title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/37/EK (1998. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
machinery
product safety
safety standard

formats: html pdf print

text: 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31998L0037 23. 7. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 349 L 207/1 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 98/37/EK (1998. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. a pantu, (5) tā kā dalībvalstis atbild par cilvēku, īpaši strādājošo, kā arī vajadzības gadījumā par mājdzīvnieku, veselību un drošī- bu un par preču drošību to teritorijā sakarā ar mašīnu lietošanas radīto apdraudējumu; ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (1), saskaņā ar Līguma (2) 189. b pantā izklāstīto procedūru, (1) kā gada 14. Padomes 1989. tā jūnija Direktīva 89/392/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attie- cībā uz mašīnām (3) tā kā skaidrības un praktiskuma labad minētā direktīva būtu jākonsolidē; ir bieži un būtiski grozīta; (2) tā kā iekšējais tirgus ir telpa bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite; (3) tā kā mašīnbūve ir nozīmīga mehānikas daļa un viens no Kopienas ekonomikas galvenajiem balstiem; (4) tā kā mašīnu lietošanas tieši izraisīto nelaimes gadījumu lielā skaita dēļ radušās sociālās izmaksas var samazināt, izstrādājot patiesi drošus mašīnu projektus un konstrukci- jas un veicot pareizu to uzstādījumu un apkopi; (1) OV C 133, 28. 4. 1997. , 6. lpp. (2) Eiropas Parlamenta 1997. gada 17. septembra Atzinums (OV C 304, 6. 10. 1997. , 79. lpp. ), Padomes 1998. gada 24. marta Kopējā nostāja (OV C 161, 27. 5. 1998. , 54. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 30. aprīļa Lēmums (OV C 152, 18. 5. 1998. ). Padomes 1998. gada 25. maija Lēmums. (3) OV L 183, 29. 6. 1989. , 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30. 8. 1993. , 1. lpp. ). (6) (7) tā kā dalībvalstīs nelaimes gadījumu profilaksi reglamentē dažādas tiesību sistēmas; tā kā attiecīgie obligātie noteiku- mi, ko bieži papildina de facto obligātas tehniskās specifi- kācijas un/vai brīvprātīgi standarti, neizbēgami nerada atšķirības veselības un drošības līmeņu ziņā, tomēr sakarā ar to būtiskām atšķirībām rada šķēršļus tirdzniecī- tā kā turklāt uz mašīnām attiecināmās bai Kopienā; atbilstības sistēmas ievērojami atšķiras; sertifikācijas un valsts sertifikācijas ieviesti jātuvina, tā kā esošie valstu veselības aizsardzības un drošības noteikumi, kas paredz aizsardzību pret mašīnu radītiem apdraudējumiem, lai nodrošinātu mašīnu brīvu apriti tirgū, nepazeminot dalībvalstīs pamatoti pieņemto tā kā šīs direktīvas noteikumiem, kas drošības līmeni; attiecas uz mašīnu projektiem un uzbūvi, ir būtiska nozīme drošākas darba vides izveidē, tos papildina kon- krēti noteikumi, kas attiecas uz noteiktiem apdraudēju- miem, kam darba laikā var būt pakļauti strādājošie, kā arī noteikumi, kas pamatojas uz strādājošo drošības organi- zāciju darba vidē; (8) tā kā Kopienas tiesības to pašreizējā formā, atkāpjoties no viena Kopienas pamatnoteikuma, proti, preču brīvas apri- tes, paredz, ka šķēršļi brīvai kustībai Kopienā, ko rada atšķirības valstu tiesību aktos, kuri attiecas uz preču jāpieņem, ciktāl attiecīgos noteikumus piedāvāšanu tirgū, var atzīt par vajadzīgiem, lai nodrošinātu atbilstību obli- gātajām prasībām; 350 (9) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. tā kā Eiropas Padomes 1985. gada jūnijā apstiprinātās Baltās grāmatas 65. un 68. punkts, kas attiecas uz iekšējā tirgus izveidi, paredz jaunu pieeju normatīvo aktu saska- ņošanai; tā kā sakarā ar to tiesību aktu saskaņošanai šajā gadījumā jāaprobežojas ar to prasību saskaņošanu, kuras ir vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību uz mašīnām attie- cināmajām obligātajām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām; tā kā šīs prasības ir svarīgas, tām jāaizstāj attiecīgie valstu noteikumi; (16) tā kā jānodrošina ne tikai ar “CE” zīmi marķētu un ar EK atbilstības sertifikātu sertificētu mašīnu brīva aprite un nodošana ekspluatācijā, bet arī ar “CE” zīmi nemarķētu mašīnu brīva aprite, ja tās paredzētas iebūvēšanai citās mašīnās vai samontēšanai ar citām mašīnām tā, ka mon- tāžas iznākums ir sarežģīta instalācija; (10) tā kā dalībvalstu sasniegtā drošības līmeņa uzturēšana vai paaugstināšana ir viens no šīs direktīvas un būtiskajās prasībās izklāstītā drošības principa galvenajiem mērķiem; (17) (11) tā kā šīs direktīvas piemērošanas jomai jābalstās uz ter- mina “mašīnas” vispārīgu definīciju, lai nodrošinātu ražo- jumu tehnisko attīstību; tā kā sarežģītu instalāciju pilnvei- došana un ar to saistītie apdraudējumi pēc sava rakstura ir vienādi, un tāpēc to iekļaušana šajā direktīvā ir pama- tota; (12) jāattiecina arī uz drošības sastāvdaļām, tā kā noteikumi kuras piedāvā tirgū atsevišķi un kuru drošības funkciju deklarē ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis; tā kā šajā nolūkā šī direktīva nosaka tikai vispārīgi piemē- rojamas veselības aizsardzības un drošības būtiskās prasī- bas, ko papildina vairākas konkrētākas prasības, kas attie- cas uz noteiktu kategoriju mašīnām; tā kā mašīnu pro- jektu un konstrukcijas radīto apdraudējumu profilakses nolūkā standartus ir ieteicams saskaņot Eiropas līmenī, lai palīdzētu ražotājiem nodrošināt atbilstību šīm būtiska- jām prasībām un varētu pārbaudīt šo atbilstību; tā kā šos Eiropas līmenī saskaņotos standartus izstrādā privāttiesību subjekti, un tiem jāsaglabā neobligāts statuss; tā kā šajā nolūkā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (Cenelec) ir iestā- des, kas atzītas par kompetentām saskaņoto standartu pieņemšanā saskaņā ar Komisijas un šo divu iestāžu parakstītas sadarbības kas 1984. gada 13. novembrī; tā kā šīs direktīvas nozīmē saskaņoti standarti ir tehniska specifikācija (Eiropas stan- darti vai saskaņošanas dokuments), ko, saņemot no Ko- misijas saskaņā ar Direktīvas 83/189/EEK (1) noteikumiem un pamatojoties uz iepriekš minētajām vispārējām pamat- nostādnēm, pieņēmusi viena no šīm iestādēm vai tās abas; vispārējām vadlīnijām, (13) tā kā tirdzniecības izstādēs, izstādēs u. tml. jābūt iespējām izstādīt mašīnas, kas neatbilst šai direktīvai; tā kā ieintere- sētās puses tomēr būtu attiecīgi jāinformē par to, ka šīs mašīnas neatbilst direktīvai un tādā stāvoklī tās nevar pirkt; (18) tā kā uzskata par vajadzīgu labot lai nodrošinātu efektīvu un atbilstīgu darba devēju un darba ņēmēju ieguldījumu standartizācijā; tiesību sistēmu, (14) ja tās tā kā mašīnas var uzskatīt par drošām tikai tad, atbilst galvenajām veselības aizsardzības un drošības būti- skajām prasībām; tā kā šīs prasības jāpiemēro ar izpratni, ņemot vērā attiecīgās būvēšanas laika prasmes, tehniskās un ekonomiskās prasības; (19) tā kā dalībvalstu atbildība par drošību, veselības aizsardzī- bu un citiem aspektiem, uz kuriem to teritorijā attiecas būtiskās prasības, jānosaka drošības klauzulā, paredzot atbilstīgas Kopienas aizsargprocedūras; (15) tā kā šīs direktīvas nozīmē mašīnu nodošana ekspluatācijā var attiekties tikai uz pašu mašīnu lietošanu saskaņā ar ražotāja priekšrakstiem; tā kā tas neizslēdz no mašīnas neatkarīgu nosacījumu izstrādi ar noteikumu, ka tas ne- rada pārveidojumus, ko neparedz šī direktīva; (1) Padomes 1983. gada 28. marta Direktīva 83/189/EEK, ar ko nosaka procedūru informācijas sniegšanai tehnisko standartu un noteikumu jomā (OV L 109, 26. 4. 1983. , 8. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 96/139/EK (OV L 32, 10. 2. 1996. , 31. lpp. ). 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 351 (20) tā kā saskaņā ar dalībvalstu pašreizējo praksi ražotājiem būtu jāuzņemas atbildība par viņu ražoto mašīnu atbilstī- bas sertificēšanu; tā kā atbilstība saskaņotiem standartiem rada atbilstības prezumpciju saistībā ar attiecīgajām būti- skajām prasībām; tā kā vienīgi ražotāja kompetencē paliek izšķirt, vai viņa ražojumi jāpārbauda un jāsertificē trešajai personai; (21) tā kā noteiktu veidu mašīnām, kas ir ar paaugstinātu apdraudējuma pakāpi, vēlams piemērot stingrāku sertifikā- cijas procedūru; tā kā pieņemtā EK tipa pārbaudes proce- dūra neizslēdz iespēju, ka ražotājs izdod EK deklarāciju, nepiemērojot stingrākas prasības, tādas kā kvalitātes no- drošināšana, EK verifikācija vai EK uzraudzību; (22) svarīgi, lai pirms EK atbilstības deklarācijas tā kā ir izdošanas ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis sastāda tehnisko dokumentāciju; tā kā tomēr nav svarīgi, lai visa dokumentācija būtu pastāvīgi pieejama materiālā veidā, bet tai jābūt pieejamai pēc pieprasījuma; izstrādāti mašīnu ražošanā tā kā tajā nav jāiekļauj sīki lietojamo detaļu bloku rasējumi, ja tie nav vajadzīgi, lai novērtētu atbilstību drošības būtiskajām prasībām; (23) tā kā 1989. gada 15. jūnija Paziņojumā par vispārēju pieeju sertifikācijai un testēšanai (1) Komisija ieteica izstrā- dāt vispārējus noteikumus par vienotu “CE” atbilstības marķējuma noformējumu; tā kā 1989. gada 21. decembra Rezolūcijā par vispārēju pieeju atbilstības novērtēšanai (2) Padome attiecībā uz “CE” marķējuma lietošanu par vadošo principu apstiprināja tādas konsekventas pieejas pieņem- šanu kā šī; tā kā divi šajā nolūkā piemērojamie jaunās ir būtiskās prasības un atbilstības pieejas pamatelementi novērtēšanas procedūras; (24) tā kā jebkura saskaņā ar šo direktīvu pieņemta lēmuma adresāts jāinformē par lēmuma pieņemšanas iemesliem un viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. I NODAĻA DIREKTĪVAS DARBĪBAS JOMA, PIEDĀVĀŠANA TIRGŪ UN APRITES BRĪVĪBA 1. pants Šī direktīva attiecas uz mašīnām un nosaka veselības 1. aizsardzības un drošības būtiskās prasības, kas tām piemēroja- mas saskaņā ar I pielikumu. Tā attiecas arī uz drošības atsevišķi. sastāvdaļām, ko piedāvā tirgū 2. Šajā direktīvā: a) “mašīnas” ir — savienotu mezglu vai detaļu kopums, kurā vismaz viens ja attiecīgie spēka pievadi, ir savienoti jo īpaši kāda materiāla pārstrā- mezgls vai detaļa kustas, vadības ierīces un elektriskās ķēdes u. tml. konkrētam lietojumam, dei, apstrādei, pārvietošanai vai iepakošanai, — mašīnu kopums, kurā viena mērķa sasniegšanai mašīnas sakārto un vada tā, ka tās darbojas kā viens vesels, — maināma iekārta, ar ko maina mašīnas funkciju un ko piedāvā tirgū ar mērķi komplektēt ar mašīnu vai vairā- traktoru, komplektēšanu kām dažādām mašīnām, vai veicot pašam operatoram, ciktāl šī iekārta nav rezerves daļas vai instrumenti; b) “drošības sastāvdaļas” ir detaļas, kas nav maināmas iekārtas un ko ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis piedāvā tirgū, lai tās lietojot pildītu drošības funk- ciju, un kuru defekts vai darbības traucējumi apdraud per- sonu drošību vai veselību. 3. Šī direktīva neattiecas uz: — mašīnām, kuru vienīgā piedziņa ir tieši pielikts roku spēks, ja attiecīgo mašīnu nelieto kravu pacelšanai vai nolaišanai, (25) tā kā šī direktīva nedrīkst ietekmēt dalībvalstu saistības attiecībā uz VIII pielikuma B daļā minēto direktīvu trans- ponēšanas un piemērošanas termiņiem, — mašīnām, ko lieto medicīniskām vajadzībām tiešā kontaktā ar pacientiem, (1) OV C 231, 8. 9. 1989. , 3. lpp. un OV C 267, 19. 10. 1989. , 3. lpp. (2) OV C 10, 16. 1. 1990. , 1. lpp. — speciālu aprīkojumu, ko lieto tirgus laukumos un/vai atrak- ciju parkos, 352 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — tvaika katliem, rezervuāriem un spiedtvertnēm, — šahtās lietotajām pacelšanas ierīcēm, — mašīnām, kuras speciāli projektētas vai nodotas ekspluatā- cijā kodolenerģijas vajadzībām un kuru defekts var radīt radioaktivitātes noplūdi, — teātros lietotajām celtuvēm, — radioaktivitātes avotiem, kas ir mašīnas daļa, — šaujamieročiem, — benzīna, dīzeļdegvielas, viegli uzliesmojošu šķidrumu un bīstamu vielu glabāšanas tvertnēm un cauruļvadiem, — transportlīdzekļiem, t. i. , transportlīdzekļiem un to pieka- bēm, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai pa gaisu vai pa ceļiem, pa dzelzceļu vai ūdens ceļiem, kā arī trans- portlīdzekļiem, ciktāl tie paredzēti preču transportēšanai pa gaisu, pa valsts ceļiem vai dzelzceļu tīklu vai pa ūdeni. Šī direktīva attiecas uz transportlīdzekļiem, ko lieto minerālu ieguves rūpniecībā, — jūras kuģiem un pārvietojamiem atklātā jūrā strādājošiem iekārtām, kas atrodas uz tādiem kuģiem mezgliem, kā arī un pārvietojamiem atklātā jūrā strādājošiem mezgliem, — trošu ceļiem, to skaitā trošu dzelzceļiem, kas paredzēti sabiedriskai vai privātai cilvēku pārvadāšanai, — būvlaukumos lietotajām pacelšanas ierīcēm, kas paredzētas cilvēku vai cilvēku un kravas celšanai. Ja uz mašīnu vai drošības sastāvdaļu radītajiem apdraudē- 4. šī direktīva, pilnīgi vai daļēji jumiem, uz kuriem attiecas attiecas arī speciālās Kopienas direktīvas, sākoties speciālo di- rektīvu prasību īstenošanai, šī direktīva nav spēkā vai zaudē spēku attiecībā uz minētajām mašīnām vai drošības sastāvda- ļām. Ja ar mašīnām saistīto apdraudējumu avots ir elektrība, 5. uz tādām mašīnām attiecina tikai Direktīvu 73/23/EEK (2). 2. pants — lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, kā no- teikts Direktīvas 74/150/EEK (1) 1. panta 1. punktā, — mašīnām, kas speciāli projektētas un ražotas militārām vai policijas vajadzībām, Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, 1. lai no- drošinātu šajā direktīvā noteikto mašīnu un drošības sastāvdaļu piedāvāšanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā tikai ja, tās neapdraud cilvēku un pareizi uzstādot un ekspluatējot, attiecīgā gadījumā arī mājdzīvnieku veselību un drošību, kā arī neapdraud īpašuma drošību. tad, — liftiem, kas pastāvīgi apkalpo noteiktus ēku vai būvju līmeņus, vagonam pārvietojoties pa sliedēm, kas ir stingas, novietotas vairāk nekā 15 grādu leņķī attiecībā pret hori- zontāli un paredzētas i) cilvēku pārvadāšanai; ii) cilvēku pārvadāšanai un preču transportēšanai; iii) tikai preču transportēšanai, ja vagons ir pieejams, t. i. , cilvēks tajā var iekļūt bez grūtībām, un vagona iekšpusē iekšpusē esošam cilvēkam aizsniedzamā vietā ir vai vadības ierīces, — cilvēku pārvadāšanas līdzekļiem, kuros izmanto zobstieņu un zobratu sliedes, (1) Padomes 1974. gada 4. marta Direktīva 74/150/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaim- niecības riteņtraktoru tipa apstiprināšanu (OV L 84, 28. 3. 1974. , 10. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (OV L 1. 1. 1995. , 1. lpp. ). Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības, pienācīgi ievērojot 2. Līgumu, noteikt prasības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu cilvēku, un jo īpaši strādnieku aizsardzību minēto mašīnu vai drošības sastāvdaļu lietošanas laikā, pieņemot, ka tas nenozīmē, ka mašīnas vai drošības sastāvdaļas ir pārveido- tas tā, kā šajā direktīvā nav paredzēts. Tirdzniecības izstādēs, sastāvdaļu demonstrēšanai, izstādēs, skatēs u. tml. dalībvalstis 3. neliek šķēršļus šīs direktīvas noteikumiem neatbilstīgu mašīnu vai drošības ja par neatbilstību skaidri informē redzama zīme, kas turklāt norāda, ka tās nav paredzētas pārdošanai, kamēr ražotājs vai viņa Kopienā reģis- trēts pilnvarotais pārstāvis nebūs nodrošinājis atbilstību. De- monstrējumu laikā atbilstīgi veic pietiekamus drošības pasāku- mus, lai garantētu cilvēku aizsardzību. (2) Padomes 1973. gada 19. februāra Direktīva 73/23/EEK par dalīb- valstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektriskām ierīcēm, kas paredzētas (OV L 77, 26. 3. 1973. , 29. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direk- tīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30. 8. 1993. , 1. lpp. ). lietošanai noteiktās sprieguma robežās 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 353 3. pants minēto drošības un veselības aizsardzības būtisko prasību pa- reizai izpildei. Mašīnas un drošības sastāvdaļas, uz kurām attiecas šī direktīva, atbilst veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas izklāstītas I pielikumā. 4. pants Dalībvalstis to teritorijā neaizliedz, neierobežo un nekavē 1. šīs direktīvas prasībām atbilstīgu mašīnu un drošības sastāvdaļu piedāvāšanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā. Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo un nekavē mašīnu 2. piedāvāšanu tirgū, ja ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts piln- varotais pārstāvis saskaņā ar II pielikuma B punktu deklarē, ka tās ir paredzētas iebūvēšanai mašīnās vai samontēšanai ar citām mašīnām, lai ražotu mašīnas, uz kurām attiecas šī direktīva, izņemot gadījumus, kad iebūvēšanai vai samontēšanai pared- zētās mašīnas var funkcionēt patstāvīgi. “Maināmajai iekārtai”, 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē, visos gadījumos jābūt ar “CE” marķējumu un II pielikuma A punktā minēto EK atbilstības deklarāciju. Ja valsts standarts, transponējot saskaņotu standartu, uz 2. kuru Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām drošības būtiskajām prasībām, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražotās mašīnas vai drošī- bas sastāvdaļas atbilst attiecīgajām būtiskajām prasībām. Dalībvalstis publicē atsauces uz valsts standartiem, kuros trans- ponē saskaņotos standartus. Dalībvalstis nodrošina attiecīgu pasākumu veikšanu, 3. lai darba devējiem un darba ņēmējiem dotu iespēju valsts līmenī ietekmēt saskaņoto standartu sagatavošanu un novērošanu. 6. pants Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka 5. panta 2. punktā 1. minētie saskaņotie standarti tikai daļēji atbilst 3. pantā minēta- jām būtiskajām prasībām, Komisija vai attiecīgā dalībvalsts, iesniegumu, nodod jautājumu izskatīšanai saskaņā pamatojot ar Direktīvu 83/189/EEK izveidotajā komitejā. Komiteja neka- vējoties sniedz atzinumu. Dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai kavēt 1. panta 3. 2. punktā noteikto drošības sastāvdaļu piedāvāšanu tirgū, ja tām ir II pielikuma C punktā minētā ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja izdota EK atbilstības deklarācija. Saņemot komitejas atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par to, vai anulējamas publicētās atsauces uz šiem standartiem, kas minētas 5. panta 2. punktā. 5. pants Izveido pastāvīgu komiteju, kuras sastāvā ir dalībvalstu 2. iecelti pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Turpmāk uzskaitītos ražojumus dalībvalstis uzskata par to skaitā 1. atbilstīgiem visiem šīs direktīvas noteikumiem, II nodaļā noteiktajām atbilstības pārbaudes procedūrām: Pastāvīgā komiteja izstrādā savu reglamentu. — mašīnas, kurām ir “CE” marķējums un II pielikuma A punktā minētā EK atbilstības deklarācija, Jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šīs direktīvas īstenošanu un praktisku piemērošanu, var iesniegt pastāvīgajai komitejai sa- skaņā ar šādu procedūru: — drošības sastāvdaļas, kurām ir II pielikuma C punktā minētā EK atbilstības deklarācija. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības, ja vajadzīgs – balsojot. Ja nav saskaņotu standartu, dalībvalstis veic visus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, informētu ieinteresētās puses par esošajiem valsts tehniskajiem standartiem un notei- kumiem, ko uzskata par svarīgiem vai būtiskiem I pielikumā lai Atzinumu protokolē; turklāt katrai dalībvalstij lai tās nostāju protokolē. ir tiesības lūgt, 354 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Komisija ar vislielāko uzmanību ņem vērā komitejas sniegto atzinumu. Tā informē komiteju par to, kā ir ņemts vērā tās atzinums. Komisija nodrošina dalībvalstu informēšanu par šīs pro- 4. cedūras norisi un iznākumu. 7. pants II NODAĻA 1. Ja dalībvalsts konstatē, ka, lietojot ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS — mašīnas, kurām ir “CE” marķējums, vai — drošības sastāvdaļas, kurām ir EK atbilstības deklarācija, var apdraudēt cilvēku un attiecīgos gadījumos mājdzīvnieku un īpašuma drošību, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai tādas mašīnas vai drošības sastāvdaļas izņemtu no tirgus, aizliegtu to piedāvāšanu tirgū, nodošanu ekspluatācijā un lietošanu vai ierobežotu to brīvu apriti. 8. pants Lai apliecinātu, ka mašīnas vai drošības sastāvdaļas atbilst 1. šai direktīvai, ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvaro- tajam pārstāvim par visām ražotajām mašīnām un drošības sastāvdaļām pēc II pielikuma attiecīgi A vai C punktā dotā parauga jāsastāda EK atbilstības deklarācija. Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par visiem šādiem pasāku- miem, pamatojot tos un īpaši norādot, vai neatbilstību rada: Turklāt attiecībā uz atsevišķām mašīnām ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētiem pilnvarotajiem pārstāvjiem mašīnas jāmar- ķē ar “CE” zīmi. a) 3. pantā minēto būtisko prasību neizpilde; b) nepareiza 5. panta 2. punktā minēto standartu piemērošana; Pirms piedāvāšanas tirgū ražotājs vai viņa Kopienā reģis- 2. trēts pilnvarotais pārstāvis: c) pašu 5. panta 2. punktā minēto standartu nepilnības. a) sastāda V pielikumā paredzēto dokumentāciju, ja šīs mašīnas nav minētas IV pielikumā; Komisija nekavējoties konsultējas ar attiecīgajām pusēm. 2. Ja pēc šīm konsultācijām Komisija uzskata, ka pasākumi ir pamatoti, tā tūlīt par to informē dalībvalsti, kura šos pasāku- mus ir veikusi, un pārējās dalībvalstis. Ja pēc šīm konsultācijām Komisija uzskata, ka pasākumi ir nepamatoti, tā tūlīt par to informē dalībvalsti, kura šos pasākumus ir veikusi, kā arī ražotāju vai viņa Kopienā reģistrētu pilnvaroto pārstāvi. Ja 1. punktā minēto lēmumu nosaka standartu nepilnības un ja dalībvalsts, kura pieņēmusi lēmumu, nemaina savu nostāju, Komisija tūlīt informē komiteju, lai ierosinātu 6. panta 1. punk- tā minētās procedūras. b) iesniedz mašīnu paraugus VI pielikumā minētajai EK tipa pārbaudei, ja šīs mašīnas ir minētas IV pielikumā un ražo- tikai daļēji nodrošina to atbilstību tājs nenodrošina vai 5. panta 2. punktā minētajiem standartiem, vai arī, ja tādu standartu nav; c) ja mašīnas ir minētas IV pielikumā un ražotas saskaņā ar 5. panta 2. punktā minētajiem standartiem: 3. Ja — uz mašīnām, kuras neatbilst prasībām, ir “CE” marķējums, — drošības sastāvdaļai, kura neatbilst prasībām, ir EK atbilstī- bas deklarācija, — sastāda VI pielikumā minēto dokumentāciju un nosūta iestādei, kas pēc iespējas ātrāk paziņo to pilnvarotajai par dokumentācijas saņemšanu un glabā to, — iesniedz VI pielikumā minēto dokumentāciju pilnvarota- jai iestādei, kura pārbauda, vai 5. panta 2. punktā minē- ir pareizi piemēroti, un sastāda sertifikātu tie standarti par dokumentācijas piemērotību, kompetentā dalībvalsts attiecīgi vēršas pret marķētāju vai dekla- rācijas sastādītāju, to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. lai arī kas tas būtu, un par — iesniedz mašīnu paraugus VI pielikumā minētajai EK tipa pārbaudei. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 355 Ja piemēro šā panta 2. punkta c) apakšpunkta pirmo 3. ievilkumu, piemēro arī VI pielikuma 5. un 7. punkta pirmā teikuma noteikumus. traktoru, ja šīs daļas ir saderīgas un samontētās mašīnas katrai sastāvdaļai ir “CE” marķējums un EK atbilstības deklarācija. Ja piemēro šā panta 2. punkta c) apakšpunkta otro ievilkumu, piemēro arī VI pielikuma 5. , 6. un 7. punkta noteikumus. 9. pants Ja piemēro 2. punkta a) apakšpunktu un 2. punkta 4. c) apakšpunkta pirmo un otro ievilkumu, EK atbilstības dekla- rācija apliecina tikai atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām. apakšpunktu un 2. punkta Ja piemēro 2. punkta b) c) apakšpunkta trešo ievilkumu, EK atbilstības deklarācija aplie- cina atbilstību paraugam, kas iesniegts EK tipa pārbaudei. Uz drošības sastāvdaļām attiecas sertifikācijas procedūras, 5. ko saskaņā ar 2. , 3. un 4. punktu piemēro mašīnām. Turklāt laikā pilnvarotā iestāde pārliecinās par EK tipa pārbaudes drošības sastāvdaļas piemērotību ražotāja deklarētajai drošības funkcijai. 6. a) Ja uz mašīnām citos aspektos attiecas vēl citas direktīvas, kas arī paredz marķēšanu ar “CE” zīmi, tajā norāda, ka šīs mašīnas uzskata par atbilstīgām arī šo direktīvu noteikumiem. b) Ja viena vai vairākas no šīm direktīvām pārejas laikā ražotājam ļauj izvēlēties, kurus noteikumus piemērot, “CE” marķējums norāda uz atbilstību tikai ražotāja pie- mērotajām direktīvām. Šajā gadījumā konkrētas šo direk- tīvu prasības, kas publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, jāizklāsta direktīvās noteiktajos dokumentos, pa- ziņojumos vai instrukcijās, ko iekļauj šādu mašīnu pa- vaddokumentos. Ja ne ražotājs, ne viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais 7. pārstāvis nepilda saistības, ko uzliek 1. līdz 6. punkts, šīs saistības uzņemas jebkura persona, kas piedāvā mašīnas vai drošības sastāvdaļas tirgū Kopienā. Tādas pašas saistības uzņe- to dažādas mas izcelsmes daļas vai drošības sastāvdaļas, vai konstruē mašīnas vai drošības sastāvdaļas savām vajadzībām. jebkura persona, kas montē mašīnas vai Pienākumi, kas minēti 7. punktā, neattiecas uz personām, 8. kuras samontē 1. pantā minēto maināmo iekārtu ar mašīnu vai Dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par 1. apstiprinātajām iestādēm, kuras tās ir nozīmējušas 8. pantā minēto procedūru un speciālu uzdevumu veikšanai, un identi- fikācijas numuriem, ko tām iepriekš piešķīrusi Komisija. Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē pilnvaroto iestāžu un to identifikācijas numuru sarakstu, kā arī uzdevu- tās ir pilnvarotas. Komisija nodrošina šā mus, kuru izpildei saraksta atjaunināšanu. Šajā paziņojumā iekļaujamo iestāžu novērtēšanai dalīb- 2. Iestādes, valstis piemēro VII pielikumā noteiktos kritērijus. kuras atbilst attiecīgos saskaņotajos standartos noteiktajiem vērtēšanas kritērijiem, uzskata par minētajiem kritērijiem atbil- stīgām. Dalībvalstij, kas ir apstiprinājusi iestādi, paziņojums jāat- 3. ja tā konstatē, ka iestāde vairs neatbilst VII pielikumā sauc, minētajiem kritērijiem. Tā tūlīt par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. III NODAĻA “CE” MARĶĒJUMS 10. pants “CE” atbilstības marķējums sastāv no lielajiem sākumbur- 1. tiem “CE”. Lietojamā marķējuma forma parādīta III pielikumā. “CE” marķējums uz mašīnām ir skaidrs un redzamā vietā, 2. kā noteikts I pielikuma 1. 7. 3. iedaļā. 3. Mašīnas aizliegts marķēt ar “CE” marķējumam līdzīgiem marķējumiem, ko trešās personas var sajaukt ar “CE” marķē- jumu pēc nozīmes un formas. Uz mašīnām drīkst likt jebkuru citu marķējumu, ja tas nemazina “CE” marķējuma redzamību un salasāmību. 356 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Neskarot 7. pantu, 4. a) ja dalībvalsts konstatē, ka “CE” marķējums ir lietots nepa- matoti, ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja Kopienā pienā- kums ir nodrošināt preces atbilstību noteikumiem, kas attie- cas uz “CE” marķējumu, un izbeigt pārkāpumus saskaņā ar dalībvalsts nosacījumiem; b) ja neatbilstību nenovērš, dalībvalstij jāveic visi vajadzīgie pasākumi, ierobežotu vai aizliegtu attiecīgās preces pie- dāvāšanu tirgū vai nodrošinātu tās izņemšanu no tirgus saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru. lai IV NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 11. pants Jebkuru lēmumu, ko pieņem, ievērojot šo direktīvu, un kas ierobežo mašīnu vai drošības sastāvdaļu piedāvāšanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā, precīzi pamato. Par tādu lēmumu, cik iespējams, paziņo ieinteresētajai pusei, kuru vienlaikus ātri informē par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kādi tai ir pie- ejami saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par termiņiem, kas jāievēro attiecībā uz šādiem tiesiskās aiz- sardzības līdzekļiem. 12. pants Komisija veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu informā- ciju par visiem lēmumiem, kas attiecas uz šīs direktīvas izpildi. Līdz 1994. gada 1. janvārim Komisija izzina sakarā ar šo 2. direktīvu veicamās standartizācijas gaitu un ierosina attiecīgus pasākumus. 14. pants Ar šo ir atceltas VIII pielikuma A daļā minētās direktīvas, 1. neskarot dalībvalstu saistības attiecībā uz minēto direktīvu transponēšanas un piemērošanas termiņiem, kas noteikti VIII pielikuma B daļā. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm 2. uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar korelācijas tabulu, kas pievienota IX pielikumā. 15. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 16. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1998. gada 22. jūnijā 13. pants Dalībvalstis Komisijai dara zināmus to valsts tiesību aktu 1. noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs J. M. GIL-ROBLES Padomes vārdā – priekšsēdētājs J. CUNNINGHAM 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 357 I PIELIKUMS VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ MAŠĪNU UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU PROJEKTIEM UN UZBŪVI Šajā pielikumā “mašīnas” ir vai nu “mašīnas”, vai “drošības sastāvdaļas”, kas definētas 1. panta 2. punktā. IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES 1. 2. 3. Saistības, ko nosaka veselības aizsardzības un drošības būtiskās prasības, attiecīgo apdraudējumu, tās lietojot saskaņā ar ražotāja nosacījumiem. 1. 7. 4. iedaļas prasība attiecas uz visām mašīnām, uz kurām attiecas šī direktīva. ir spēkā tikai tad, ja mašīnas rada Jebkurā gadījumā 1. 1. 2. , 1. 7. 3. un Šajā direktīvā noteiktās veselības aizsardzības un drošības būtiskās prasības ir obligātas. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo stāvokli, var būt neiespējami sasniegt to izvirzītos mērķus. Tādā gadījumā mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai pēc iespējas tuvotos minētajiem mērķiem. Veselības aizsardzības un drošības būtiskās prasības klasificē pēc apdraudējumiem, uz kuriem tās attiecas. Mašīnas rada vairākus apdraudējumus, kuri šajā pielikumā var būt minēti vairāk nekā vienā nodaļā. Ražotāja pienākums ir novērtēt apdraudējumus, lai noteiktu, kuri attiecas uz viņa mašīnu; tad viņam minētā mašīna jāprojektē un jākonstruē, ņemot vērā šo vērtējumu. 1. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS 1. 1. Vispārīgi norādījumi 1. 1. 1. Definīcijas Šajā direktīvā: 1) “bīstama zona” ir jebkura zona mašīnas iekšienē un/vai ap mašīnu, kurā apdraudējumam pakļautas personas veselība vai drošība ir apdraudēta; 2) “apdraudējumam pakļauta persona” ir jebkura persona, kas pilnīgi vai daļēji atrodas bīstamā zonā; 3) “operators” ir persona vai personas, kurām ir dots uzdevums uzstādīt, darbināt, regulēt, apkopt, remontēt vai transportēt mašīnas. tīrīt, 1. 1. 2. Drošības integrācijas principi a) Mašīnas jākonstruē tā, lai tās būtu piemērotas to funkcijām un tās varētu regulēt un apkopt, nepakļaujot cilvēkus apdraudējumam, ja šīs darbības veic saskaņā ar ražotāja nosacījumiem. Pasākumi jāveic ar mērķi novērst jebkādu nelaimes gadījuma varbūtību visā iespējamā mašīnu kalpošanas laikā, ja nelaimes gadījuma varbūtību nosaka iespējamas ārkārtas situācijas. tostarp montāžas un demontāžas stadijā, pat b) Izvēloties vispiemērotākās metodes, ražotājam turpmāk noteiktajā kārtībā jāpiemēro šādi principi: — iespēju robežās novērst vai samazināt apdraudējumu (izstrādājot būtībā drošu mašīnas projektu un konstrukciju), — veikt vajadzīgos aizsargpasākumus, lai nodrošinātos pret apdraudējumiem, ko nevar novērst, — informēt lietotājus par nenovērstajiem apdraudējumiem, ko rada pieņemto aizsargpasākumu nepilnības, kā arī dot norādījumus par to, vai ir vajadzīgas īpašas mācības, kā arī norādīt jebkādu vajadzību lietot individuālos aizsarglīdzekļus. 358 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. c) Projektējot un konstruējot mašīnas un sastādot instrukcijas, ražotājam jāapsver ne tikai mašīnu lietošana paredzētajiem mērķiem, bet arī to lietošana citiem mērķiem, ko var paredzēt. Projektējot mašīnas, jānodrošina, ka tās nevar lietot neparedzētiem mērķiem, ja to lietošana tādiem mērķiem nav droša. Citos gadījumos instrukcijām jāvērš lietotāja uzmanība uz to, kā, vadoties pēc pieredzes, šīs mašīnas nevajadzētu lietot. d) Paredzētajiem lietošanas nosacījumiem līdz minimumam jāsamazina operatora diskomforts, nogurums un psiholoģiskā spriedze, ievērojot ergonomiskos principus. e) Projektējot un konstruējot mašīnas, ražotājam jāņem vērā operatora brīvības ierobežojumi, ko nosaka vajadzīgā vai paredzamā individuālo aizsarglīdzekļu (piemēram, apavu, cimdu u. tml. ) lietošana. f) Mašīnas jāaprīko ar visiem speciālajiem pamatpiederumiem un palīgierīcēm, kas vajadzīgas to regulēšanai, apkopei un drošai lietošanai. 1. 1. 3. Materiāli un ražojumi Materiāli, ko lieto mašīnu konstrukcijā, vai ražojumi, ko lieto un rada, tās ekspluatējot, nedrīkst būt bīstami apdraudējumam pakļautu personu drošībai vai veselībai. Īpaši, ja lieto šķidrumus, mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai apdraudējums nerastos, tās uzpildot, lietojot, pārstrādājot vai iztukšojot. 1. 1. 4. Apgaismojums Ražotājam jānodrošina vietējais apgaismojums, kas piemērots attiecīgajam darbam, trūkums var radīt apdraudējumu, kaut arī vispārējā apgaismojuma intensitāte ir normāla. ja tāda apgaismojuma Ražotājam jānovērš ēnu laukumi, kas var būt traucējoši, kairinoši spilgta gaisma un bīstami stroboskopiski efekti, kas rodas no ražotāja nodrošinātā apgaismojuma. Iekšējās daļas, kam bieži vajadzīga pārbaude, kā arī regulēšanas un apkalpošanas zonas jānodrošina ar piemērotu apgaismojumu. 1. 1. 5. Mašīnu projektēšana, atvieglojot to apkalpošanu Mašīnai vai katrai tās daļai jābūt: — droši apkalpojamai, — iepakotai vai projektētai tā, ka to var droši glabāt, neradot bojājumus, t. i. , tai jābūt pietiekami stabilai, ar speciāliem balstiem u. tml. Ja mašīnas vai tās atsevišķo detaļu svars, izmēri vai forma neļauj tās pārvietot ar rokām, mašīnai vai katrai tās detaļai jābūt: — aprīkotai ar ierīcēm pacelšanas mehānisma pievienošanai vai — projektētai tā, ka to var aprīkot ar šādām ierīcēm, piemēram, vītņotiem urbumiem, vai — tādā formā, ka viegli var pievienot standarta pacelšanas mehānismu. Ja mašīna vai viena no tās detaļām jāpārvieto ar rokām, tai jābūt: — viegli pārvietojamai vai — aprīkotai tā, lai to varētu droši pacelt, piemēram, ar rokturiem, un pārvietot. Īpaša sagatavošanās jāveic, u. tml. var būt bīstamas, ja arī to svars nav liels. lai apkalpotu instrumentus un/vai mašīnu detaļas, kuras to formas, materiāla dēļ 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 359 1. 2. Vadība 1. 2. 1. Vadības sistēmu drošība un izturība Vadības sistēmas jāprojektē un jākonstruē tā, novēršanu. Tās projektējot un konstruējot, pirmām kārtām jānodrošina, lai lai tās ir drošas un izturīgas un nodrošina bīstamu situāciju — tās var izturēt slodzi, kas rodas, mašīnu lietojot paredzētajiem mērķiem, un ārējo faktoru iedarbībā, — programmu loģikas kļūdas nerada bīstamas situācijas. 1. 2. 2. Vadības ierīces Vadības ierīcēm jābūt: — skaidri redzamām un atpazīstamām, un vajadzības gadījumā attiecīgi marķētām, — novietotām tā, lai, nezaudējot laiku, tās var droši darbināt bez šaubīšanās un nenoteiktības, — projektētām tā, lai, darbinot vadības ierīces, var sasniegt vajadzīgo rezultātu, — novietotām ārpus bīstamām zonām, ārkārtas situācijās, robotu vadības pultis, izņemot noteiktas vadības ierīces, piemēram, procesa apturēšanai — novietotām tā, lai to darbināšana neradītu papildu apdraudējumu, — projektētām vai aizsargātām tā, lai vēlamais rezultāts, sasniedzams bez apzinātas vadības ierīču darbināšanas, ja tā sasniegšana saistīta ar apdraudējumu, nav — ražotām tā, lai tās iztur paredzamo deformāciju; īpaša uzmanība jāpievērš ierīcēm procesa apturēšanai ārkārtas situācijās, kuras var būt pakļautas ievērojamai deformācijai. Ja vadības ierīce ir projektēta un konstruēta tā, lai ar to veiktu vairākas atšķirīgas darbības, proti, ja nav tiešas atbilsmes (piemēram, klaviatūra u. tml. ), veicamā darbība ir skaidri jāparāda un vajadzības gadījumā īpaši jāapstiprina. Vadības ierīču izvietojumam, pārvietošanās veidam un iedarbināšanas pretestībai jāatbilst izpildāmās darbības nolūkam, ņemot vērā ergonomikas principus. Jāņem vērā spēki, ko rada vajadzīga vai paredzama aizsarglīdze- kļu (piemēram, apavu, cimdu u. tml. ) lietošana. Mašīnas jāaprīko ar indikatoriem (skalām, signāliem u. tml. ), kas vajadzīgi drošai mašīnu darbināšanai. Opera- toram jābūt iespējai tos saskatīt no vadības ierīces atrašanās vietas. Operatoram jābūt iespējai no galvenās vadības vietas pārliecināties, vai bīstamās zonās neatrodas apdraudēju- mam pakļautas personas. Ja šādas iespējas nav, vadības sistēma jāprojektē un jākonstruē tā, ka vienmēr pirms mašīnas iedarbināšanas dod akustisku un/vai vizuālu brīdinājuma signālu. Apdraudējumam pakļautai personai jābūt laikam un līdzekļiem, lai ātri novērstu mašīnas iedarbināšanu. 1. 2. 3. Iedarbināšana Mašīnai jābūt iedarbināmai, tikai apzināti darbinot šim nolūkam paredzētu vadības ierīci. Tā pati prasība ir spēkā, — atkārtoti iedarbinot mašīnu, neatkarīgi no apturēšanas cēloņa, — īstenojot ievērojamas pārmaiņas ekspluatācijas nosacījumos, piemēram, ātrumā, spiedienā u. tml. , ja vien atkārtota iedarbināšana vai pārmaiņas ekspluatācijas nosacījumos nav bīstamas apdraudējumam pakļautām personām. Šī būtiskā prasība neattiecas uz mašīnas atkārtotu iedarbināšanu vai izmaiņām ekspluatācijas nosacījumos, kas izriet no parastas automātiska cikla secības. 360 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Ja mašīnai ir vairākas iedarbināšanas ierīces, un tāpēc operatori var pakļaut cits citu briesmām, lai izvairītos no tāda apdraudējuma, mašīnai jābūt aprīkotai ar papildierīcēm, piemēram, atbloķēšanas ierīcēm vai selektoriem, kas ļauj vienlaikus iedarbināt tikai vienu iedarbināšanas mehānisma daļu. Automatizētai ražotnei, kas darbojas automātiskā režīmā, drošības nosacījumi ir izpildīti. jābūt atkal viegli iedarbināmai pēc apturēšanas, ja 1. 2. 4. Apturēšanas ierīce Par as ta a pt ur ēša n a Katra mašīna jāaprīko ar vadības ierīci, ar kuru mašīnu var droši pilnībā apturēt. Katra darba vieta jāaprīko ar vadības ierīci, kas atkarībā no apdraudējuma veida paredzēta atsevišķu vai visu mašīnas kustīgo daļu apturēšanai, lai novērstu mašīnas radīto apdraudējumu. Mašīnas apturēšanas vadības ierīcei jābūt efektīvākai par iedarbināšanas vadības ierīci. Ja mašīna vai tās bīstamās daļas ir apturētas, jāpārtrauc enerģijas padeve attiecīgajiem spēka pievadiem. Proces a aptu rēša n a ā rkā r t as ga d ījumos Katra mašīna jāaprīko ar vienu vai vairākām ierīcēm procesa apturēšanai ārkārtas gadījumos, faktiskus vai iespējamus apdraudējumus. Iespējami šādi izņēmumi: lai novērstu — mašīnas, kurās ārkārtas gadījumam paredzētās apturēšanas ierīces nemazina apdraudējumu vai nu tāpēc, ka tās nesamazina apturēšanas laiku, vai tāpēc, ka tās nenodrošina speciālo pasākumu izpildi apdraudējuma mazināšanai, — portatīvās rokas mašīnas un ar roku vadāmās mašīnas. Šīm ierīcēm: — jābūt ar skaidri saprotamām funkcijām, skaidri redzamām un ātri pieejamām, — cik vien ātri iespējams, jāaptur bīstamais process, neradot papildu apdraudējumus, — ja vajadzīgs, ar sprūdierīci jāiedarbina vai jāļauj iedarbināt noteiktas drošības funkcijas. jāturpina Beidzoties aktīvai ārkārtas gadījumiem paredzētas apturēšanas vadības ierīces darbināšanai, darboties avārijas režīmā līdz tā atcelšanai; nedrīkst pieļaut ierīces iedarbošanos, neizslēdzot avārijas režīmu, un jānodrošina, ka ierīci var izslēgt tikai, veicot attiecīgu darbību, un ka ierīces izslēgšana atkārtoti neiedarbina mašīnu, bet tikai dod iespēju to atkārtoti iedarbināt. ierīcei Sa rež ģ īt as in s t a lā c ij a s Ja mašīnas vai mašīnu daļas paredzētas darbināšanai kopā, ražotājam šīs mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai apturēšanas vadības ierīces, to skaitā ierīces procesa apturēšanai ārkārtas gadījumos, var apturēt ne tikai pašu mašīnu, bet arī visu pirms un/vai aiz tās esošo iekārtu, ja tās nepārtraukta darbība var būt bīstama. 1. 2. 5. Režīma izvēle Izvēlētajam vadības režīmam jāatceļ visas citas vadības sistēmas, izņemot procesa apturēšanu ārkārtas gadīju- mos. Ja mašīna ir projektēta un ražota lietošanai vairākos vadības vai darbināšanas režīmos, kas nodrošina dažādus drošības līmeņus, piemēram, regulēšanai, apkopei, apskatei u. tml. , tai jābūt aprīkotai ar režīmu selektoru, kuru tikai vienam ekspluatācijas vai vadības var režīmam. jebkurā stāvoklī. Katram selektora stāvoklim jāatbilst ieslēgt Selektoru drīkst aizstāt ar citu selekcijas metodi, kas ierobežo konkrētu mašīnas funkciju lietošanu, padarot tās izmantojot konkrētu skaitliski kontrolējamu pieejamas funkciju pieejas kodu u. tml. tikai noteiktu kategoriju operatoriem, piemēram, 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 361 Ja, pildot atsevišķas operācijas, mašīnai vienlaikus: — jāatceļ automātiskās vadības režīms, jādarbojas ar izslēgtām drošības sastāvdaļām, režīmu selektoram — jānodrošina tikai tās kustības, ko nosaka vadības ierīču nepārtraukta darbināšana, — jāatļauj bīstamu kustīgo daļu darbība tikai paaugstinātas drošības apstākļos, piemēram, ar samazinātu ātrumu, samazinātu dzinējspēku vai “soli pa solim” režīmā, vienlaikus novēršot apdraudējumus, ko rada citi posmi, — jānovērš jebkura kustība, kas, apzināti vai neapzināti iedarbojoties uz mašīnas iekšējiem devējiem, var radīt bīstamu situāciju. Turklāt operatoram jābūt iespējām vadīt tos mezglus, ar kuriem viņš strādā regulēšanas punktā. 1. 2. 6. Elektroapgādes traucējumi Elektroapgādes pārtraukums, atjaunošana pēc pārtraukuma vai svārstībām neatkarīgi no to veida nedrīkst radīt bīstamu situāciju. Jo īpaši, — mašīna nedrīkst sākt darboties negaidīti, — nedrīkst kavēt mašīnas apstāšanos, ja attiecīga komanda jau ir dota, — neviena kustīga mašīnas daļa vai darba priekšmets, ko mašīna tur, nedrīkst nokrist vai tikt izmests, — neatkarīgi no tā, vai mašīnu aptur automātiski vai manuāli, apturēšana nedrīkst būt traucēta, — drošības sastāvdaļām pilnīgi jāsaglabā efektivitāte. 1. 2. 7. Vadības ķēdes defekts Strāvas pārtraukums vadības ķēdes programmu loģikā vai tās defekts, vai bojājums vadības ķēdē nedrīkst radīt bīstamas situācijas. Jo īpaši, — mašīna nedrīkst sākt darboties negaidīti, — nedrīkst kavēt mašīnas apstāšanos, ja attiecīga komanda jau ir dota, — neviena kustīga mašīnas daļa vai darba priekšmets, ko mašīna tur, nedrīkst nokrist vai tikt izmests, — neatkarīgi no tā, vai mašīnu aptur automātiski vai manuāli, apturēšana nedrīkst būt traucēta, — drošības sastāvdaļām pilnīgi jāsaglabā efektivitāte. 1. 2. 8. Programmatūra Interaktīvai programmatūrai, kas nodrošina operatora darbu ar mašīnas vadības sistēmu, draudzīgai. jābūt lietotājam 1. 3. Aizsardzība pret mehāniskiem apdraudējumiem 1. 3. 1. Stabilitāte Mašīnas, to detaļas un ierīces jāprojektē un jākonstruē tā, lai tās būtu pietiekami stabilas lietošanai iespējamos ekspluatācijas apstākļos (ja vajadzīgs, ņemot vērā klimatiskos apstākļus) bez apgāšanās, krišanas vai negaidītas pārvietošanās draudiem. Ja pati mašīnas stiprinājuma līdzekļi, kas jānorāda instrukcijās. forma vai paredzētā uzstādīšana nenodrošina pietiekamu stabilitāti, jāiebūvē piemēroti 1. 3. 2. Demontēšanās apdraudējums darbības laikā Dažādām mašīnas daļām un to savienojumiem jāiztur slodze, kam tās ir pakļautas, mašīnu lietojot, kā paredzējis ražotājs. 362 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Lietoto materiālu ilgizturībai noguruma, novecošanās, korozijas un nodiluma parādībām. jāatbilst ražotāja paredzētajiem darba vietas apstākļiem, īpaši attiecībā uz Ražotājam instrukcijās jānorāda apskates un tehniskās apkopes veids un biežums, kas vajadzīgi drošībai. Vajadzības gadījumā viņam jānorāda daļas, kas izdilst, kā arī to nomaiņas kritēriji. Ja plīšanas vai sairšanas iespēja saglabājas, kaut arī kustīgās daļas jāuzstāda tā, lai salūšanas gadījumā to fragmenti tiktu uztverti. ir veikti pasākumi tās novēršanai (piemēram, slīpripām), jāiztur iespējamais Nekustīgām un lokanām caurulēm, pa kurām plūst šķidrumi, īpaši zem augsta spiediena, iekšējais un ārējais spiediens un deformācija, un tām jābūt stingri nostiprinātām un/vai aizsargātām pret jebkādu ārēja spiediena vai deformācijas iedarbību; lai salūšana, pēkšņa pārvietošanās, augstspiediena strūklas u. tml. neradītu apdraudējumus. jāievēro piesardzība, Ja apstrādājamo materiālu instrumentam padod automātiski, apdraudējumam pakļautu personu aizsardzības nolūkā (piemēram, pret instrumenta lūzumu), jāievēro šādi nosacījumi: — kad sagatave nonāk saskarē ar instrumentu, tam jābūt sasniegušam normālo darba stāvokli, — ja instruments sāk darboties un/vai apstājas (kā paredzēts vai nejauši), padeve jāsaskaņo ar instrumenta kustību. 1. 3. 3. Apdraudējumi, ko rada krītoši vai izmesti objekti Jāievēro piesardzība, instrumenti, atgriezumi, šķembas, atlikumi u. tml. lai novērstu apdraudējumus, ko rada krītoši vai izmesti objekti, piemēram, sagataves, 1. 3. 4. Apdraudējumi, ko rada virsmas, šķautnes vai stūri iespējams saskaņā ar mērķi, kuram mašīna paredzēta, pieejamām mašīnas daļām nedrīkst būt asas Ciktāl šķautnes, asi stūri un neapstrādātas virsmas, kas var radīt traumas. 1. 3. 5. Apdraudējumi, ko rada daudzfunkciju mašīnas Ja mašīnas paredzētas vairāku dažādu operāciju veikšanai, operāciju starplaikā manuāli noņemot darba priekšmetu, izslēdzot briesmas vai apdraudējumu, ko apdraudējumam pakļautām personām rada pārējās sastāvdaļas. lai katru šīs mašīnas sastāvdaļu var lietot atsevišķi, tās jāprojektē un jākonstruē tā, Šajā nolūkā jānodrošina iespēja iedarbināt un apturēt jebkuru neaizsargātu mašīnas sastāvdaļu atsevišķi. 1. 3. 6. Apdraudējumi, ko rada instrumentu rotācijas ātruma maiņa Ja mašīna ir paredzēta operāciju izpildei ar dažādiem lietošanas nosacījumiem (piemēram, ar dažādiem ātrumiem vai enerģijas padevi), tā jāprojektē un jākonstruē tā, lai šo nosacījumu izvēli un regulēšanu var izdarīt, neradot draudus drošībai. 1. 3. 7. Kustīgo daļu radīto apdraudējumu novēršana Mašīnas kustīgās daļas jāprojektē, jāražo un jāizkārto tā, apdraudējumi nav novēršami, kustīgās daļas jāaprīko ar aizsargiem vai drošības sastāvdaļām, jebkādu saskares iespējamību ar šīm daļām, kas var izraisīt nelaimes gadījumus. lai novērstu apdraudējumus, vai gadījumā, ja lai novērstu lai novērstu darbīgu kustīgo daļu nejaušu bloķēšanu. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, neizslēdz bloķēšanas varbūtību, ražotājam mašīna būtu jāaprīko ar instrumentiem un lietošanas instrukciju, kā arī iespējamu attiecīgu marķējumu, lai atbloķēšana būtu droša. Ja veiktie pasākumi sastāvdaļām vai speciālām drošības 1. 3. 8. Aizsarglīdzekļu izvēle aizsardzībai pret kustīgo daļu radītiem apdraudējumiem Aizsargi vai drošības sastāvdaļas, ko lieto aizsardzībai pret kustīgo daļu radītiem apdraudējumiem, atkarībā no apdraudējuma veida. Lai atvieglotu izvēli, jāvadās no turpmāk minētajām vadlīnijām. jāizvēlas 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 363 A. Tra n s m i s ija s k u s t īg ā s d aļa s Aizsargiem, kas paredzēti apdraudējumam pakļautu personu aizsardzībai pret apdraudējumiem, ko rada transmisijas kustīgās daļas (skriemeļi, siksnas, zobrati, zobstieņi, vārpstas u. c. ), jābūt: — nekustīgi nostiprinātiem saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 1. iedaļā noteiktajām prasībām vai — noņemamiem saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 2. A iedaļā noteiktajām prasībām. Noņemamie aizsargi būtu jālieto, ja bieži var rasties vajadzība piekļūt attiecīgajām daļām. B. Darba p roces ā t i e ši ies ais t ītas kustīg ā s d a ļa s Aizsargiem vai drošības sastāvdaļām, kas paredzētas apdraudējumam pakļautu personu aizsardzībai pret apdraudējumiem, ko rada darbā iesaistītas kustīgās daļas, piemēram, griezējinstrumenti, štanču kustīgās daļas, cilindri, mehāniski apstrādājamie darba priekšmeti u. c. , jābūt: — visos iespējamos gadījumos saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 1. iedaļā noteiktajām prasībām nekustīgi nostiprinātiem aizsargiem, — pārējos gadījumos saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 2. B iedaļā noteiktajām prasībām noņemamiem aizsargiem, jutīgiem paklājiem, drošības sastāvdaļām ar tālvadību (bimanuālām piemēram, nemateriālām barjerām, vadības ierīcēm) vai drošības sastāvdaļām, kas paredzētas operatora visa ķermeņa vai tā daļas pasargā- šanai no iekļūšanas bīstamajā zonā saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 3. iedaļā noteiktajām prasībām. Ja konkrētu darba procesā tieši iesaistītu kustīgo daļu mašīnas darbināšanas laikā nav iespējams pilnīgi vai daļēji norobežot sakarā ar to, ka ir vajadzīga operatora iejaukšanās mašīnas darbībā, un ja tas ir tehniski iespējams, tādas daļas jāaprīko ar: — nekustīgi nostiprinātiem aizsargiem saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 1. paredzētas, lai novērstu piekļūšanu tām daļām, kuras nelieto šajā darbā, iedaļā noteiktajām prasībām, kas — regulējamiem aizsargiem saskaņā ar 1. 4. 1. un 1. 4. 2. 3. iedaļā noteiktajām prasībām, kas paredzētas, lai novērstu piekļūšanu tām kustīgajām daļām, ko lieto šajā darbā. 1. 4. Aizsargu un drošības sastāvdaļu obligātie parametri 1. 4. 1. Vispārīgas prasības Aizsargiem un drošības sastāvdaļām jābūt: — izturīgas konstrukcijas, — tādām, kas nerada papildu risku, — tādām, kas nav viegli apejamas vai padarāmas ekspluatācijai nederīgas, — novietotām piemērotā attālumā no bīstamās zonas, — tādām, kas minimāli traucē novērot ražošanas procesu, — tādām, kas ļauj uzstādīt un/vai nomainīt instrumentus, kā arī veikt apkopi, konkrētajai darba vietai, ja iespējams, nenoņemot aizsargus vai drošības sastāvdaļas. ierobežojot piekļūšanu tikai 1. 4. 2. Īpašas prasības attiecībā uz aizsargiem 1. 4. 2. 1. Īp a ša s p r a sīb as a tt i e cībā uz neku st īg i n o s t i p r inā tiem aizsargiem Nekustīgi nostiprinātiem aizsargiem jābūt neizkustināmiem. To stiprinājumu iekārtām jābūt atveramām tikai ar instrumentiem. Ja iespējams, jānodrošina, lai aizsargi neturas bez stiprinājumiem. 1. 4. 2. 2. Īp a ša s p r a sīb as a tt i e cībā uz no ņe m a m i e m ai z s a r g i e m A. A tipa noņemamiem aizsargiem, — atverot, cik iespējams, jāpaliek piestiprinātiem pie mašīnas, — jābūt savienotiem ar bloķēšanas ierīci, kas neļauj kustīgajām daļām sākt darboties, kamēr tām var piekļūt, un dod apturēšanas komandu jebkurā laikā, kad tās nav nosegtas. 364 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. B. B tipa noņemamiem aizsargiem jābūt projektētiem un savienotiem ar vadības sistēmu tā, lai — kustīgās daļas nevar sākt darboties, kamēr operators ar tām var saskarties, — apdraudējumam pakļauta persona nevar saskarties ar kustīgajām daļām, kad tās ir sākušas darboties, — tos var regulēt tikai, apzināti rīkojoties, piemēram, lietojot instrumentu, atslēgu u. tml. , — vienas detaļas trūkums vai defekts neļauj iedarbināt vai aptur kustīgās daļas, — piemērota barjera novērš jebkādus izmešanas draudus. 1. 4. 2. 3. Īp a ša s p r a sīb as a tt i e cībā uz regul ēj a m i e m pie e ju i e r o be ž oj o ši e m a i z s a r g i e m Regulējamiem aizsargiem, kas ierobežo pieeju tām kustīgo daļu zonām, kuru pieejamība ir nepieciešama darba izpildei, — jābūt manuāli vai automātiski regulējamiem atkarībā no veicamā darba veida, — jābūt ātri regulējamiem, nelietojot instrumentus, — cik iespējams, jāmazina izkustināšanas draudi. 1. 4. 3. Īpašas prasības attiecībā uz drošības sastāvdaļām Drošības sastāvdaļas jāprojektē un jāsavieno ar vadības sistēmu tā, lai — kustīgās daļas nevar sākt darboties, kamēr operators ar tām var saskarties, — apdraudējumam pakļauta persona nevar saskarties ar kustīgajām daļām, kad tās ir sākušas darboties, — tās var regulēt tikai, apzināti rīkojoties, piemēram, lietojot instrumentu, atslēgu u. tml. , — vienas detaļas trūkums vai defekts neļauj iedarbināt vai aptur kustīgās daļas. 1. 5. Aizsardzība pret citiem apdraudējumiem 1. 5. 1. Elektroenerģijas pievads Ja mašīnai ir elektroenerģijas pievads, tas jāprojektē, jākonstruē un jāaprīko tā, lai var novērst visus ar elektrību saistītus apdraudējumus. Spēkā esošie speciālie noteikumi, kas attiecas uz elektroiekārtām, kuras paredzētas sprieguma robežās, jāattiecina uz mašīnām, kas paredzētas lietošanai šajās robežās. lietošanai noteiktās 1. 5. 2. Statiskā elektrība Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, veidošanos, un/vai tās jāaprīko ar izlādētājsistēmu. lai novērstu vai ierobežotu potenciāli bīstama elektrostatiskā lādiņa 1. 5. 3. Tādas enerģijas pievads, kas nav elektroenerģija Ja mašīnas darbina enerģija, kas nav elektroenerģija, piemēram, hidrauliskā, pneimatiskā, termiskā vai cita enerģija, mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu visus potenciālos apdraudējumus, kas saistīti ar šiem enerģijas veidiem. 1. 5. 4. Montāžas kļūdas Kļūdas atsevišķu mezglu montāžā vai labošanā, kas var būt bīstamas, jānovērš, projektējot šādus mezglus, bet, ja tas nav iespējams, tad, informējot par šiem mezgliem un/vai to izvietojumu. Tāda pati informācija jāsniedz lai novērstu apdraudējumu. Jebkura par kustīgajām daļām un/vai to izvietojumu, sīkāka informācija, kas var būt vajadzīga, jāsniedz instrukcijās. ja kustības virziens jāzina, Ja nepareiza montāža var radīt apdraudējumu, šķidrumu vadu, kā arī elektrības vadītāju nepareiza savienošana jānovērš, mašīnas projektējot, vai, tad, sniedzot attiecīgu informāciju uz caurulēm, kabeļiem u. tml. , un/vai uz savienotājblokiem. ja tas nav iespējams, 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 365 1. 5. 5. Ekstremāla temperatūra Jāveic pasākumi, lai novērstu jebkādu varbūtību gūt traumas, saskaroties ar vai tuvojoties mašīnas daļām un mezgliem vai materiāliem, kuru temperatūra ir augsta vai ļoti zema. ļoti auksta materiāla izmešanas varbūtība. Jānovērtē karsta vai pasākumi tās novēršanai vai, ja tas tehniski nav iespējams, jānovērš izmešanas draudi. Ja tāda varbūtība pastāv, jāveic vajadzīgie 1. 5. 6. Ugunsdrošība Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu jebkādus ugunsgrēka vai pārkaršanas draudus, ko rada pati mašīna vai mašīnas ražotās vai patērētās gāzes, šķidrumi, putekļi, tvaiki vai citas vielas. 1. 5. 7. Eksplozija Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu eksplozijas draudus, ko rada pati mašīna vai mašīnas ražotās vai patērētās gāzes, šķidrumi, putekļi, tvaiki vai citas vielas. Šajā nolūkā ražotājam jāveic pasākumi, lai — novērstu bīstamas minēto vielu koncentrācijas rašanos, — novērstu sprādzienbīstamas vides degšanu, — līdz minimumam samazinātu jebkuru eksploziju, ja tāda notiktu, lai tā neapdraudētu vidi. Tāda pati piesardzība jāievēro, ja ražotājs mašīnu paredz lietošanai sprādzienbīstamā atmosfērā. Ciktāl tas attiecas uz sprādzienbīstamību, elektroiekārtām un elektroierīcēm, kas ir mašīnas daļa, jāatbilst spēkā esošo speciālo direktīvu prasībām. 1. 5. 8. Troksnis Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, pieejamību, troksnis. līdz minimumam, lai, ņemot vērā tehnikas attīstību un trokšņa mazināšanas līdzekļu īpaši trokšņa rašanās vietā, samazinātu apdraudējumus, ko rada gaisa vadīts 1. 5. 9. Vibrācija Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, pieejamību, radītā vibrācija. līdz minimumam, lai, ņemot vērā tehnikas attīstību un vibrācijas mazināšanas līdzekļu īpaši vibrācijas rašanās vietā, samazinātu apdraudējumus, ko izraisa mašīnas 1. 5. 10. Radiācija Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai radioaktīvais starojums nepārsniedz mašīnas darbībai vajadzīgo līmeni un neiedarbojas uz apdraudējumam pakļautām personām vai nav tām bīstams. 1. 5. 11. Ārējā radiācija Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai ārējā radiācija netraucē to darbību. 1. 5. 12. Lāzera iekārtas Ja lieto lāzera iekārtas, jāievēro šādi noteikumi: — mašīnas lāzera iekārtas jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu jebkādu nejaušu starojumu, — mašīnas lāzera iekārtas jāaizsargā tā, radiācija neapdraud veselību, lai derīgā radiācija vai atstarotā, vai izkliedētā, kā arī sekundārā — mašīnu lāzera iekārtu novērošanas vai regulēšanas optiskajām iekārtām un ierīcēm jānovērš lāzera staru kaitīgā iedarbība uz veselību. 1. 5. 13. Putekļu, gāzu u. tml. noplūde Mašīnas jāprojektē, jākonstruē un jāaprīko tā, lai novērstu gāzu, šķidrumu, putekļu, tvaiku un citu atkritumu radītos apdraudējumus. 366 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Ja apdraudējuma varbūtība pastāv, mašīna jāaprīko tā, lai minētās vielas var uztvert, savākt un/vai izsūknēt. Ja mašīna normālas ekspluatācijas laikā nav norobežota, uztveršanas, savākšanas un/vai jābūt pēc iespējas tuvāk noplūdes avotam. izsūknēšanas ierīcēm 1. 5. 14. Ieslodzījuma varbūtība Mašīnas jāprojektē, jākonstruē un jāaprīko tā, lai novērstu apdraudējumam pakļautas personas ieslodzīšanu, vai, ja tas nav iespējams, mašīna jāaprīko ar palīdzības izsaukšanas līdzekļiem. 1. 5. 15. Slīdēšanas, klupšanas vai krišanas varbūtība Mašīnu daļas, pa kurām jāpārvietojas vai uz kurām jāstāv cilvēkiem, jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu cilvēku slīdēšanu, klupšanu vai krišanu uz vai no šīm daļām. 1. 6. Apkope 1. 6. 1. Mašīnas apkope Regulēšanas, eļļošanas un apkopes punktiem jāatrodas ārpus bīstamajām zonām. regulēšanas, apkopes, labošanas, tīrīšanas un apkalpošanas darbības, kad mašīna nedarbojas. Jānodrošina iespējas veikt Ja vienu vai vairākus iepriekš minētos nosacījumus tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams izpildīt, jānodrošina šo operāciju izpilde bez apdraudējuma (skatīt 1. 2. 5. iedaļu). Ja mašīna darbojas automātiski un, ja vajadzīgs, arī citos gadījumos, ražotājam jāparedz iespējas mašīnu aprīkot ar savienotājierīcēm diagnostisko defektoskopisko iekārtu uzstādīšanai. Mašīnas automātiskajiem mezgliem, kas bieži jāmaina, īpaši sakarā ar izmaiņām ražošanā vai to nolietojumu, vai avārijas bojājumu, jābūt viegli noņemamiem un nomaināmiem. Šiem mezgliem jābūt pieejamiem minēto lietojot attiecīgus tehniskos līdzekļus (instrumentus, mērinstrumentus u. c. ), kā noteicis uzdevumu izpildei, ražotājs. 1. 6. 2. Piekļūšana ekspluatācijas zonai un apkalpošanas punktiem Ražotājam mašīnas jāaprīko ar piekļūšanas līdzekļiem (kāpnēm, pieslienamām kāpnēm u. c. ), piekļūt visām ražošanas, regulēšanas un apkopes zonām. lai varētu droši 1. 6. 3. Atvienošana no enerģijas avotiem Visas mašīnas jāaprīko ar ierīcēm to atvienošanai no enerģijas avotiem. Tādas ierīces precīzi jāmarķē. Tām jābūt ja atkārtota savienošana var apdraudēt apdraudējumam pakļautas personas. Ja mašīnu pievieno bloķējamām, elektrotīklam ar kontaktdakšas palīdzību, pietiek ar kontaktdakšas atvienošanu. Atvienotājam jābūt bloķējamam arī tad, ja operatoram nav iespējams no jebkuras piekļūšanas vietas pārliecinā- ties, vai enerģijas avots joprojām ir atvienots. Pēc enerģijas padeves pārtraukšanas visai mašīnas ķēdēs palikušajai vai uzkrātajai enerģijai jābūt izkliedējamai, neapdraudot apdraudējumam pakļautas personas. Izņēmuma kārtā iepriekš minētās prasības neattiecas uz konkrētām ķēdēm, kuras var palikt savienotas ar enerģijas avotiem, piemēram, lai noturētu mezglus, aizsargātu informāciju, apgaismotu interjerus u. tml. Šajā gadījumā jāveic īpaši pasākumi operatora aizsardzībai. 1. 6. 4. Operatora iejaukšanās Mašīnas jāprojektē, jākonstruē un jāaprīko tā, lai vajadzība pēc operatora iejaukšanās būtu ierobežota. Ja bez operatora iejaukšanās nav iespējams iztikt, tai jābūt viegli un droši izpildāmai. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 367 1. 6. 5. Iekšējo mezglu tīrīšana Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, iztīrīt, neieejot tajos; arī atbloķēšanai mezglus, tajos neieejot, konstruēšanas gaitā ražotājam jāveic visi pasākumi, apdraudējumu. iekšējos mezglus, kuros ir bijušas bīstamas vielas vai preparāti, var iztīrīt iekšējos lai tīrīšana noritētu ar minimālu lai jābūt iespējamai no ārpuses. Ja ir pilnīgi neiespējami 1. 7. Indikatori 1. 7. 0. Informācijas ierīces Mašīnas vadīšanai vajadzīgajai informācijai jābūt nepārprotamai un viegli saprotamai. Tā nedrīkst būt pārmērīga, lai nepārslogotu operatoru. Ja neuzraudzītas mašīnas defekts var apdraudēt apdraudējumam pakļautu personu veselību un drošību, mašīna jāaprīko ar attiecīgiem akustiskiem vai gaismas brīdinājuma signāliem. 1. 7. 1. Brīdinājuma līdzekļi Ja mašīna ir aprīkota ar brīdinājuma līdzekļiem, piemēram, signāliem u. c. , tiem jābūt nepārprotamiem un viegli uztveramiem. Operatoram jābūt līdzekļiem šo brīdinājuma līdzekļu pārbaudei jebkurā laikā. Jāievēro speciālo direktīvu prasības attiecībā uz krāsām un brīdinājuma signāliem. 1. 7. 2. Brīdinājums par nenovērstu apdraudējumu Ja pēc visiem veiktajiem pasākumiem apdraudējums nav novērsts vai pastāv iespējams apdraudējums, kas nav acīm redzams (piemēram, elektrosadales skapji, radioaktivitātes avoti, noplūde hidrauliskajā sistēmā, apdraudē- jums nepārredzamā zonā), ražotājam par to jābrīdina. Tādos brīdinājumos ieteicams izmantot viegli saprotamas piktogrammas un/vai valodu, ko lieto valstī, kurā mašīnu paredzēts ekspluatēt, pēc lūguma lietojot to kopā ar valodām, kuras saprot operatori. 1. 7. 3. Marķējums Visas mašīnas jāmarķē, salasāmi un neizdzēšami norādot vismaz šādus datus: — ražotāja vārdu (nosaukumu) un adresi, — “CE” marķējumu (skat. III pielikumu), — sēriju vai tipu, — sērijas numuru, ja tāds ir, — ražošanas gadu. Turklāt uz mašīnas jānorāda, ja ražotājs mašīnu paredz lietošanai sprādzienbīstamā vidē. Uz mašīnas jānorāda arī visa informācija par tās tipu un lietošanas drošību, piemēram, konkrētu rotējošo daļu maksimālais ātrums, instrumentu maksimālais diametrs, masa u. tml. Ja ekspluatācijas laikā mašīnas daļa jāceļ ar pacelšanas iekārtu, šīs daļas masa jānorāda salasāmi, neizdzēšami un nepārprotami. Tādai pašai informācijai jābūt uz 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā minētajām maināmajām iekārtām. 1. 7. 4. Instrukcijas a) Visām mašīnām jābūt līdzi instrukcijām, kurās iekļauj vismaz šādu informāciju: — to pašu informāciju, kas ir mašīnas marķējumā, iedaļu), kā arī atbilstīgu papildinformāciju, kas atvieglo apkopi, piemēram, importētāja, remontdarbnīcu adreses u. tml. , izņemot sērijas numuru (skatīt 1. 7. 3. — informāciju par mašīnas iespējamo lietošanu saskaņā ar 1. 1. 2. iedaļas c) apakšpunktu, 368 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — informāciju par darba vietām, kurās varētu būt operatori, — norādījumus par: — drošu nodošanu ekspluatācijā, — drošu lietošanu, — drošu apiešanos, ievērojot norādīto mašīnas un tās atsevišķu daļu masu, ja tās regulāri jātransportē atsevišķi, — drošu montāžu un demontāžu, — drošu regulēšanu, — drošu apkopi (apkalpošanu un labošanu), — ja vajadzīgs, norādījumus par apmācību, — ja vajadzīgs, mašīnai pievienojamo instrumentu galvenos parametrus. Ja vajadzīgs, instrukcijās jānorāda, kā mašīnu nevajadzētu lietot. b) Instrukcijas jāsastāda ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim vienā no Kopienas valodām. Nododot mašīnas ekspluatācijā, visām mašīnām jāpievieno instrukciju tulkojums tās valsts valodā vai valodās, kurā šīs mašīnas paredzēts lietot, un instrukcijas oriģinālvalodā. Tulkošana jāveic ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim, vai personai, kura mašīnu ievieš attiecīgās valodas apgabalā. Atkāpjoties no šīs prasības, apkopes instrukcijas, kas paredzētas ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja nodarbināta specializētā personāla lietošanai, drīkst sastādīt tikai vienā no Kopienas valodām, kuru saprot šis personāls. c) Instrukcijās jāiekļauj zīmējumi un diagrammas, kā arī visi noderīgie norādījumi, jo īpaši attiecībā uz drošību, ja vajadzīgs, kas nepieciešami nodošanai ekspluatācijā, apkopei, apskatei, pareizas darbības pārbaudei un, mašīnas labošanai. d) Nekāda literatūra, kas apraksta mašīnas, nedrīkst būt pretrunā ar instrukcijām drošības jautājumos. Mašīnas tehniskajā dokumentācijā jābūt informācijai par f) apakšpunktā minētajiem gaisa vadītajiem trokšņiem un – attiecībā uz portatīvām rokas mašīnām un/vai ar roku vadāmām mašīnām – informācijai par vibrāciju, kā noteikts 2. 2. iedaļā. e) Ja vajadzīgs, instrukcijās jābūt izklāstītām prasībām, kas attiecas uz trokšņa vai vibrācijas mazināšanu uzstādīšanas un montāžas gaitā, piemēram, trokšņu slāpētāju lietošanu, pamatbloka tipu un masu u. tml. f) Instrukcijās jābūt šādai informācijai par mašīnas radītiem gaisa vadītajiem trokšņiem, un šī informācija var balstīties uz faktisko vērtību vai uz vērtību, kas iegūta mērījumos ar tādu pašu mašīnu: — vidējais A-novērtējuma skaņas spiediena līmenis darba vietās, nepārsniedz 70 dB(A), šis fakts jānorāda, ja tas pārsniedz 70 dB(A); ja tā līmenis — maksimālā C-novērtējuma skaņas spiediena vērtība darba vietās, ja tā pārsniedz 63 Pa (130 dB attiecībā pret 20 μPa), — mašīnas radītās skaņas stipruma līmenis darba vietās, ja vidējais A-novērtējuma skaņas spiediena līmenis pārsniedz 85 dB(A). Ja mašīna ir īpaši liela, skaņas intensitātes vietā drīkst norādīt attiecīgo pastāvīgo skaņas spiediena līmeni noteiktās vietās visapkārt mašīnai. Ja nelieto saskaņotos standartus, skaņas līmenis jāmēra ar mašīnai vispiemērotāko metodi. Ražotājam jānorāda mašīnas lietošanas nosacījumi mērīšanas laikā un mērīšanas metodes. Ja darba vietas nav noteiktas vai tās nevar noteikt, skaņas spiediena līmenis jāmēra 1 metra attālumā no mašīnas virsmas un 1,60 metru augstumā no pieejas platformas grīdas. Jānorāda maksimālā skaņas spiediena vieta un skaitliskā vērtība. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 369 g) Ja ražotājs mašīnu paredz lietošanai informācijai. sprādzienbīstamā atmosfērā, instrukcijās jābūt visai vajadzīgajai h) Ja mašīna paredzēta lietošanai arī neprofesionāliem operatoriem, lietošanas instrukciju formulējumi un tādu operatoru iespējamo vispārīgo izglītības līmeni un uztveres īpatnības, struktūra jāveido, vienlaikus respektējot pārējās iepriekš minētās būtiskās prasības. ievērojot 2. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTU KATEGO- RIJU MAŠĪNĀM 2. 1. Lauksaimnieciski ražotu pārtikas produktu pārstrādes mašīnas Ja mašīna ir paredzēta pārtikas produktu sagatavošanai un pārstrādei, piemēram, ēdiena gatavošanai, saldēšanai, atlaidināšanai, mazgāšanai, apstrādei, pakošanai, glabāšanai, tā jāprojektē un transportēšanai vai piegādei, jākonstruē tā, lai novērstu infekciju un slimību draudus, un jāievēro šādi higiēnas noteikumi: a) materiāliem, kas saskaras vai kam paredzēts nonākt saskarē ar pārtikas produktiem, jāatbilst attiecīgajā direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem. Mašīna jāprojektē un jākonstruē tā, lai šie materiāli ir tīri pirms katras lietošanas; b) visām virsmām, organiskas vielas; to skaitā to metinājumiem, jābūt gludām, bez šķautnēm, spraugām, kur var krāties c) mezgli jāprojektē tā, ieteicams ražot, metinot vai blīvi sastiprinot. Skrūves, uzgriežņus un kniedes nedrīkst gadījumus, kad nav citu tehnisku iespēju; līdz minimumam samazinātu izvirzījumus, apmales un padziļinājumus. Tos izņemot lietot, lai d) visām virsmām, kuras saskaras ar pārtikas produktiem, ja iespējams, pēc viegli demontējamu daļu noņemšanas. Iekšējo virsmu liekuma rādiusam jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu kārtīgas tīrīšanas iespējas; tīrāmām un dezinficējamām, jābūt viegli e) jāparedz iespējas bez grūtībām no mašīnas izlaist šķidrumu, kas veidojas no pārtikas produktiem, kā arī dezinfekcijas un skalojamos šķidrumus (iespējams, tīrīšanas režīmā); f) mašīna jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu jebkādu šķidrumu vai dzīvu būtņu, īpaši insektu, iekļūšanu vai jebkādu organisku vielu uzkrāšanos zonās, kuras nevar iztīrīt, piemēram, liekot blīvi starp mašīnu, kas nav uzstādīta uz kājām vai riteņiem, un tās pamatni, u. tml. ; g) mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, Ja vajadzīgs, mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai nekādas palīgvielas, piemēram, smērvielas, nevar saskarties ar lai var pārbaudīt mašīnu nepār- pārtikas produktiem. trauktu atbilstību šai prasībai. In st r u kcij a s Papildus 1. iedaļā minētajai obligātajai informācijai instrukcijās jānorāda arī ieteicamie tīrīšanas, dezinfekcijas un skalošanas līdzekļi un metodes (ne tikai viegli pieejamu zonu apstrādei, bet arī to zonu apstrādei, kuras nav pieejamas vai kuru apstrāde nav vēlama, piemēram, cauruļu sistēmas jātīra uz vietas). 2. 2. Portatīvas rokas un/vai ar roku vadāmas mašīnas Portatīvām rokas un/vai ar būtiskajām prasībām: roku vadāmām mašīnām jāatbilst šādām veselības aizsardzības un drošības — piemēroti mašīnas tipam mašīnai jābūt pietiekama izmēra balsta virsmai un pietiekamam skaitam piemērota ja ievēro ražotāja paredzētos izmēra rokturu un balstu, kas izvietoti tā, ka nodrošina mašīnas stabilitāti, ekspluatācijas nosacījumus, — ja mašīnas rokturus nevar pilnīgi droši atlaist, tā jāaprīko ar iedarbināšanas un apturēšanas vadības ierīcēm, ko operators var darbināt, neatlaižot rokturus, izņemot gadījumus, kad tas ir tehniski neiespējami vai kad ir neatkarīga vadība, 370 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — mašīnas jāprojektē, jākonstruē vai jāaprīko tā, lai novērstu nejaušas turpināšanās apdraudējumu, kad operators ir atlaidis rokturus. Ja šī prasība nav tehniski izpildāma, līdzvērtīgi pasākumi, iedarbināšanas un/vai darbības jāveic — portatīvas rokas mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, instrumenta saskari ar pārstrādājamo materiālu. lai vajadzības gadījumā var vizuāli pārbaudīt In st r u kcij a s Instrukcijās jābūt šādai informācijai par rokas un ar roku vadāmu mašīnu radīto vibrāciju: — vibrāciju vidējais kvadrātiskais ātrums, kas iedarbojas uz rokām, ja saskaņā ar attiecīgo testēšanas metodi tas pārsniedz 2,5 m/s2. Ja paātrinājums nepārsniedz 2,5 m/s2, tas jānorāda. Ja nav piemērotas testēšanas metodes, ražotājam jānorāda mērīšanas metodes un apstākļi, kādos mērījumi izdarīti. 2. 3. Koka un līdzīgu materiālu apstrādes mašīnas Mašīnām, kas paredzētas koka apstrādei, un mašīnām, kas paredzētas tādu materiālu apstrādei, kuru fizikālās un tehnoloģiskās īpašības ir līdzīgas koka īpašībām, piemēram, korķa, kaula, ebonīta, cietinātas plastmasas un citu līdzīgu cieto materiālu apstrādei, jāatbilst šādām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām: a) mašīnas jāprojektē, jākonstruē un jāaprīko tā, lai mehāniski apstrādājamo priekšmetu var droši novietot un droši veikt vajadzīgās operācijas; ja apstrādājamo priekšmetu uz darbgalda tur ar rokām, darbgaldam jābūt pietiekami stabilam un tas nedrīkst apgrūtināt apstrādājamā priekšmeta pārvietošanu; b) ja mašīnas lietošanas nosacījumi var radīt koka gabalu izmešanas varbūtību, mašīna jāprojektē un jākonstruē ja tas nav iespējams, lai izmešana neapdraud operatoru un/vai vai jāaprīko tā, lai novērstu izmešanu vai, apdraudējumam pakļautas personas; c) mašīna jāaprīko ar automātiskām bremzēm, kas pietiekami īsā laikā aptur instrumentu, ja tā apstāšanās laikā rodas apdraudējums ar to saskarties; d) ja instruments ir iebūvēts daļēji automatizētā mašīnā, tā jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu smagu traumu varbūtību, piemēram, lietojot cilindriskus griezējblokus, ierobežojot griezuma dziļumu u. tml. 3. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, LAI NOVĒRSTU KONKRĒ- TUS APDRAUDĒJUMUS, KO RADA MAŠĪNU KUSTĪGUMS Mašīnas, kuru kustīgums rada apdraudējumus, jāprojektē un jākonstruē tā, lai tās atbilst turpmāk noteiktajām prasībām. Kustīgums rada apdraudējumu visos gadījumos, portējama ar citām mašīnām vai kustīgums, kas saistīts ar nepārtrauktu vai daļēji pārtrauktu kustību stacionāro darba stāvokļu starplaikā. traktoriem un ja to darbina darba zonās, un tās darbībai ja mašīna ir pašgājēja, velkama vai stumjama, vai trans- ir vajadzīgs Kustīgums var radīt apdraudējumus arī tad, ja mašīnas darbina nepārvietojot, bet tās ir aprīkotas ar līdzekļiem, kas atvieglo to pārvietošanu no vienas vietas uz otru (piemēram, mašīnas, kas aprīkotas ar riteņiem, veltnīšiem, skrejveltņiem u. tml. , vai novietotas uz paliktņiem, ratiņiem u. tml. ). Lai pārbaudītu, vai augsnes frēzes un pašgājējas ecēšas nerada nepieļaujamus draudus apdraudējumam pakļautām personām, ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā katra tipa mašīnām jāveic attiecīgi testi vai jābūt veikušiem šādus testus. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 371 3. 1. Vispārīgi noteikumi 3. 1. 1. Definīcija “Vadītājs” ir operators, kas atbild par mašīnas pārvietošanu. Vadītājs var pārvietoties ar mašīnu vai ar kājām, pavadot mašīnu, vai vadīt mašīnu, izmantojot tālvadību (kabeļi, radio u. tml. ). 3. 1. 2. Apgaismojums Ja ražotājs pašgājēju mašīnu paredz lietošanai tumšās vietās, tā jāaprīko ar veicamajam darbam piemērotu apgaismošanas ierīci, neierobežojot citu noteikumu (ceļu satiksmes noteikumu, navigācijas noteikumu u. c. ) piemērošanu. 3. 1. 3. Mašīnas projektēšana, lai atvieglotu rīkošanos ar to Rīkojoties ar mašīnu un/vai tās daļām, mezgliem vai agregātiem saskaņā ar ražotāja instrukcijām, nedrīkst būt pēkšņas pārvietošanās varbūtības vai nestabilitātes radītu apdraudējumu. 3. 2. Darba vietas 3. 2. 1. Vadītāja vieta Vadītāja vieta jāprojektē, ievērojot ergonomikas principus. Drīkst būt divas vai vairākas vadītāja vietas, un tādos gadījumos katra vadītāja vieta jāaprīko ar visām vajadzīgajām vadības ierīcēm. Ja ir vairāk nekā viena vadītāja izņemot apturēšanu vieta, mašīna jāprojektē tā, ārkārtas gadījumos. Redzamībai no vadītāja vietas jābūt tādai, lai vadītājs pilnīgi droši, neapdraudot sevi un apdraudējumam pakļautas personas, var vadīt mašīnu un tās darbīgās daļas atbilstīgi paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. Vajadzības gadījumā mašīna jāaprīko ar ierīcēm nepietiekamas tiešās redzamības radīto apdrau- dējumu novēršanai. lai vienas vadītāja vietas lietošana izslēdz pārējo lietošanu, Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai, atrodoties vadītāja vietā, vadītājs un operatori nav pakļauti apdraudē- jumam nejauši saskarties ar riteņiem vai kāpurķēdēm. Vadītāja vieta jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu veselības apdraudējumu, ko rada skābekļa trūkums un/vai izplūdes gāzes. Uz mašīnas sēdošu vadītāju vietas jāprojektē un jākonstruē tā, lai vadītāja kabīni var uzstādīt pēc iespējas plašāku. Tādā gadījumā kabīnē jāparedz vieta vadītājam un/vai operatoriem vajadzīgajām vadības ierīcēm. Vadītāja vieta jāaprīko ar piemērotu kabīni, ja apdraudējumus rada bīstama vide. Ja mašīnai ir kabīne, tā jāprojektē un jākonstruē un/vai jāaprīko tā, lai vadītājam ir labi darba apstākļi un lai viņš ir aizsargāts pret jebkādiem apdraudējumiem, kas varētu rasties (piemēram, nepietiekama apsildīšana un ventilācija, nepietiekama redzamība, pārmērīgs troksnis un vibrācija, krītoši objekti, objektu iekļūšana kabīnē, apgāšanās u. tml. ). Izejai jābūt tādai, lai tā nodrošinātu ātru izkļūšanu no kabīnes. Turklāt jābūt rezerves izejai, kuras virziens nesakrīt ar parastās izejas virzienu. Kabīnei un tās aprīkojumam lietotajiem materiāliem jābūt ugunsdrošiem. 3. 2. 2. Sēdeklis Jebkuras mašīnas vadītāja sēdeklis jāprojektē tā, ergonomikas principiem. lai tas nodrošinātu vadītāja stabilu stāvokli un atbilstu Sēdeklis jāprojektē tā, lai tas līdz viszemākajam iespējamam līmenim, kādu praktiski var sasniegt, samazinātu vibrāciju, kas iedarbojas uz vadītāju. Sēdekļa balstiekārtai jāiztur jebkura slodze, kas uz to var iedarboties, īpaši apgāšanās gadījumā. Ja zem vadītāja kājām nav grīdas, jābūt ar neslīdīgu materiālu pārklātiem kāju balstiem. Ja mašīna ir aprīkota ar pretapgāšanās konstrukcijas pievienošanas ierīci, sēdeklim jābūt aprīkotam ar drošības līdzvērtīgu ierīci, kas vadītāju notur uz sēdekļa, neierobežojot mašīnas vadīšanai nepieciešamās jostu vai kustības un jebkādas vadītāja kustības, ko izraisa atsperojums. 372 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 3. 2. 3. Citas vietas Ja lietošanas nosacījumi paredz, ka laiku pa laikam vai regulāri ar mašīnu pārvadā vai uz tās strādā operatori, kas nav vadītāji, viņiem jānodrošina piemērotas vietas, kur var droši atrasties pārvadāšanas un darba laikā, īpaši novēršot krišanas apdraudējumu. Ja darba apstākļi atļauj, šīs vietas jāaprīko ar sēdekļiem. Ja vadītāja vieta jāaprīko ar kabīni, arī pārējās vietas jāaizsargā pret apdraudējumiem, kas rada vajadzību aizsargāt vadītāja vietu. 3. 3. Vadība 3. 3. 1. Vadības ierīces Vadītājam jābūt iespējām iedarbināt visas vadības ierīces, kas vajadzīgas mašīnas vadīšanai no vadītāja vietas, izņemot to funkciju iedarbināšanu, kuras var droši iedarbināt tikai ar vadības ierīcēm, kas atrodas vietā, kura nav vadītāja vieta. Tas attiecas galvenokārt uz darba vietām, kas nav vadītāja vieta un par ko atbild operatori, kas nav vadītāji, vai, kuru ieņemot, vadītājam jāatstāj vadītāja vieta, lai droši izpildītu manevru. Ja ir pedāļi, tie jāprojektē, apdraudējumam tos sajaukt; to virsmām jābūt neslīdīgām un viegli tīrāmām. jākonstruē un jāmontē tā, lai vadītājs tos var droši darbināt, pastāvot minimālam Ja to darbināšana var radīt apdraudējumus, īpaši bīstamas kustības, mašīnas vadības ierīcēm, izņemot tās, kuru stāvokļi ir iepriekš iestādīti, jāatgriežas neitrālā stāvoklī, tiklīdz operators tās atlaiž. Ja mašīnai ir riteņi, stūres iekārta jāprojektē un jākonstruē tā, lai mazinātu stūres rata vai stūres sviras pēkšņas kustības, ko izraisa triecieni pret vadriteņiem. Jebkura vadības ierīce, kas bloķē diferenciāli, mašīna pārvietojas. jāprojektē un jāierīko tā, lai diferenciāli varētu atbloķēt, kamēr 1. 2. 2. iedaļas pēdējais teikums neattiecas uz kustīgumu. 3. 3. 2. Iedarbināšana/kustība Pašgājējas mašīnas, uz kurām sēž vadītājs, jāaprīko tā, lai nepilnvarotas personas nevar iedarbināt motoru. Tādu pašgājēju mašīnu kustībai, uz kurām sēž vadītājs, ierīcēm. jābūt iespējamai tikai tad, ja vadītājs ir pie vadības Ja ekspluatācijas nolūkā mašīnai jāpievieno ierīces, kas pārsniedz tās normālo darba platumu (piemēram, stabilizatori, strēles), vadītājam jānodrošina iespējas pirms mašīnas kustības sākšanas viegli pārliecināties, vai šīs ierīces ir drošas kustības sākšanai konkrētajā stāvoklī. Tas attiecas arī uz visām pārējām daļām, kam, lai kustība būtu droša, jābūt konkrētā stāvoklī un, ja vajadzīgs, bloķētām. Ja tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, mašīnu kustībai jābūt atkarīgai no iepriekš minēto daļu novietojuma drošā stāvoklī. Nedrīkst pieļaut, ka mašīnai var sākt kustību motora iedarbināšanas brīdī. 3. 3. 3. Braukšanas funkcija Neskarot ceļu satiksmes noteikumus, pašgājējām mašīnām un to piekabēm jāatbilst prasībām, kas attiecas uz ātruma samazināšanu, apstāšanos, bremzēšanu un imobilizāciju, lai garantētu drošību visos ekspluatācijas, iekraušanas, ātruma, ceļa slīpuma apstākļos, kādus paredzējis ražotājs, un atbilstību normālas lietošanas nosacījumiem. Vadītājam jābūt iespējām samazināt ātrumu un apturēt pašgājēju mašīnu ar centrālas ierīces palīdzību. Ja tas vajadzīgs drošības nolūkā, centrālās ierīces vai tās darbināšanai vajadzīgās enerģijas padeves defekta gadījumam jāierīko ierīce ar pilnīgi neatkarīgu un viegli pieejamu vadību ātruma samazināšanai un apturēšanai ārkārtas gadījumos. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 373 Ja tas vajadzīgs drošības nolūkā, stacionāra mašīna jāaprīko ar stāvvietas bloķēšanas ierīci, izkustēšanos. Šo ierīci drīkst lietot kopā ar vienu no šā punkta otrajā daļā minētajām ierīcēm, mehāniska. lai novērstu tās ja tā ir tīri Ar tālvadību vadāma mašīna jāprojektē un jākonstruē tā, lai tā automātiski apstājas, ja vadītājs zaudē kontroli. 1. 2. 4. iedaļa neattiecas uz braukšanas funkciju. 3. 3. 4. Gājēja vadītas mašīnas kustība Gājēja vadītas pašgājējas mašīnas kustībai jābūt iespējamai tikai, vadītājam pastāvīgi darbinot attiecīgas vadības ierīces. Jo īpaši kustība nedrīkst sākties, iedarbinot motoru. Gājēja vadītas pašgājējas mašīnas jāprojektē tā, lai mazinātu apdraudējumus, ko rada mašīnas nejauša kustība vadītāja virzienā, jo īpaši: a) triecienus; b) rotējošu darbīgo daļu radītas traumas. Arī mašīnas parastas braukšanas ātrumam jāatbilst kājām ejoša vadītāja pārvietošanās ātrumam. Ja mašīnai var pievienot rotējošu darbīgo daļu, nedrīkst būt iespējas darbināt šo darbīgo daļu, kad ir ieslēgta reversa vadības ierīce, izņemot gadījumus, kad mašīnas kustību izraisa darbīgās daļas kustība. Pēdējā gadījumā reversa ātrumam jābūt tādam, lai tas neapdraud vadītāju. 3. 3. 5. Vadības ķēdes defekts Traucējumi servostūres elektroapgādē, vajadzīgs tās apturēšanai. ja tāda ir uzstādīta, nedrīkst mašīnu padarīt nevadāmu laikā, kas 3. 4. Aizsardzība pret mehāniskiem apdraudējumiem 3. 4. 1. Nekontrolēta kustība Ja mašīnas darbīgā daļa ir apturēta, apdraudējumam pakļautas personas nedrīkst apdraudēt novirzīšanās no apturēšanas vietas neatkarīgi no cēloņa, kas nav vadības ierīču darbināšana. jebkāda tās Mašīna jāprojektē un jākonstruē tā, un, lai pārvietošanas laikā tās smaguma centra nekontrolējamas svārstības neietekmē tās stabilitāti vai nerada pārmērīgu deformāciju tās konstrukcijai. jānovieto uz mobila balsta, ja vajadzīgs, 3. 4. 2. Salūšanas draudi darbības laikā Ātri rotējošas mašīnas daļas, kas var salūzt, uztvertu vai, ja tas nav iespējams, lai tie netiktu mesti vadītāja un/vai operatoru darba vietu virzienā. jāuzstāda un jāaizsargā tā, lai salūšanas gadījumā fragmentus 3. 4. 3. Apgāšanās Ja pašgājēja mašīna, uz kuras sēž vadītājs un, iespējams, operatori, var apgāzties, mašīna jāprojektē tā, lai to var aprīkot ar stiprinājuma punktiem, kas dod iespēju lietot pretapgāšanās konstrukciju (ROPS). Šai konstrukcijai sēdošajiem operatoriem, ja tādi ir, pietiekamu norobežotu telpu (DLV). tādai, jābūt lai gāžoties tā nodrošina uz mašīnas sēdošajam vadītājam un uz mašīnas Lai pārbaudītu, vai konstrukcija atbilst šā punkta otrās daļas prasībām, ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim katra tipa konstrukcijām jāveic attiecīgi testi vai jābūt veikušiem šādus testus. 374 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Turklāt ar pretapgāšanās konstrukciju jāaprīko turpmāk minētie ekskavatori, kuru jauda pārsniedz 15 kW: — kāpurķēžu krāvēji vai riteņu krāvēji, — krāvēji ar aizmugurē piestiprinātu lāpstu, — kāpurķēžu traktori vai riteņtraktori, — pašiekrāvēji un cita veida skrēperi, — greideri, — vadāmi pašizgāzēji ar piekabēm. 3. 4. 4. Krītoši objekti Ja mašīnu, uz kuras sēž vadītājs un, iespējams, arī operatori, apdraud krītoši objekti vai materiāli, mašīna jāprojektē un jāaprīko ar stiprinājuma punktiem, kas dod iespēju lietot konstrukciju aizsardzībai pret krītošiem objektiem (FOPS), ja mašīnas izmēri to ļauj. Šai konstrukcijai jābūt tādai, lai objekta vai materiāla krišanas gadījumā tā nodrošina uz mašīnas sēdošajiem operatoriem pietiekamu norobežotu telpu (DLV). Lai pārbaudītu, vai konstrukcija atbilst šā punkta otrās daļas prasībām, ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim katra tipa konstrukcijām jāveic attiecīgi testi vai jābūt veikušiem šādus testus. 3. 4. 5. Pieejas līdzekļi Rokturi un pakāpieni nolūkam vadības ierīces. jāprojektē un jānovieto tā, lai operatori tos lietotu instinktīvi un neizmantotu šim 3. 4. 6. Vilkšanas ierīces Visas mašīnas, ko lieto vilkšanai vai kas jāvelk, jāaprīko ar sakabes ierīcēm, kas projektētas, konstruētas un izvietotas tā, lai nodrošinātu vieglu un drošu sakabināšanu un atkabināšanu un novērstu nejaušu atkabināšanos lietošanas laikā. Atkarībā no sakabes slodzes tādas mašīnas jāaprīko ar balstu, kura nesošā virsma atbilst slodzei un pamatam. 3. 4. 7. Spēka pārvads starp pašgājēju mašīnu vai traktoru un darbināmo mašīnu Transmisijas vārpstas ar kardāna savienojumiem, kuras savieno pašgājēju mašīnu vai darbināmās mašīnas stacionāro gultni, pašgājējas mašīnas puses un no darbināmās mašīnas puses. traktoru ar pirmo jāaizsargā visā vārpstas un tās kardāna savienojumu garumā no Spēka izvads pašgājējas mašīnas vai traktora pusē, kur pievienota transmisijas vārpsta, jāaizsargā ar sietu, kas piestiprināts pie pašgājējas mašīnas vai traktora, vai ar citu ierīci, kas nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību. Darbināmās mašīnas pusē dzenošā vārpsta jānosedz ar aizsargietvaru, kas piestiprināts pie mašīnas. Kardāna transmisiju drīkst aprīkot ar griezes momenta ierobežotājiem vai brīvrumbām tikai darbināmās mašīnas pusē. Kardāna transmisijas vārpsta attiecīgi jāmarķē. Visām darbināmajām mašīnām, kuru darbināšanai vajadzīga transmisijas vārpsta, kas savieno darbināmo mašīnu ar pašgājēju mašīnu vai traktoru, jābūt aprīkotām tā, lai, mašīnu atkabinot, transmisijas vārpstu un tās aizsargu nebojā saskare ar zemi vai mašīnas daļu. Aizsarga ārējās daļas jāprojektē, jākonstruē un jāizvieto tā, lai tās nevar griezties kopā ar transmisijas vārpstu. Vienkāršo kardāna savienojumu gadījumā aizsargam jānosedz transmisijas vārpsta līdz iekšējo skavu galiem, savukārt platleņķa kardāna savienojumu gadījumā – vismaz līdz ārējā savienojuma vai ārējo savienojumu centram. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 375 Ražotājiem, kas paredz pieeju darba vietām tuvu kardāna transmisijas vārpstai, lai sestajā daļā aprakstītos vārpstas aizsargus nevar izmantot par pakāpieniem, ja tie nav šim nolūkam projektēti un konstruēti. jānodrošina, 3. 4. 8. Transmisijas kustīgās daļas Atkāpjoties no 1. 3. 8. A iedaļas, motora nodalījumā, nav jāaprīko ar bloķēšanas ierīcēm, ierīci, kas atrodas vadītāja vietā, nepilnvarotas personas. iekšdedzes dzinēju noņemamie aizsargi, kas novērš pieeju kustīgajām daļām ja tie jāatver ar instrumentu vai atslēgu, vai vadības iekļūt ja tā ir pilnīgi norobežotā un aizslēdzamā kabīnē, kur nevar 3. 5. Aizsardzība pret citiem apdraudējumiem 3. 5. 1. Akumulatori Akumulatora korpuss jākonstruē un jānovieto tā, izlīšanu uz operatora un/vai izgarojumu uzkrāšanos vietās, kur atrodas operatori. lai apgāšanās gadījumā, cik iespējams, novērstu elektrolīta Mašīna jāprojektē un jākonstruē tā, ierīci. lai akumulatoru var atvienot ar šim nolūkam paredzētu viegli pieejamu 3. 5. 2. Ugunsdrošība Atkarībā no ražotāja prognozētās ugunsgrēka varbūtības mašīnas darbības laikā mašīnā, jābūt: ja tās izmēri atļauj, — viegli pieejamiem ugunsdzēšamajiem aparātiem, — vai iebūvētām ugunsdzēsības sistēmām. 3. 5. 3. Putekļu, gāzu u. tml. noplūde Ja pastāv šādu apdraudējumu varbūtība, 1. 5. 13. iedaļā minēto uztveršanas/savākšanas iekārtu drīkst aizstāt ar citiem līdzekļiem, piemēram, nosēdināšanu ar ūdens izsmidzināšanu. Uz mašīnām, kuru galvenā funkcija ir produktu izsmidzināšana, neattiecas 1. 5. 13. iedaļas otrā un trešā daļa. 3. 6. Norādījumi 3. 6. 1. Zīmes un brīdinājumi Mašīnām jābūt aprīkotām ar signalizācijas ierīcēm un/vai plāksnēm, jāizvēlas, jāprojektē un jākonstruē tā, lai tās ir skaidri redzamas un neizdzēšamas. regulēšanas un apkopes instrukciju lai vajadzības gadījumā nodrošinātu apdraudējumam pakļautu personu veselību un drošību. Tās lietošanas, Neskarot prasības, kas jāievēro, braucot pa valsts automaģistrālēm, mašīnām, uz kurām sēž vadītājs, aprīkotām ar šādām ierīcēm: jābūt — ar akustisko brīdināšanas ierīci apdraudējumam pakļautu personu brīdināšanai, — ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem piemērotu gaismas signālu sistēmu, piemēram, ar stopsignāla lampām, atpakaļgaitas lampām un rotējošām bākugunīm. Pēdējā prasība neattiecas uz mašīnām, kas paredzētas tikai pazemes darbiem un kam nav elektriskās enerģijas. jāaprīko ar piemērotiem līdzekļiem brīdināšanai par Ar tālvadību vadāmas mašīnas, kas normālos lietošanas apstākļos cilvēkiem rada sadursmes vai trieciena līdzekļiem apdraudējumam draudus, pakļautu personu aizsargāšanai pret tādiem apdraudējumiem. Tas pats attiecas uz mašīnām, kuru lietošana saistīta ar pastāvīgu uz priekšu un atpakaļ vērstas kustības atkārtošanos uz vienas ass, ja vadītājs mašīnas aizmuguri tieši neredz. to kustību vai Mašīnas jākonstruē tā, lai brīdinājuma un signalizācijas ierīces nevar nejauši izslēgt. Ja tas vajadzīgs drošībai, šīs ierīces jāaprīko ar līdzekļiem to darbības pārbaudei un operatora informēšanai par to defektiem. Ja mašīnas vai tās darbīgo daļu kustība ir īpaši bīstama, uz mašīnas jābūt zīmēm ar brīdinājumu netuvoties mašīnai tās darbības laikā; zīmēm jābūt salasāmām pietiekamā attālumā, lai garantētu apkārtējo cilvēku drošību. 376 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 3. 6. 2. Marķējums Minimālajām prasībām, kas noteiktas 1. 7. 3. iedaļā, jāpievieno šādas ziņas: — kilovatos (kW) izteikta nominālā jauda, — kilogramos (kg) izteikta visbiežāk lietotās konfigurācijas masa un, ja vajadzīgs, — pie sakabes kāša norādīts ņūtonos (N) izteikts ražotāja paredzētais maksimālais vilkmes spēks, — pie sakabes kāša norādīta ņūtonos (N) izteikta ražotāja paredzētā maksimālā vertikālā slodze. 3. 6. 3. Lietošanas instrukcija Papildus 1. 7. 4. iedaļā noteiktajām minimālajām prasībām lietošanas instrukcijā jāiekļauj šāda informācija: a) attiecībā uz mašīnas radīto vibrāciju – faktiskā vērtība vai vērtība, ko aprēķina pēc tādas pašas mašīnas vibrācijas mērījumiem: — tās vibrācijas vidējais kvadrātiskais ātrums, kas iedarbojas uz rokām, nepārsniedz 2,5 m/s2, tas jānorāda, ja tas pārsniedz 2,5 m/s2; ja tas — tās vibrācijas vidējais kvadrātiskais ātrums, kas iedarbojas uz ķermeni pārsniedz 0,5 m/s2; ja tas nepārsniedz 0,5 m/s2, tas jānorāda. (kājām un sēžamvietu), ja tas Ja nelieto saskaņotos standartus, vibrācija jāmēra ar attiecīgajai mašīnai vispiemērotāko metodi. Ražotājam jānorāda mašīnas darbināšanas apstākļi mērījumu laikā un tas, kādas mērījumu metodes tika izmantotas. b) Ja atkarībā no iekārtām mašīna var pildīt vairākas funkcijas, galvenās mašīnas ražotājiem un maināmo lai nodrošinātu iekārtu drošu pievienošanu un piederumu ražotājiem jāsniedz informācija, kas vajadzīga, lietošanu. 4. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, LAI NOVĒRSTU KONKRĒ- TUS APDRAUDĒJUMUS, KURI SAISTĪTI AR CELŠANAS OPERĀCIJĀM Mašīnas, kas rada ar celšanas operācijām saistītus apdraudējumus, galvenokārt kravas krišanu un sadursmes vai sasvēršanos, kas saistīta ar celšanas operāciju, jāprojektē un jākonstruē atbilstīgi turpmāk noteiktajām prasībām. Apdraudējumi sakarā ar celšanas operācijām galvenokārt rodas, kravu pārvietojot ar gabalkravas pārvietošanai paredzētām mašīnām, saistībā ar kravas līmeņa maiņu. Kravā var būt priekšmeti, materiāli vai preces. 4. 1. Vispārīgi norādījumi 4. 1. 1. Definīcijas: a) “celšanas piederumi” ir detaļas vai iekārtas, ko nepievieno pie mašīnas, bet liek starp mašīnu un kravu vai uz kravas, lai to nostiprinātu; b) “atsevišķi celšanas piederumi” ir piederumi, ar kuru palīdzību montē vai lieto stiprinājuma ierīces, to skaitā āķi, apskavas, stīpas, sviras; c) “pārvietojama krava” stiprinājuma punkti; ir krava, ko pārvieto pa nekustīgu vai lokanu vadīklu, kuras stāvokli nosaka d) “darba koeficients” ir aritmētiskā attiecība starp kravu, kuras noturēšanu ar attiecīgo iekārtu, piederumu vai mašīnu ražotājs garantē, un maksimālo darba slodzi, kura norādīta uz iekārtas, piederuma vai mašīnas; 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 377 e) “testa koeficients” ir aritmētiskā attiecība starp slodzi, kurai iekārtu, piederumu vai mašīnu pakļauj statiskajos vai dinamiskajos testos, un maksimālo darba slodzi, kura norādīta uz iekārtas, piederuma vai mašīnas; f) “statiskais tests” ir tests, kura laikā mašīnai vai celšanas piederumam vispirms veic apskati un pakļauj spēkam, kas atbilst maksimālās darba slodzes un attiecīgā statiskā testa koeficienta reizinājumam, un tad veic atkārtotu apskati, lai konstatētu, vai slodze nav radījusi bojājumus; g) “dinamiskais tests” ir tests, kura laikā mašīnu visās iespējamās konfigurācijās darbina ar maksimālu darba slodzi, ņemot vērā mašīnas dinamiku, lai pārbaudītu, vai mašīna un drošības sastāvdaļas darbojas pareizi. 4. 1. 2. Aizsardzība pret mehāniskiem apdraudējumiem 4. 1. 2. 1. Nep iet ieka ma s s ta bil it ātes n os acī ti ap d ra ud ējum i Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai 1. 3. 1. iedaļā noteiktā stabilitāte saglabātos ekspluatācijas laikā un ārpus tā, tostarp visu transportēšanas, montāžas un demontāžas posmu, iespējamo sastāvdaļu avārijas un arī saskaņā ar lietošanas instrukciju veiktu testu laikā. Šajā nolūkā ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāizmanto piemērotas verifikācijas īpaši pārbaudot pašgājējus pašizgāzējus, kuru pacēluma augstums pārsniedz 1,80 m, ražotājam vai metodes; viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāveic katra tipa pašizgāzēja platformas stabilitātes tests vai līdzīgs tests, vai arī jābūt šādus testus veikušam. 4. 1. 2. 2. Vad īk l a s s l i e d e s un sl i e žu c eļi Mašīnām jābūt aprīkotām ar ierīcēm, kas novērš to noskriešanu no vadīklas sliedēm vai sliežu ceļiem. Ja šīs ierīces tomēr nenovērš mašīnas noskriešanu no sliedēm vai ir radies sliedes vai ritošās daļas bojājums, ir jābūt ierīcēm, kas novērš iekārtas, aprīkojuma vai kravas krišanu vai mašīnas apgāšanos. 4. 1. 2. 3. M eh ān i skā i z t u rība Mašīnām, celšanas piederumiem un noņemamām daļām jāiztur spriegums, kas uz tām iedarbojas lietošanas laikā vai ārpus tā ražotāja paredzētos uzstādīšanas un ekspluatācijas nosacījumos visās attiecīgajās konfigurāci- jās, vajadzības gadījumā ievērojot vides faktoru un cilvēku pielikto spēku iedarbību. Šī prasība jāievēro arī transportējot, montējot un demontējot. Mašīnas un celšanas piederumi jāprojektē un jākonstruē tā, lai, ievērojot paredzēto lietošanu, novērstu defektus, kas rodas noguruma vai nolietošanās dēļ. Materiāli aukstumtrausluma un novecošanās iespējamību. jāizvēlas atkarībā no ražotāja paredzētās darba vides, īpaši vērtējot korozijas, nodiluma, triecienu, Mašīnas un celšanas piederumi lai tie izturētu pārslodzi statiskajos testos bez paliekošas deformācijas vai acīmredzamiem defektiem. Aprēķinos jāņem vērā izraudzītās statiskā testa koefi- cienta vērtības, lai garantētu atbilstīgu drošības līmeni; koeficientam parasti ir šādas vērtības: jāprojektē un jākonstruē tā, a) manuāli darbināmām mašīnām un celšanas piederumiem – 1,5; b) citām mašīnām – 1,25. Mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai tās bez darbības traucējumiem izturētu dinamiskos testus, kurus veic, piemērojot maksimālās darba slodzes un dinamiskā testa koeficienta reizinājumu. Dinamiskā testa koeficientu izraugās tā, lai garantētu atbilstīgu drošības līmeni – koeficients parasti ir vienāds ar 1,1. 378 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Dinamiskie testi jāveic mašīnām, kas ir gatavas nodošanai ekspluatācijā normālos lietošanas apstākļos. Testus parasti veic pie ražotāja noteiktajiem nominālajiem ātrumiem. Ja mašīnas vadības ķēde ļauj vienlaicīgi izdarīt vairākas kustības, piemēram, rotāciju un kravas pārvietošanu, testi jāizdara vismazāk labvēlīgos apstākļos, t. i. , parasti – apvienojot attiecīgās kustības. 4. 1. 2. 4. Skr iemeļi, spoles, ķēd e s v ai tr os e s Skriemeļu, spoļu un riteņu diametram jāatbilst trošu vai ķēžu izmēriem, ar kurām tos savieno. Spoles un riteņi jāprojektē, jākonstruē un jāuzstāda tā, lai to troses vai ķēdes var griezties ap tiem nenokrītot. Trosēm, ko tieši lieto kravas celšanai vai balstīšanai, nedrīkst būt savienojumi, izņemot to galos (savienojumi var būt iekārtās, kas pēc projekta paredzētas regulārai pārveidošanai atkarībā no lietošanas vajadzībām). Trosēm un to galiem izvēlas darba koeficientu, kas garantē pietiekamu drošību; parasti šis koeficients ir vienāds ar 5. Celšanas ķēdēm izvēlas darba koeficientu, kas garantē pietiekamu drošību; parasti šis koeficients ir vienāds ar 4. Lai pārbaudītu, vai ir sasniegts pietiekams darba koeficients, ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvaro- tajam pārstāvim katra tipa ķēdēm un trosēm, ko tieši lieto kravas celšanā, un trošu galiem jāveic attiecīgi testi vai jābūt šādus testus veikušiem. 4. 1. 2. 5. At sev išķi ce lša n a s p i e d e r u m i Celšanas piederumu izmēri iespējamo nogurumu un novecošanās procesus atsevišķos ekspluatācijas ciklos saskaņā ar iespējamo darba mūžu, kāds norādīts ekspluatācijas nosacījumos konkrētam lietojumam. jānosaka, ievērojot Turklāt, a) metāla trošu galu savienojumu darba koeficientu izvēlas tā, lai garantētu pietiekamu drošību; šis koeficients parasti ir vienāds ar 5. Trosēm nedrīkst būt nekādu savienojumu vai cilpu, izņemot to galos; b) ja lieto ķēdes ar metinātiem posmiem, tiem jābūt īsā tipa posmiem. Jebkura tipa ķēdēm izvēlas darba koeficientu, kas garantē pietiekamu drošību; šis koeficients parasti ir vienāds ar 4; c) no tekstilmateriāla gatavotu virvju vai cilpu darba koeficients ir atkarīgs no materiāla, ražošanas metodes, izmēriem un lietojuma. Šo koeficientu izvēlas tā, lai garantētu pietiekamu drošību; parasti tas ir vienāds ar 7, ja materiālu kvalitāte ir laba un ražošanas metode atbilst paredzētajam lietojumam. Ja iepriekš minētais nav nodrošināts, parasti nosaka augstāku koeficientu, lai garantētu līdzvērtīgu drošību. No tekstilmateriāla ražotām virvēm un cilpām, kas nav bezgalīgas cilpas, nedrīkst būt mezgli vai savienojumi, izņemot cilpu galos; d) visām metāla daļām, no kā ražo vai ko lieto kopā ar cilpu, pietiekamu drošības līmeni; šis koeficients parasti ir vienāds ar 4; jāizvēlas darba koeficients, kas garantē e) daudzkāju cilpas maksimālo darba jaudu nosaka, pamatojoties uz neizturīgākās kājas drošības koeficientu, kāju skaitu un samazinājuma koeficientu, kas atkarīgs no cilpas konfigurācijas; f) lai pārbaudītu, vai ir sasniegts pietiekams darba koeficients, pilnvarotajam pārstāvim katra tipa detaļām, kas minētas a), b), c) un d) apakšpunktā, vai jābūt šādus testus veikušiem. ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam jāveic attiecīgi testi 4. 1. 2. 6. Kust īb u va d ība Kustību vadībai, lai garantētu mašīnas drošību, jādarbojas šādi: a) mašīna jāprojektē vai jāaprīko ar ierīcēm tā, lai tās detaļu kustību amplitūda nepārsniedz noteiktas robežas. Ja vajadzīgs, jānodrošina iepriekšējs brīdinājums par tādu ierīču darbību; 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 379 b) ja vienā vietā vienlaikus var manevrēt vairākas stacionāras vai pa sliedēm braucošas mašīnas, kas rada lai tās var aprīkot ar šo apdraudējumu novēršanas sadursmes draudus, tās jāprojektē un jākonstruē tā, sistēmām; c) mašīnu mehānismi jāprojektē un jākonstruē tā, lai krava nevar bīstami slīdēt vai brīvi un negaidīti krist pat daļēja vai pilnīga enerģijas piegādes traucējuma gadījumā vai, operatoram pārtraucot mašīnas darbināšanu; d) nedrīkst pieļaut, ka normālos ekspluatācijas nosacījumos kravu var nolaist vienīgi ar berzes bremzi, izņemot gadījumus, kad tādu iespēju prasa mašīnas funkcija; e) stiprinājuma ierīces jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu nejaušu kravas krišanu. 4. 1. 2. 7. Rī koš an ās a r krav u Mašīnas vadītāja vietai jānodrošina iespējami pilnīgāka kustīgo mezglu vai agregātu kustības trajektoriju pārredzamība, lai novērstu iespējamas sadursmes ar cilvēkiem, iekārtām vai citām mašīnām, kas var manevrēt vienlaikus un radīt apdraudējumus. Mašīnas ar vienā vietā stiprināmu vadāmu kravu jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu kravas vai pretsvaru iespējamās sadursmes ar apdraudējumam pakļautām personām. 4. 1. 2. 8. Ziben s Mašīnas, kas darbības laikā jāaizsargā no zibens, jāaprīko ar iekārtu, kas paredzēta elektrisko lādiņu novadīšanai uz zemi. 4. 2. Īpašas prasības attiecībā uz mašīnām, kurām nav manuālas piedziņas 4. 2. 1. Vadība 4. 2. 1. 1. Vad īt ā ja v ieta Prasības, kas noteiktas 3. 2. 1. iedaļā, attiecas arī uz stacionārām mašīnām. 4. 2. 1. 2. Sēd e k l i s Prasības, kas noteiktas 3. 2. 2. mašīnām. 4. 2. 1. 3. Vad ības i erīces iedaļas pirmajā un otrajā daļā un 3. 2. 3. iedaļā, attiecas arī uz stacionārām jāatgriežas neitrālā stāvoklī, tiklīdz operators tās atlaiž. Ierīcēm, kas vada mašīnas vai tās iekārtu kustības, Tomēr daļēju vai pilnīgu kustību gadījumā, ja šīs kustības nerada mašīnas vai kravas sadursmes draudus, minētās ierīces drīkst aizstāt ar automātiskām apturēšanas vadības ierīcēm, kas nodrošina apturēšanu iepriekš izvēlētā līmenī, nelietojot vadības apturēšanas ierīci. 4. 2. 1. 4. Ie kra uša n a s v ad ība Mašīnas, kuru maksimālā darba slodze nav mazāka par 1 000 kg vai apgāšanās moments nav mazāks par 40 000 Nm, jāaprīko ar ierīcēm vadītāja brīdināšanai un bīstamu kravas kustību novēršanai, — kad mašīna ir pārslogota: — maksimālās darba slodzes pārsniegšanas dēļ, vai — tādu momentu dēļ, kuri rodas no slodzes pārsniegšanas, — tādu momentu dēļ, kuru pārsniegšana paceltās kravas dēļ veicina apgāšanos. 4. 2. 2. Trošu vadības iekārtas Trošu transporta līdzekļi, traktori vai traktoru vilcēji jānotur pretsvariem vai ierīcei, kas ļauj pastāvīgi kontrolēt spriegojumu. 4. 2. 3. Apdraudējumam pakļautu personu apdraudējumi. Pieejas līdzekļi vadītāja vietai un apkalpošanas punktiem Mobilās mašīnas ar kravām un mašīnas, kuru kravas balsti pārvietojas pa stingri noteiktu ceļu, ierīcēm, kas novērš apdraudējumam pakļautu personu apdraudējumus. jāaprīko ar 380 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Mašīnas, kas apkalpo konkrētus līmeņus, kuros operatori var piekļūt kravas platformai, nostiprinātu kravu, iekraušanas vai izkraušanas laikā. jāprojektē un jākonstruē tā, lai novērstu kravas platformas nevadāmu kustību, lai krautu vai īpaši 4. 2. 4. Atbilstība mērķim tirgū vai pirmo reizi nododot ekspluatācijā, Mašīnu piedāvājot ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāveic vai jāorganizē pasākumi, lai garantētu celšanas piederumu un lietošanai gatavu manuālas vai elektriskās piedziņas mašīnu drošu darbību. Veicot minētos pasākumus, jāievēro mašīnas statiskie un dinamiskie aspekti. Ja mašīnu nevar samontēt pie ražotāja vai pie viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja, pasākumi montāžai lietošanas vietā. Pārējos gadījumos montāžu drīkst veikt pie ražotāja vai lietošanas vietā. jāveic attiecīgi 4. 3. Marķējums 4. 3. 1. Ķēdes un troses Uz katras celšanas ķēdes, troses vai pinuma, kas nav mezgla daļa, jābūt marķējumam vai, ja tas nav iespējams, plāksnei vai nenoņemamam gredzenam, uz kura ir norādīts ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese, kā arī norāde uz attiecīgo sertifikātu. Sertifikātā būtu jāsniedz saskaņotajos standartos prasītā informācija vai, informācija: ja tādu standartu nav, vismaz šāda — ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums, — ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja adrese, — ķēdes vai troses apraksts, kurā iekļautas šādas ziņas: — nominālais izmērs, — uzbūve, — materiāls, no kā ķēde vai trose ražota, — jebkura speciāla metalurģiska apstrāde, kādai materiāls pakļauts, — lietotais standarts (ar kuru saskaņā ķēde vai trose ir testēta), — maksimālā slodze, kādai ķēdi vai lietojumiem atbilstīgu vērtību skalu. trosi vajadzētu pakļaut lietošanas laikā. Drīkst norādīt dažādiem 4. 3. 2. Celšanas piederumi Visiem celšanas piederumiem jānorāda šādi dati: — ziņas par ražotāju, — ziņas par materiālu, piemēram, starptautiskā klasifikācija, ja tāda informācija ir vajadzīga izmēru saskaņo- šanai, — ziņas par maksimālo darba slodzi, — “CE” marķējums. Ja piederumu sastāvā ir tādas daļas kā troses vai virves, uz kurām marķējums nav fiziski iespējams, pirmajā daļā minētie dati jānorāda uz plāksnes vai ar citiem līdzekļiem, stingri piestiprinot pie piederuma. Datiem jābūt salasāmiem un novietotiem tā, neapdraud piederuma izturīgumu. lai tie nezūd mehāniskas apstrādes, nolietojuma dēļ utt. vai 4. 3. 3. Mašīnas Papildus minimālajai jāsniedz informācija par nominālo slodzi: informācijai, kāda noteikta 1. 7. 3. iedaļā, uz katras mašīnas salasāmi un neizdzēšami i) atšifrētā veidā uz iekārtas redzamā vietā, ja mašīnai ir tikai viena iespējamā slodzes vērtība; 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 381 ii) ja nominālā slodze ir atkarīga no mašīnas konfigurācijas, katrā vadītāja vietā jābūt plāksnei, uz kuras norādīta katras konfigurācijas nominālā slodze, vēlams diagrammu vai tabulu veidā. Uz mašīnām, kas aprīkotas ar kravas balstiem, kam var piekļūt cilvēki un kas saistīti ar krišanas apdraudējumu, jābūt skaidram un neizdzēšamam brīdinājumam, kurš aizliedz cilvēku celšanu. Šim brīdinājumam jābūt redzamam visās iespējamās pieejas vietās. 4. 4. Lietošanas instrukcija 4. 4. 1. Celšanas piederumi Katram celšanas piederumam vai katrai sērijveida nedalāmai celšanas piederumu partijai jāpievieno lietošanas instrukcija, kurā sniegti šādi dati: — normālie lietošanas nosacījumi, — lietošanas, montāžas un apkopes instrukcijas, — lietošanas ierobežojumi, īpaši attiecībā uz piederumiem, kas neatbilst 4. 1. 2. 6. iedaļas e) apakšpunktam. 4. 4. 2. Mašīnas Papildus 1. 7. 4. iedaļas noteikumiem lietošanas instrukcijā jāiekļauj šāda informācija: a) mašīnas tehniskais raksturojums, jo īpaši, — ja vajadzīgs, 4. 3. 3. iedaļas ii) apakšpunktā aprakstītā slodzes tabula, — pretdarbības spēki pie kravas stiprinājumiem vai balstiem un sliedēm, — ja vajadzīgs, balasta definīcija un uzstādīšana; b) formulāra saturs, ja formulāru nepiegādā kopā ar mašīnu; c) padomi lietotājam, īpaši kravas tiešas redzamības nodrošināšanai; d) instrukcijas, kas attiecas uz testu veikšanu pirms mašīnas pirmās nodošanas ekspluatācijā, ražotāja nesamontē gatavu lietošanai. ja mašīnu pie 5. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ PAZEMES DARBIEM PAREDZĒTĀM MAŠĪNĀM Pazemes darbiem paredzētas mašīnas jāprojektē un jākonstruē atbilstīgi turpmāk noteiktajām prasībām. 5. 1. Nepietiekamas stabilitātes nosacīti apdraudējumi Pašgājēji griestu balsti jāprojektē un jākonstruē tā, lai tie pārvietojoties notur noteiktu virzienu un neslīd, pirms nonāk zem slodzes un nonākot zem slodzes, un atbrīvojoties no tās. Tie jāaprīko ar atsevišķo hidraulisko balstu augšējo plātņu stiprinājumiem. 5. 2. Kustība Pašgājējiem griestu balstiem jāļauj apdraudējumam pakļautām personām netraucēti pārvietoties. 5. 3. Apgaismojums Prasības, kas noteiktas 1. 1. 4. iedaļas trešajā daļā, neattiecas uz pazemes darbiem paredzētām mašīnām. 5. 4. Vadības ierīces Pa sliedēm braucošu mašīnu akseleratoram un bremzēm jābūt manuāli vadāmām. Tomēr avārijas bremzes drīkst būt ar kāju darbināmas. 382 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Pašgājēju griestu balstu vadības ierīces jāprojektē un jāizvieto tā, lai pārvietošanas operāciju laikā attiecīgs balsts nodrošinātu patvērumu operatoram. Vadības ierīces jāaizsargā pret nejaušu atlaišanu. 5. 5. Apturēšana Pa sliedēm braucošas pašgājējas mašīnas, kas paredzētas pazemes darbiem, jāaprīko ar avārijas bremzēm, kas iedarbojas uz mašīnas kustības vadības sistēmu. 5. 6. Ugunsdrošība Attiecībā uz mašīnām, kurām ir daļas ar augstu ugunsnedrošību, obligāti jāievēro 3. 5. 2. iedaļas otrais ievilkums. Pazemes darbiem paredzētu mašīnu bremžu sistēma jāprojektē un jākonstruē tā, lai tā neradītu dzirksteles un neizraisītu ugunsgrēkus. Pazemes darbiem paredzētu mašīnu siltumdzinējiem jābūt iekšdedzes dzinējiem, kuros lieto zema iztvaikošanas spiediena degvielu un kuros nav iespējama elektriskas dzirksteles rašanās. 5. 7. Putekļu, gāzu u. tml. noplūde Izplūdes gāzes no iekšdedzes dzinējiem nedrīkst izvadīt virzienā uz augšu. 6. VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS BŪTISKĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTU APDRAU- DĒJUMU NOVĒRŠANU, CEĻOT VAI PĀRVIETOJOT CILVĒKUS Mašīnas, kas rada apdraudējumus, ceļot vai pārvietojot cilvēkus, noteiktās prasības. jāprojektē un jākonstruē, ievērojot turpmāk 6. 1. Vispārīgi noteikumi 6. 1. 1. Definīcija Šajā nodaļā “transportieris” ir ierīce, kas notur cilvēkus, lai tos paceltu, nolaistu vai pārvietotu. 6. 1. 2. Mehāniskā izturība Darba koeficienti, kas definēti 4. nodaļā, nav pietiekami mašīnām, kuras paredzētas cilvēku celšanai vai pārvietošanai, un parasti jādivkāršo. Transportiera grīda jāprojektē un jākonstruē tā, lai nodrošinātu vietu un izturīgumu atbilstīgi maksimālajam cilvēku skaitam un maksimālajai darba slodzei, kādu noteicis ražotājs. 6. 1. 3. Bez cilvēku spēka darbināmu ierīču iekraušanas vadība Neatkarīgi no maksimālās darba slodzes vērtības ir spēkā 4. 2. 1. 4. iedaļas prasības. Šīs prasības neattiecas uz mašīnām, ja ražotājs var pierādīt, ka nepastāv to pārslogošanas un/vai apgāšanās apdraudējums. 6. 2. Vadība 6. 2. 1. Ja drošības prasības nenosaka citus risinājumus: Ja drošības prasības nenosaka citus risinājumus, transportieris jāprojektē un jākonstruē tā, lai iekšpusē esošajiem cilvēkiem ir pieejami augšup un lejup vērstās transportiera kustības vadības līdzekļi, ja vajadzīgs, arī trans- portiera pārvietošanai horizontāli attiecībā pret mašīnu. Darbības laikā šīm vadības ierīcēm jābūt stiprākām attiecībā pret pārējām vadības ierīcēm, kas regulē to pašu kustību, izņemot ierīces procesa apturēšanai ārkārtas gadījumos. Šo kustību vadībai līmeņus. jābūt nepārtrauktās komandas tipa, izņemot gadījumu, kad mašīna apkalpo konkrētus 6. 2. 2. Ja cilvēku celšanai vai pārvietošanai paredzētu mašīnu var pārvietot, transportierim esot stāvoklī, kurš nav miera stāvoklis, tā jāprojektē un jākonstruē tā, lai transportierī esošajam cilvēkam vai cilvēkiem ir pieejami līdzekļi mašīnas pārvietošanas radīto apdraudējumu novēršanai. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 383 6. 2. 3. Mašīnas, kas paredzētas cilvēku celšanai vai pārvietošanai, jāprojektē, jākonstruē vai jāaprīko tā, lai pārāk liels transportiera ātrums nerada apdraudējumus. 6. 3. 6. 3. 1. 6. 3. 2. 6. 3. 3. 6. 4. 6. 4. 1. 6. 4. 2. 6. 5. Cilvēku izkrišanas no transportiera novēršana Ja 1. 1. 15. iedaļā minētie pasākumi nav pietiekami, transportieris jāaprīko ar pietiekamu skaitu notures punktu, kas atbilst iespējamam transportējamo cilvēku skaitam un ir pietiekami izturīgi personāla aizsardzības līdzekļu pievienošanai, lai novērstu krišanu. lūkai grīdā vai griestos vai sāndurvīm jāatveras tādā virzienā, ka, tām nejauši atveroties, Jebkurai krišanas iespēja. Celšanai vai pārvietošanai paredzētas mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, lai transportiera grīda (arī pārvieto- šanās laikā) nepaceļas tādā leņķī, ka ir iespējama transportierī esošo cilvēku krišana. Transportiera grīdai jābūt neslīdīgai ir izslēgta Transportiera krišanas vai apgāšanās novēršana Cilvēku celšanai vai pārvietošanai paredzētas mašīnas jāprojektē un jākonstruē tā, krišanu vai apgāšanos. Transportiera vai nesošā transportlīdzekļa paātrinājums un bremzēšana neatkarīgi no tā, vai tās iedarbina operators vai drošības sastāvdaļa, un neatkarīgi no ražotāja noteiktajiem maksimālās slodzes un ātruma nosacījumiem nedrīkst apdraudēt apdraudējumam pakļautas personas. lai novērstu transportiera Marķējumi Ja drošības nolūkā vajadzīgs, uz transportiera jābūt attiecīgai galvenajai informācijai. 384 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. II PIELIKUMS A. Mašīnu EK atbilstības deklarācijas saturs (1) EK atbilstības deklarācijā jāiekļauj šādas ziņas: — ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (2), — mašīnas apraksts (3), — visi attiecīgie noteikumi, kuriem mašīna atbilst, — ja vajadzīgs, pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese un EK tipa pārbaudes sertifikāta numurs, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kurai nosūtīta dokumentācija saskaņā ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta pirmo ievilkumu, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kura ir izdarījusi 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā minēto pārbaudi, — ja vajadzīgs, norāde uz saskaņotajiem standartiem, — ja vajadzīgs, lietotie valsts tehniskie standarti un parametri, — ziņas par personu, kas ir tiesīga parakstīties ražotāja vai viņa pilnvaroto pārstāvju vietā. B. Ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja sniegtās deklarācijas saturs (4. panta 2. punkts). Ražotāja deklarācijā, kas minēta 4. panta 2. punktā, jāiekļauj šādas ziņas: — ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese, — mašīnas vai mašīnas daļu apraksts, — ja vajadzīgs, pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese un EK tipa pārbaudes sertifikāta numurs, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kurai nosūtīta dokumentācija saskaņā ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta pirmo ievilkumu, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kura ir izdarījusi 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā minēto pārbaudi, — ja vajadzīgs, norāde uz saskaņotajiem standartiem, — paziņojums, ka mašīnu nedrīkst nodot ekspluatācijā līdz brīdim, kad mašīnu, kurā to paredzēts iebūvēt, deklarē par atbilstīgu direktīvas noteikumiem, — ziņas par parakstītāju. C. Tirgū atsevišķi piedāvājamo drošības sastāvdaļu EK atbilstības deklarācijas saturs (1) EK atbilstības deklarācijā jāiekļauj šādas ziņas: — ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese (2), — drošības sastāvdaļas apraksts (4), (1) Šī deklarācija jāsastāda tajā pašā valodā, kurā instrukciju oriģināli (skatīt I pielikuma 1. 7. 4. iedaļas b) apakšpunktu), un tai jābūt drukātā veidā vai rakstītai ar drukātiem lielajiem burtiem. Tai jāpievieno tulkojums vienā vai vairākās oficiālajās valodās, ko lieto valstī, kur mašīnu paredzēts lietot. Šim tulkojumam jābūt saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz instrukciju tulkojumiem. (2) Firmas nosaukums un pilna adrese; arī pilnvarotajiem pārstāvjiem jānorāda firmas nosaukums un ražotāja pilna adrese. (3) Mašīnas apraksts (modelis, tips, sērijas numurs utt. ). (4) Drošības sastāvdaļas apraksts (modelis, tips, sērijas numurs, ja ir, utt. ). 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 385 — drošības sastāvdaļas drošības funkcija, ja apraksts to neatklāj, — ja vajadzīgs, pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese un EK tipa pārbaudes sertifikāta numurs, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kurai nosūtīta dokumentācija saskaņā ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta pirmo ievilkumu, — ja vajadzīgs, tās pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese, kura veikusi 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā minēto verifikāciju, — ja vajadzīgs, norāde uz saskaņotajiem standartiem, — ja vajadzīgs, lietotie valsts tehniskie standarti un parametri, — ziņas par personu, kura ir tiesīga parakstīties ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja vietā. III PIELIKUMS EK ATBILSTĪBAS MARĶĒJUMS — EK atbilstības marķējums sastāv no sākumburtiem “CE”, kuriem ir šāda forma: — ja “CE” marķējumu samazina vai palielina, iepriekš redzamā zīmējuma proporcijas jāsaglabā, — “CE” marķējuma komponentiem jābūt vienāda augstuma, un tas nedrīkst būt mazāks par 5 mm. Šo minimālo izmēru drīkst neievērot, ja mašīna ir maza. 386 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. IV PIELIKUMS MAŠĪNU UN AIZSARGKOMPONENTU TIPI, KAM JĀPIEMĒRO 8. PANTA 2. PUNKTA b) UN c) APAK- ŠPUNKTĀ MINĒTĀ PROCEDŪRA A. Mašīnas 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. Ripzāģi ar vienu vai vairākiem asmeņiem koka un tam līdzīgu materiālu apstrādei vai gaļas un tai līdzīgu materiālu apstrādei. Zāģmašīnas ar darbības laikā nepārvietojamu instrumentu, kurām ir nekustīgs darba priekšmeta galds manuālai padevei vai demontējama mehanizēta padeve. Zāģmašīnas ar darbības laikā nepārvietojamu instrumentu, kurām ir manuāli darbināms turp un atpakaļ pārvietojams darba priekšmeta galds vai ratiņi. Zāģmašīnas ar darbības laikā nepārvietojamu instrumentu, kurām ir iebūvēta darba priekšmetu mehāniskās padeves ierīce ar manuālu iekraušanu un/vai izkraušanu. Zāģmašīnas ar darbības laikā kustīgu instrumentu, kurām ir mehāniska padeves ierīce ar manuālu iekraušanu un/vai izkraušanu. Virsmas kokapstrādes ēvelmašīnas ar rokas padevi. Kokapstrādes biezumēveles vienas puses apstrādei ar manuālu iekraušanu un/vai izkraušanu. Lentzāģi ar nekustīgu vai pārvietojamu darba priekšmeta galdu un lentzāģi ar pārvietojamiem ratiņiem un manuālu iekraušanu un/vai izkraušanu, kas paredzēti koka un tam līdzīgu materiālu apstrādei vai gaļas un tai līdzīgu materiālu apstrādei. Koka un tam līdzīgu materiālu apstrādes jaukta tipa mašīnas, kas minētas 1. līdz 4. un 7. punktā. Tapu frēzes ar rokas padevi un vairākiem instrumentu turētājiem kokapstrādei. Vertikālās tapu frēzes ar rokas padevi koka un tam līdzīgu materiālu apstrādei. Portatīvie ķēdes zāģi kokapstrādei. Štances, tajā skaitā to sviras, ar manuālu iekraušanu un/vai izkraušanu metālu aukstajai apstrādei, kustīgās darbojošās daļas var pārvietoties vairāk nekā par 6 mm un ātrums var pārsniegt 30 mm/s. ja to Iesmidzināšanas vai kompresijas plastmasas liešanas mašīnas ar manuālu iekraušanu vai izkraušanu. Iesmidzināšanas vai kompresijas gumijas liešanas mašīnas ar manuālu iekraušanu vai izkraušanu. Šādu tipu pazemes darbiem paredzētas mašīnas: — sliežu mašīnas: lokomotīves un bremžu vagoni, — hidrauliskie griestu balsti, — iekšdedzes dzinēji, kas paredzēti uzstādīšanai pazemes darbiem domātās mašīnās. Manuāli piekraujamas sadzīves atkritumu savākšanas mašīnas ar kompresijas mehānismu. Aizsargi un noņemamas transmisijas vārpstas ar kardāna savienojumiem, kas aprakstīti 3. 4. 7. iedaļā. Transportlīdzekļu pacēlāji. Cilvēku celšanas ierīces, kas saistītas ar vertikālas krišanas apdraudējumu no vairāk nekā 3 metru augstuma. Pirotehnikas ražošanai paredzētas mašīnas. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 387 B. Drošības sastāvdaļas 1. 2. 3. 4. 5. Elektrojutīgas ierīces, kas speciāli paredzētas cilvēku klātbūtnes konstatēšanai, (nemateriālās barjeras, jutīgie paklāji, elektromagnētiskie detektori u. c. ). Procesori, kas nodrošina bimanuālo vadības ierīču drošības funkcijas. Noņemamie automātiskie sieti 9. , 10. un 11. punktā minēto štanču aizsardzībai. Pretapgāšanās konstrukcijas. Konstrukcijas aizsardzībai pret krītošiem objektiem. lai garantētu to drošību 388 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. V PIELIKUMS EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA Šajā pielikumā “mašīna” ir “mašīna” vai “drošības sastāvdaļa”, kas definēta 1. panta 2. punktā. 1. EK atbilstības deklarēšana ir procedūra, kurā ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis deklarē, ka tirgū piedāvājamā mašīna atbilst visām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kas uz to attiecas. 2. Parakstīta EK atbilstības deklarācija atļauj ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim marķēt mašīnu ar “CE” zīmi. 3. Pirms EK atbilstības deklarācijas sastādīšanas ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis ir nodrošinājis un var garantēt, ka pie viņa glabājas un ir pieejama pārbaudei turpmāk minētā dokumentācija: a) tehniskā dokumentācija, to skaitā: — vispārīgs mašīnas rasējums kopā ar vadības ķēžu rasējumiem, — pilnīgi, precīzi rasējumi kopā ar aprēķinu pierakstiem, testu rezultātiem utt. , kas vajadzīgi, mašīnas atbilstību veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, lai pārbaudītu — saraksts, kurā uzskaitītas: — šīs direktīvas galvenās prasības, — standarti, un — citi mašīnas projektēšanā lietotie tehniskie parametri, — mašīnas radīto apdraudējumu novēršanas metožu apraksts, — pēc vēlēšanās – jebkurš kompetentas iestādes vai laboratorijas tehnisks ziņojums vai sertifikāts (1), — ja deklarē atbilstību saskaņotam standartam, kas to paredz – jebkurš tehnisks ziņojums par viņa izvēlēto un paša vai kompetentas iestādes vai laboratorijas veikto testu rezultātiem (1), — uz mašīnu attiecināmo instrukciju eksemplārs; b) sērijveida ražošanas gadījumā – iekšējie pasākumi, ko veiks, lai uzturētu mašīnas atbilstību direktīvas noteiku- miem. Ražotājam jāizdara vajadzīgie daļu, piederumu vai visas mašīnas izmēģinājumi vai testi, lai noteiktu, vai tās projekts vai konstrukcija ļauj to droši samontēt un nodot ekspluatācijā. Nespēja uzrādīt dokumentāciju pēc pienācīgi pamatota kompetentu valsts iestāžu lūguma var būt pietiekams pamats, lai apšaubītu atbilstības prezumpciju direktīvas prasībām. 4. a) Dokumentācijai, kas minēta 3. punktā, nav obligāti jābūt materiālā formā, bet tai jābūt apkopojamai un pieejamai tās svarīgumam atbilstīgā laikā. Tajā nav jāiekļauj sīki lietotajiem daļu blokiem/mezgliem, ja tā nav būtiska, lai pārbaudītu atbilstību drošības pamatprasībām. jebkura cita konkrēta informācija, kas attiecas uz mašīnas ražošanā izstrādāti plāni vai (1) Iestādi vai laboratoriju uzskata par kompetentu, ja tā atbilst vērtēšanas kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 389 b) Dokumentācija, kas minēta 3. punktā, jāsaglabā uzrādīšanai kompetentajām valsts iestādēm vismaz 10 gadus pēc mašīnas ražošanas vai – sērijveida ražošanas gadījumā – pēc pēdējā mezgla ražošanas dienas. c) Dokumentācijai, kas minēta 3. punktā, jābūt sastādītai vienā no Kopienu oficiālajām valodām, izņemot uz mašīnu attiecināmās instrukcijas. 390 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. VI PIELIKUMS EK TIPA PĀRBAUDE Šajā pielikumā “mašīna” ir “mašīna” vai “drošības sastāvdaļa”, kas definēta 1. panta 2. punktā. 1. EK tipa pārbaude ir procedūra, kurā pilnvarotā iestāde konstatē un apliecina, ka mašīnas paraugs atbilst šīs direktīvas noteikumiem, kuri uz to attiecas. 2. EK tipa pārbaudes pieteikumu ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis iesniedz pilnvarotajai iestādei, kura pārbauda mašīnas paraugu. Pieteikumā iekļauj: — ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārdu vai nosaukumu un adresi, kā arī mašīnas ražošanas vietu, — tehnisko dokumentāciju, kurā ir vismaz šādas ziņas: — vispārīgs mašīnas rasējums kopā ar vadības ķēžu rasējumiem, — pilnīgi, precīzi rasējumi kopā ar aprēķinu pierakstiem, testu rezultātiem utt. , kas vajadzīgi, mašīnas atbilstību veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām, lai pārbaudītu — mašīnas radīto apdraudējumu novēršanas metožu apraksts un lietoto standartu saraksts, — uz mašīnu attiecināmo instrukciju eksemplārs, — sērijveida ražošanas gadījumā – iekšējie pasākumi, ko veiks, lai uzturētu mašīnas atbilstību direktīvas noteikumiem. Tam pievieno ražošanai paredzētās mašīnas paraugu vai, ja vajadzīgs, paziņojumu par to, kur mašīnu var pārbaudīt. Iepriekš minētajā dokumentācijā nav jāiekļauj sīki izstrādāti plāni vai jebkura cita konkrēta informācija, kas attiecas lai pārbaudītu atbilstību drošības uz mašīnas ražošanā lietotajiem daļu blokiem/mezgliem, pamatprasībām. ja tā nav būtiska, 3. Pilnvarotā iestāde veic EK tipa pārbaudi turpmāk aprakstītajā kārtībā: — tā pārbauda tehnisko dokumentāciju, lai pārliecinātos par tās atbilstību, kā arī iesniegto vai pārbaudei pieejamo mašīnas paraugu, — mašīnas pārbaudes laikā pilnvarotā iestāde: a) pārliecinās, vai tā ir ražota saskaņā ar tehnisko dokumentāciju un to var droši apstākļos; lietot paredzētajos darba b) pārbauda, vai standarti, ja tādi ir lietoti, ir pareizi piemēroti; c) veic piemērotas izpētes un testus, būtiskajām prasībām, kas uz to attiecas. lai pārbaudītu, vai mašīna atbilst veselības aizsardzības un drošības 4. Ja paraugs atbilst uz to attiecināmajiem noteikumiem, pilnvarotā iestāde sastāda EK tipa pārbaudes sertifikātu, ko nosūta pieteikuma iesniedzējam. Sertifikātā norāda pārbaudes slēdzienu, visus iespējamos sertifikāta izdošanas nosacījumus, kā arī pievieno rasējumus un aprakstus, kas vajadzīgi, lai atšķirtu apstiprināto paraugu. Komisija, dalībvalstis un apstiprinātās iestādes drīkst iegūt sertifikāta kopiju un pēc pamatota lūguma tehniskās dokumentācijas un veikto pētījumu, un testu protokolu kopiju. 5. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis jebkuriem parauga pārstāvētās mašīnas pārveidojumiem, ko viņš ir izdarījis vai gatavojas izdarīt. Pilnvarotā iestāde pārbauda šos pārveidojumus un informē ražotāju vai viņa Kopienā reģistrētu pilnvaroto pārstāvi, vai EK tipa pārbaudes sertifikāts paliek spēkā. informē pilnvaroto iestādi par 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 391 6. Iestāde, kura atsakās izdot EK tipa pārbaudes sertifikātu, par to informē pārējās pilnvarotās iestādes. Iestāde, kura atsauc EK tipa sertifikātu, par to informē dalībvalsti, kura šo iestādi ir pilnvarojusi. Šī dalībvalsts, pamatojot lēmumu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. 7. Dokumentāciju un korespondenci, kas attiecas uz EK tipa pārbaudes procedūrām, sastāda tās valsts oficiālajā valodā, kurā pilnvarotā iestāde ir reģistrēta, vai citā tai pieņemamā valodā. VII PIELIKUMS IESTĀŽU PILNVAROŠANAS MINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO DALĪBVALSTĪM Šajā pielikumā “mašīna” ir “mašīna” vai “drošības sastāvdaļa”, kas definēta 1. panta 2. punktā. 1. Pilnvarotā iestāde, tās direktors un darbinieki, kas atbild par verifikācijas testu veikšanu, nav ne pārbaudāmās mašīnas projektētāji, ražotāji, piegādātāji vai uzstādītāji, ne minēto pušu pilnvarotie pārstāvji. Viņus neiesaista mašīnas projektēšanā, konstruēšanā, piedāvāšanā tirgū vai apkalpošanā ne tieši, ne pilnvaroto pārstāvju statusā. Tas neizslēdz tehniskās informācijas apmaiņu starp ražotāju un pilnvaroto iestādi. 2. Pilnvarotā iestāde un tās darbinieki veic verifikācijas testus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci lēmumu vai neatkarīgi no jebkāda spiediena un pamudinājumiem, galvenokārt pārbaudes rezultātus, īpaši no to personu vai personu grupu puses, kuras ir ieinteresētas verifikāciju rezultātos. finansiāliem, kas var ietekmēt 3. Pilnvarotās iestādes rīcībā ir vajadzīgie darbinieki un iekārtas, lai pareizi izpildītu administratīvos un tehniskos uzdevumus, kas saistīti ar verifikāciju; tai ir pieejamas arī speciālajai verifikācijai vajadzīgās iekārtas. 4. Par pārbaudi atbildīgajiem darbiniekiem ir: — pamatīga tehniskā un profesionālā sagatavotība, — pietiekamas zināšanas par veicamajiem testiem un pietiekama pieredze to izpildē, — prasme sastādīt sertifikātus, protokolus un ziņojumus, kas vajadzīgi veikto testu autentiskuma apstiprināšanai. 5. Pilnvarotā iestāde garantē pārbaudes personāla objektivitāti. Darbinieku atalgojums nav atkarīgs no izdarīto testu skaita vai to rezultātiem. 6. Pilnvarotajai iestādei jāapdrošina atbildība, ja atbildību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem neuzņemas valsts vai pati dalībvalsts tieši neatbild par testiem. 7. Pilnvarotās iestādes darbinieku pienākums ir saskaņā ar šo direktīvu vai jebkuru attiecīgās valsts tiesību aktu, kas nosaka tās piemērošanu, glabāt profesionālos noslēpumus, kas attiecas uz visu informāciju, kuru iegūst, veicot iestādes uzdevumus, izņemot attiecībā pret tās valsts kompetentajām iestādēm, kurā šīs darbības tiek veiktas. 392 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. VIII PIELIKUMS A daļa Atceltās direktīvas (minētas 14. pantā) tikai 1. pants tikai 6. pants B daļa Direktīva 89/392/EEK un šādi tās grozījumi: - Direktīva 91/368/EEK - Direktīva 93/44/EEK - Direktīva 93/68/EEK Termiņu saraksts transponēšanai un piemērošanai valsts tiesību aktos (minēti 14. pantā) Direktīva Transponēšanas termiņš Piemērošanas datums Direktīva 29. 6. 1989. , 9. lpp. ) 89/392/EEK (OV L 183, 1992. gada 1. janvāris Direktīva 22. 7. 1991. , 16. lpp. ) Direktīva 19. 7. 1993. , 12. lpp. ) 93/44/EEK 91/368/EEK (OV L 198, 1992. gada 1. janvāris (OV L 175, 1994. gada 1. jūlijs kas minēti janvāra; attiecībā uz No 1993. gada 1. direktīvās ražojumiem, 86/295/EEK, un 86/663/EEK – no 1995. gada 1. jūlija (1) No 1993. gada 1. janvāra 86/296/EEK — No 1995. gada 1. janvāra (2) — No 1994. gada 1. jūlija (2) — 1. panta 10. punkts, b) un q) apakšpunktu — 1. panta 11. punkta b) apakšpunkts izņemot a), a) un Direktīva 30. 8. 1993. , 1. lpp. ) 93/68/EEK (OV L 220, 1994. gada 1. jūlijs — 1. panta 12. punkta c), d), e) un f) apakšpunkts No 1995. gada 1. janvāra (3) (1) Laikposmā, kas beidzas 1994. gada 31. decembrī, dalībvalstīs vajadzētu būt apstiprinātai to mašīnu piedāvāšanai tirgū un nodošanai izņemot direktīvās ekspluatācijā, kuras atbilst 1992. gada 31. decembrī attiecīgās valsts teritorijā spēkā esošajiem noteikumiem, 86/295/EEK, 86/296/EEK un 86/663/EEK minētos ražojumus, kuriem šis laikposms beidzas 1995. gada 31. decembrī. (2) Laikposmā, kas beidzas 1996. gada 31. decembrī, dalībvalstis ļauj piedāvāt tirgū un nodot ekspluatācijā mašīnas, kas paredzētas jūnijā šo valstu teritorijā spēkā esošajiem cilvēku celšanai un pārvietošanai, un drošības sastāvdaļas, kas atbilst 1993. gada 14. noteikumiem. (3) Līdz 1997. gada 1. janvārim dalībvalstis ļauj piedāvāt tirgū un nodot ekspluatācijā ražojumus, kas atbilst marķēšanas noteikumiem, kuri ir stājušies spēkā pirms 1995. gada 1. janvāra. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 393 IX PIELIKUMS KORELĀCIJAS TABULA Direktīva 89/392/EEK Šī direktīva 1. panta 1. punkts 1. panta 1. punkts 1. panta 2. punkta pirmā daļa 1. panta 2. punkta otrā daļa 1. panta 2. punkta trešā daļa 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta pirmais ievil- kums 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrais ievilkums 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta trešais ievil- kums 1. panta 2. punkta ceturtā daļa 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts 1. panta 3. punkts 1. panta 4. punkts 1. panta 5. punkts 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 8. panta 3. punkts 8. panta 4. punkts 8. panta 4. punkta a) apakšpunkts 8. panta 5. punkts 8. panta 6. punkts 8. panta 7. punkts 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkts 13. panta 3. punkts 13. panta 4. punkts — — — I pielikums II pielikums III pielikums 1. panta 3. punkts 1. panta 4. punkts 1. panta 5. punkts 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 8. panta 3. punkts 8. panta 4. punkts 8. panta 5. punkts 8. panta 6. punkts 8. panta 7. punkts 8. panta 8. punkts 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants — — 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkts 14. pants 15. pants 16. pants I pielikums II pielikums III pielikums 394 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Direktīva 89/392/EEK Šī direktīva IV pielikums V pielikums VI pielikums VII pielikums — — IV pielikums V pielikums VI pielikums VII pielikums VIII pielikums IX pielikums