ekketai sta l ˜ekg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr, stom ejpq ˜osypo tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym jai sta pq ˜osypa, pou amal ˜emetai ma sullet ˜aswoum stg sumedq˜iasg, touk ˜awistom d ˜eja eqc ˜asiler gl ˜eqer pqim ap ˜o tgm ˜emaqng tgr sumedq˜iasgr. Ta ˜eccqava, pou amav ˜eqomtai sta h ˜elata tgr gleq ˜gsiar di ˜atangr, pq ˜epei ma apost ˜ekkomtai l ˜okir e˜imai diah ˜esila. d) Jat ˜a tgm ˜emaqng j ˜ahe sumedq˜iasgr g tewmij ˜g epitqop ˜g ecjq˜imei tgm gleq ˜gsia di ˜atang. Apaite˜itai olovym˜ia tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr cia tgm eccqav ˜g stgm gleq ˜gsia di ˜atang ˜akkou h ˜elator ejt ˜or aut ˜ym pou peqikalb ˜a- momtai stgm pqosyqim ˜g gleq ˜gsia di ˜atang. Ejt ˜or ap ˜o epe˜icouser peqipt ˜yseir, ta l ˜ekg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr lpoqo ˜um ma epivuk ˜assomtai yr pqor tgm oqistij ˜g tour h ˜esg l ˜ewqi tgm ep ˜olemg sumedq˜iasg, ˜osom avoq ˜a sta h ˜elata, pou e˜imai eccecqall ˜ema stgm pqosyqim ˜g gleq ˜gsia di ˜atang, cia ta opo˜ia dem ˜ekabam ta swetij ˜a ˜eccqava stg ck ˜yssa tour p ˜emte eqc ˜asiler gl ˜eqer pqim ap ˜o tgm ˜emaqng tgr sumedq˜iasgr. 4. AD HOC OLADES EQCASIAS a) Oi ad-hoc ol ˜ader eqcas˜iar teko ˜um up ˜o tgm pqoedq˜ia em ˜or elpeiqocm ˜yloma, pou oq˜ifetai ap ˜o tom pq ˜oedqo tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr let ˜a ap ˜o summem ˜ogsg le tom ejpq ˜osypo tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym, ˜g, ekke˜ixei auto ˜u, em ˜or elpeiqocm ˜yloma ap ˜o to jq ˜ator tou opo˜iou o ejpq ˜osypor asje˜i jah ˜gjomta pqo ˜edqou tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr. 11. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 195/49 b) O pq ˜oedqor tgr ad-hoc ol ˜adar eqcas˜iar jake˜itai stgm sumedq˜iasg tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr, jat ˜a tg di ˜aqjeia tgr opo˜iar enet ˜afetai g ˜ejhesg tgr ol ˜adar. 5. DIOIJGTIJA HELATA a) O pq ˜oedqor tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr lpoqe˜i ma d˜idei stom cemij ˜o cqallat ˜ea tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr j ˜ahe odgc˜ia cia tgm dienacyc ˜g tym sumedqi ˜aseym jai tgm ejt ˜ekesg tym eqcasi ˜ym pou am ˜acomtai stir aqlodi ˜otgter tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr. b) G tewmij ˜g epitqop ˜g sucjake˜itai let ˜a ap ˜o pq ˜osjkgsg, g opo˜ia apost ˜ekketai ap ˜o tom cemij ˜o cqallat ˜ea tgr dioijgtij ˜gr epitqop ˜gr, let ˜a ap ˜o summem ˜ogsg le tom pq ˜oedqo tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr sta l ˜ekg jai stom ejpq ˜o- sypo tgr Epitqop ˜gr tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym d ˜eja eqc ˜asiler gl ˜eqer pqim ap ˜o tg sumedq˜iasg. c) Cia j ˜ahe sumedq˜iasg tgqo ˜umtai pqajtij ˜a, ta opo˜ia upob ˜akkomtai pqor ˜ecjqisg jat’ aqw ˜gm jat ˜a tgm pqosew ˜g sumedq˜iasg. d) O pq ˜oedqor upocq ˜avei ta ˜eccqava tgr tewmij ˜gr epitqop ˜gr


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1784/98 van Concepció FERRER aan de Commissie. De situatie in Bosnië-Herzegovina

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
access to education
anti-discriminatory measure
ethnic discrimination
ethnic group
peacekeeping
special education
teacher
teaching curriculum
war


title: WRITTEN QUESTION No. 1791/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Social dialogue and police measures

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: C 50/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 2. 1999 exponering f(cid:246)r icke-joniserande elektromagnetisk str(cid:229)lning. Dessutom har kommissionen nu lagt ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets rekommendation om begr(cid:228)nsning av befolkningens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt 0 Hertz (Hz) - 300 Gigahertz (GHz) (7). (1) EGT C 102, 3. 4. 1998. (2) EGT C 373, 9. 12. 1997. (3) EGT C 173, 17. 6. 1996. (4) EGT C 60, 26. 2. 1997. (5) EGT C 356, 25. 11. 1996. (6) EGT C 77, 18. 3. 1993. (7) KOM(98) 268 slutlig. (1999/C 50/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-1791/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (11 juni 1998) Ang(cid:229)ende: Den sociala dialogen och polisi(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder Kommissionsledamot Flynn svarade mig (den 19 januari 1998) mycket artigt p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga nr 3605/97 (1) och p(cid:229)pekade bland annat att dialogen (cid:148)mellan arbetsmarknadens parter (cid:228)r ett kraftfullt redskap f(cid:246)r att f(cid:246)r(cid:228)ndra de ekonomiska och sociala f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Den har blivit en av de viktigaste grundstenarna i v(cid:229)r samh(cid:228)llsmodell(cid:148). I samma svar konstaterar han p(cid:229) ett annat st(cid:228)lle att vid (cid:148)till(cid:228)mpningen av de riktlinjer som beslutades i Luxemburg skall arbetsmarknadens parter knytas n(cid:228)ra till varje steg i processen(cid:148), n(cid:229)got som syftar till att skapa socialt samf(cid:246)rst(cid:229)nd. Den grekiska regeringen har v(cid:228)grat att f(cid:246)ra en dialog med arbetstagarna i samband med f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Ioniki Trapeza ((cid:148)Joniska banken(cid:148), dotterbolag till aff(cid:228)rsbanken Emboriki Trapeza). I st(cid:228)llet motsatte sig regeringen principen om social dialog d(cid:229) den, den 24 maj 1998 i Pireus, s(cid:228)nde ut polisstyrkor mot bankens anst(cid:228)llda. I st(cid:228)llet f(cid:246)r dialog valde man allts(cid:229) en (cid:246)ppen brytning med arbetstagarna. Jag (cid:246)nskar h(cid:246)ra Europeiska kommissionens officiella st(cid:228)llningstagande till denna (cid:246)verraskande (cid:229)tg(cid:228)rd fr(cid:229)n den grekiska regeringens sida, en (cid:229)tg(cid:228)rd som fullst(cid:228)ndigt strider mot de f(cid:246)rpliktelser som ing(cid:229)tts inom ramen f(cid:246)r EU i anslutning till den sociala dialogen. (1) EGT C 174, 8. 6. 1998, s. 85. Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 juli 1998) Kommissionen har till uppgift att fr(cid:228)mja den sociala dialogen p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Befogenheten fastst(cid:228)lls i artikel 118b i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 3 i avtalet om socialpolitik. Kommissionen har ocks(cid:229) lagt fram ett stort antal f(cid:246)rslag som syftar till att ge stadgan om arbetstagares grundl(cid:228)ggande sociala r(cid:228)ttigheter ett konkret inneh(cid:229)ll. Kommissionen anser t. ex. att information till och samr(cid:229)d med arbetstagare utg(cid:246)r en v(cid:228)sentlig del av en i Europa vitt spridd kultur n(cid:228)r det g(cid:228)ller arbetsmarknadsrelationer. Den modell f(cid:246)r arbetsmarknadsrelationer som kommissionen har till uppgift att fr(cid:228)mja p(cid:229) eurpeisk niv(cid:229) (cid:228)r inspirerad av ett syns(cid:228)tt grundat p(cid:229) dialog och partnerskap. De faktiska omst(cid:228)ndigheter som parlamentsledamoten tar upp g(cid:228)ller en arbetsmarknadskonflikt p(cid:229) nationell niv(cid:229), f(cid:246)r vilken endast medlemsstaten (cid:228)r ansvarig. Det tillkommer s(cid:229)ledes inte kommissionen att bed(cid:246)ma nationell praxis p(cid:229) detta omr(cid:229)de