title: Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
aeronautical industry
innovation
research and development
research expenditure (EU)
transport policy

formats: html pdf print

text: 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/33 Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998–2002) inom området främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (98/C 260/03) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig — 98/0179(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 130i. 4 i detta, randet av Fjärde ramprogrammet, har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommenta- rer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommitte´n och Regionkommitte´n. med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, Kommitte´n för vetenskaplig och teknisk forskning har hörts beträffande delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll som behandlas i det arbetsdokument som kommissionen antog den 5 november 1997 (3). med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande, och av följande skäl: Genom beslut nr. /98/EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemen- skapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration för perioden 1998–2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras inom området främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. (FoTU) I artikel 130i. 3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogram- met, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (2), och artikel 4. 2 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomfö- I enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmelserna i rådets beslut 98/. /EG av den. om bestämmelser om deltagande av företag, forskningscentrer och universitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet. Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associa- tionsavtal kan samarbete med tredje land och internatio- nella organisationer, bland annat i enlighet med artikel 130m i fördraget, komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet. Genomförandet av detta program omfattar också åtgär- der och metoder för att främja, sprida och fullt ut utnyttja forskningsresultat, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare. (1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (3) KOM(97) 553 slutlig. (4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 I enlighet med de mål som fastställs i första handlingspla- nen för innovation skall Femte ramprogrammets forsk- ningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innova- tion. De har fastställts i enlighet med de grundläggande princi- per och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Det är viktigt att dels följa programmets utveckling i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom detta område, och dels vid en lämplig tidpunkt låta genomföra en oberoende utvärde- ring av programmets genomförande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 3. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet antas härmed delprogrammet för främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (nedan kallat ”delprogrammet”) för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002. Artikel 2 I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet 1. uppgår de medel som bedöms nödvändiga för genomfö- randet av delprogrammet (de budgeterade medlen) till 2 895 miljoner ecu, varav maximalt 6,30 % får anslås till kommissionens administrationskostnader. 2. Vid urvalet av de FoTU-åtgärder som skall vidtas kommer de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna för deltagande och spridning att tillämpas i överensstämmelse med dessa principer och kriterier. Dessutom skall ett urvalskriterium som särskilt gäller för detta delprogram tillämpas, nämligen att deltagande från näringslivet i åtgärder med kostnadsdelning skall vara adekvat med tanke på aktivitetens art. I samband med programmets genomförande, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5. 1, skall alla dessa kriterier respekteras, även om de kan få olika stor tyngd från fall till fall. 3. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram. 4. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet. 5. De indirekta åtgärder som omfattas av delprogram- met definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Särskilda bestämmelser för genomförandet av delpro- grammet fastställs i bilaga III. 2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga I. Artikel 4 3. Av dessa medel anslås — 640 miljoner ecu för perioden 1998–1999, och — 2 255 miljoner ecu för perioden 2000–2002. Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsätt- ningar som anges i artikel 3. 3 i Femte ramprogrammet. 4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska mål och de prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen. Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skall kommissionen a) i enlighet med artikel 5. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet utvärdera utvecklingen av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning, och b) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet. Artikel 5 1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vil- ket följande skall anges närmare: Artikel 3 a) Innehållet i bilaga II. 1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. b) Den preliminära genomförandeplanen för delpro- grammet. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/35 c) Metoderna för samordning enligt bilaga III. Artikel 7 d) Vid behov, urvalskriterierna samt hur de kommer att tillämpas i de olika indirekta FoTU-åtgärderna. Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras. 2. För genomförandet av de indirekta FoTU-åtgärderna kommer kommissionen, utgående från arbetsprogrammet, att inleda de förfaranden som avses i reglerna för delta- gande och spridning, främst ansökningsomgångar. 1. Programkommitte´n skall yttra sig om de åtgärder som avses i artikel 6. 3 inom en tidsfrist som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vid omröstning i kommitte´n vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall anta de åtgärder som föreslås om de överensstämmer med kommitte´ns yttrande. Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet. Om förslaget inte är förenligt med kommitte´ns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. 2. En programkommitte´ bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande bistår kommissionen. Om rådet inte har fattat något beslut inom sex veckor från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 3. Kommissionens företrädare skall inför programkom- mitte´n lägga fram förslag till åtgärder i följande fall: — Vid upprättandet och uppdateringen av det arbetspro- gram som avses i artikel 5. 1. — Vid utfärdandet av mandat för den utvärdering av gemenskapens verksamhet som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet. — Vid alla förändringar av den vägledning för för- delning av de budgeterade medlen som återfinns i bilaga I. 2. Kommissionen skall regelbundet informera kommit- te´n om delprogrammets utveckling och i synnerhet till- handahålla upplysningar om resultaten av utvärderingen och urvalet av de indirekta FoTU-åtgärderna. Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. C 260/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 BILAGA I VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL Åtgärdstyp Totalt a) Nyckelåtgärder i) Innovativa produkter, processer och organisation ii) Hållbart system för rörlighet och intermodalitet iii) Landtransport och marinteknik iv) Nya perspektiv för luftfarten b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art c) Stöd till infrastrukturer för forskning 74,3 % 24,2 % 13,8 % 5,2 % 31,1 % 24,2 % 1,5 % Totalt 2 895 miljoner ecu ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT PRIORITERINGAR BILAGA II INLEDNING Nyckelfaktorerna bakom unionens ekonomiska utveckling på längre sikt är konkurrenskraft och en hållbar utveckling som kan garantera välstånd, sysselsättning, ökad livskvalitet för Europas medborgare och ett bevarande av miljön och naturresursbasen. Dessa faktorer påverkas av medborgarnas, företagens, regioner- nas, nationernas och gemenskapens förmåga att producera och utnyttja morgondagens kunskap, vetenskap och teknik och omsätta dessa i högkvalitativa varor, processer och tjänster samt nya och effektivare organisationsstrukturer. Forskningen har en avgörande roll när det gäller att skapa en mer konkurrenskraf- tig teknisk bas för det europeiska näringslivet och främja övergången till ett samhälle som är hållbart på sikt, och som kommer att kräva såväl förändrade arbetsmetoder som ett optimerat resursutnyttjande. Man kan inte längre betrakta konkurrenskraft och hållbarhet som frågor som endast berör enskilda organisationer eller sektorer. Inom en alltmer sammanhängande och globaliserad ekonomi krävs ett ”systemtänkande” där forskningen bidrar till utvecklingen av sammanhållna, samordnade och miljövänliga industri- och samhällssystem, som inte bara tillgodoser marknadens utan också samhällets behov. Kärnan i dessa system är effektiva och kvalitetsbaserade produktionssystem som ingår i flexibla organisationer och producerar miljövänliga varor och tjänster av hög kvalitet (i Europa finns det över 2 miljoner företag av industriell karaktär. De har över 40 miljoner anställda, och 80 miljoner personer arbetar i företag som sysslar med därmed förbundna tjänster). Dessa välfärdsgenererande aktiviteter måste i sin tur understödjas av ett utbud av viktiga tjänster och produkter, bl. a. effektiva transportsystem och miljövänliga och säkra fordon, som stöder handeln och bidrar till en hållbar rörlighet för varor och personer. För en konkurrens- kraftig och hållbar tillväxt är det också nödvändigt att utveckla kvalitetsmaterial samt tillförlitliga mät- och testmetoder och säkerställa ett optimalt utnyttjande av materiella och virtuella forskningsinfrastrukturer. Detta övergripande tillvägagångssätt är det bästa sättet att förbättra effektiviteten och hållbarheten i det europeiska ekonomiska systemet på lång sikt, med tanke på de villkor som gäller på en föränderlig global marknad och ansvaret för människa och miljö. Programmets strategiska mål Målet med detta delprogram är att stödja forskningsverksamhet som bidrar till ökad konkurrenskraft och hållbarhet, särskilt när dessa två mål kombineras. Näringslivets roll är i detta sammanhang att identifera 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/37 möjliga samarbetsområden och att sammanföra och integrera projekt — särskilt tvärsektoriella projekt — längs hela mervärdeskedjan, för att säkerställa ett effektivare utnyttjande av teknik och innovation i hela Europa. Utvecklingen av nya koncept, t. ex. ekologisk industri, intermodalitet, nya generationer av flygplan och andra transportmedel samt innovativa tillvägagångssätt för att integrera ny teknik, kommer att bidra till att förbereda de industriella sektorerna inför det nya årtusendets utmaningar och att skapa en strategi för forskningen inom alla delar av det europeiska näringslivet. Forskningsaktiviteterna skall inriktas på tydligt definierade behov. Att uppfylla socioekonomiska behov. Programmet kommer att främja systemrelaterade tillvägagångssätt, stärka den innovativa kapaciteten inom de befintliga europeiska industrisystemen och främja skapandet av företag och tjänster som bygger på ny teknik och nya möjligheter, och det kommer på detta sätt att bidra till att lösa viktiga samhällsproblem, i synnerhet vad gäller sysselsättning. Samtidigt kommer forskningen om hållbar rörlighet och miljövänliga processer, produkter och tjänster att bidra till en ökad livskvalitet. Att öka det europeiska mervärdet. Aktiviteterna, som är avsedda att lösa problem som rör mer än en stat inom områden som omfattas av olika nyckelåtgärder, har en tydlig europeisk dimension, och detta gäller även utarbetandet av regler och standarder till stöd för gemenskapens politik. För att skapa den kritiska massa som krävs för att uppnå konkreta och påtagliga forskningsresultat inom kostnadsintensiva teknik- områden är det också nödvändigt att mobilisera nationella resurser och andra europeiska FoTU- instrument. Att stärka den europeiska konkurrenskraften. Det är ett känt faktum att Europa, jämfört med de viktigaste konkurrentländerna, skadas av att det existerar en klyfta som gör att man i Europa inte lyckas lika bra med att översätta vetenskapligt kunnande till innovationer. För att stärka konkurrenskraften och öka produkti- viteten bör man främja forskning och innovation rörande nya koncept för produkter, tjänster, produktions- system och organisation (exempelvis miljövänlig industri). Att respektera en etisk ram. All verksamhet inom ramen för delprogrammet skall, i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet, genomföras med största respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande etiska principer. Nyckelåtgärderna ”innovativa produkter, processer och organisationsformer”, ”hållbart system för rörlighet och intermodalitet”, ”nya perspektiv för luftfarten” och ”landtransport och marinteknologi” har som syfte att samordna insatserna inom olika forskningsområden (exempelvis material och tillämpning av informa- tionssamhällesteknik, miljövänlig teknik osv. ) för att uppnå ovannämnda mål. Denna tvärsektoriella dimension eftersträvas även inom åtgärder förbundna med forskning om material, mätning och provning samt stöd till infrastruktur för forskning. Samtliga dessa åtgärder skall särskilt koncentreras på ”innova- tionsdimensionen” samt på att främja och stödja ett deltagande av små och medelstora företag, för att minska klyftan mellan uppnådda forskningsresultat och ett effektivt utnyttjande av dem inom ekonomi och samhälle. HUR PROGRAMMET KOMPLETTERAR OCH ANKNYTER TILL ÖVRIGA PROGRAM FoTU-aktiviteterna skall om nödvändigt integreras och samordnas med och mellan de olika nyckelåtgär- derna och programmen samt med Gemensamma forskningscentret. Lämpliga förbindelser kommer att upprättas mellan dessa olika verksamheter. På detta sätt tillhandahålls mekanismer för ett samarbete mellan näringslivet, offentliga myndigheter, användare och forskarvärlden för att lösa gemensamma problem i synnerhet inom områden som ”intelligenta produktionssystem”, mikrosystem, nästa generations flygplan och andra transportmedel samt trafikförvaltning. De ekonomiska och tekniska problem som rör användning, anpassning och integration av bioteknik samt teknik inom energins, miljöns och informationssamhällets område har en avgörande betydelse för en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. De specifika tillämpningar som kan lösa dessa problem har integrerats med de olika åtgärderna inom ramen för föreliggande program, och de skall samordnas med de nämnda delprogrammen. Inom det tematiska programmet för ett användarvänligt informationssamhälle bygger samordningen på följande princip: åtgärder som rör ren informationssamhällesteknik (inbegripet tillämpningar och aktiviteter för demonstration och användning av ny teknik) skall koncentreras till programmet för ett användarvänligt C 260/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 informationssamhälle, medan aktiviteter som rör andra aspekter av denna teknik, exempelvis spridning, integrering och anpassning till tillämpningar för en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, skall ingå i detta program. I det följande beskrivs aspekter förbundna med de övergripande programmen: — Många av de problem som omfattas av detta program kan endast lösas effektivt i ett internationellt sammanhang. Därför måste detta program samordnas med programmet för att bekräfta gemenskaps- forskningens internationella roll, i synnerhet inom områden där den globala konkurrensen är hård och viktiga geoekonomiska frågor står på spel. Detta gäller helt klart forskningsverksamhet förbunden med produktion, transporter, havet, material och standardisering där ett samarbete med internationella initiativ (exempelvis IMS Intelligent Manufacturing Systems) skulle ge den europeiska forskningsverk- samheten ett mervärde. — De möjligheter som ges genom Cost och Eureka bör utnyttjas till fullo. Det bör även förekomma samarbete med internationella organisationer för att uppnå samverkan mellan aktiviteterna och projekten inom ramen för detta program och den forskningsverksamhet som finansieras nationellt. Vad gäller samarbetet med Eureka kan projekt rörande prioriterade ämnne av gemensamt intresse utvecklas inom ramen för nyckelåtgärderna. Man skall också vidta åtgärder för att underlätta samarbetet med enheter i tredje land och bibehålla de band med specialister från tredje land som upprättats i Europa. Detta kommer också att stärka programmets internationella dimension. — Det blir alltmer nödvändigt att överbrygga klyftan mellan forskningsresultaten och deras potentiella användningsområden och alla de företag som kan vara intresserade av de eventuella resultaten. Därför bör särskild tonvikt läggas på aktiviteter som rör innovation och små och medelstora företags deltagande. Detta gäller all forskningsverksamhet inom ramen för detta program (exempelvis forsknings- samarbete, stora industriprojekt och stöd till forskningsinfrastrukturer), och det hela skall samordnas med programmet för Främjande av innovation och uppmuntran av små och medelstora företags deltagande. En ”innovationsavdelning” skall koncentrera sig på att främja spridningen och använd- ningen av resultat från detta program. Den skall också se till att aktiviteterna samordnas med andra innovationsaktiviteter som genomförs inom ramen för programmet för innovation och små och medelstora företags deltagande och att de kompletterar dessa. — Om de europeiska forskarnas kunnande, kompetens och kvalifikationer ökas inom de områden som omfattas av programmet kommer detta i hög grad att öka Europas förmåga att åstadkomma påtagliga och varaktiga resultat. Därför måste forskningsverksamheten utvecklas så att den kompletterar de åtgärder förbundna med utbildning och socioekonomiska aspekter som också kommer att utgöra en integrerad del av programmet och projekten. a) NYCKELÅTGÄRDER i) Innovativa produkter, processer, organisation Mål och FoTU-prioriteter Det övergripande målet för denna nyckelåtgärd är att utveckla nya metoder för konstruktion, avancerad utrustning och produktionsprocesser (1) som höjer kvaliteten och sänker kostnaderna för processerna och produkterna (syftet är att åstadkomma en markant förbättring på medellång sikt), minskar de allmänna effekterna under hela livscykeln, ökar förståelsen för de ”mjuka” aspekterna (organisation, förvaltning, logistik, distansarbete m. m. ) för att fullt ut integrera dessa med relevanta affärsprocesser och som ytterst bidrar till ökad sysselsättning (syftet är att inom Europa skapa och bibehålla lika många arbetstillfällen som huvudkonkurrenterna, procentuellt sett). Vid genomförandet av denna nyckelåtgärd skall tonvikten dels läggas på en integrerad syn på produktionssystemen (produkter, kapital, processer och organisation) och dels på att sammanföra och integrera projekt i målinriktade grupper, vilket gör det lättare att beakta socioekonomiska, ekologiska och konkurrensmässiga aspekter. Särskild tonvikt skall läggas på deltagandet (1) Termen ”produktion” innefattar all industriell verksamhet från utvinning av råmaterial till tillverkning av delar och slutprodukter. Den täcker alla industriella sektorer och därmed förbundna tjänster, inbegripet konstruktion. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/39 av små och medelstora företag, med hänsyn till deras specifika behov och deras roll i försörjningskedjan. I förekommande fall skall forskningsverksamheten samordnas med åtgärder inom andra program och internationella initiativ (IMS, Eureka). — Effektiv konstruktion och tillverkning. Målet är att förbättra konkurrenskraften genom ökat förädlingsvärde, kvalitet och snabb anpassning till utvecklingen på marknaderna samt att korta tiden för utsläppandet på marknaden och minska materialintensiteten i produkt/tjänstekombinationer. FoTU-prioriteter: Teknik för utformning och samordnad utveckling av produkter/tjänster, multitekniskt integrerade produkter (inbegripet produktionsutrustning) och tillhörande tillverkningsprocesser. Avance- rad teknik för produktion och konstruktion, maskiner och utrustning. Produktionsteknik för större precision och tillförlitlighet. Tillverkningsteknik och tillverkningsutrustning för ett optimalt utnyttjande av resurser och miniatyrisering av produkter inbegripet tillverkning och montering av mikrosystem. Metoder för att ta bort barriärerna mellan tillverkare och konsumenter. — Intelligent produktion. Målet är att optimera funktionerna inom alla delar av den industriella miljön genom användning, integrerering och tillämpning av informationssamhällets teknik i produktionssystemen. FoTU-prioriteter: Intelligenta och omställbara system för produktion, maskiner och utrustning. Online- kontroll med användning av avancerade sensorer. Ökad livslängd för och optimalt utnyttjande av produktionssystemen. Intelligenta system för drift och underhåll, inbegripet självreparerande system. Tillämpning av avancerad teknik för flexibla och driftskompatibla system och nät för leverans/ produktion/distribution, inbegripet integreringen av ny teknik förbunden med elektronisk handel. — Miljöeffektiv teknik. Målet är att minimera miljöeffekterna under hela livscykeln, för alla viktiga beståndsdelar inom det industriella systemet från utvinning till produktion och avfallshantering, med tonvikt på resursintensiva processer. FoTU-prioriteter: Ren och miljövänlig processteknik. Forskning som syftar till att behärska sådana grundläggande företeelser som syntes, katalys, mekanismer för separation och reaktion samt processmodeller och -simulering. Undersökningar om effekter och riskbedömningar. Avfallsåtervinning på plats och i avfallskedjan. Nya processer för hantering, återanvändning och säker förvaring av avfall. Anpassning, återanvändning och demontering av produkter och produktionssystem. — Organisering av produktion och arbete. Målet är att successivt skapa högeffektiva industrisystem, nät av flexibla, kundorienterade industriföre- tag (inbegripet små och medelstora företag) med en mångsidig och högt motiverad arbetsstyrka, som arbetar på effektiva och trevliga arbetsplatser och anläggningar, med hänsyn till mångfalden och särdragen i det europeiska samhällets tillverkningstradition och tillverkningskultur. FoTU-prioriteter: Studier av mänskliga, organisatoriska, socioekonomiska och regleringsmässiga faktorer som styr företagens successiva övergång till en effektiv och hållbar produktion och konsumtion. Nya verktyg för beslutsfattande och nya strategier för att förvalta förändringen och de mänskliga resurserna. Undersökningar om vilka effekter nya typer av företagande har och hur de accepteras samt om nya modeller för industriell produktion som är förenliga med begreppet hållbarhet. ii) Hållbart system för rörlighet och intermodalitet FoTU-mål och -prioriteringar Det övergripande målet för denna nyckelåtgärd är att långsiktigt skapa en bättre balans mellan den ökande efterfrågan på rörlighet och behovet av att ta hänsyn till miljöbetingade, sociala, ekonomiska och säkerhetsmässiga faktorer. Den skall bidra till att eliminera det direkta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad trafikvolym, minska de negativa effekterna av olika transportsätt och uppmuntra till en mer hållbar användning. Man bör särskilt inrikta sig på intermodaliteten och på hur man bäst kan kombinera de olika transportsättens fördelar för att erbjuda användarvänliga dörr till dörr-tjänster för person- och godstransporter som svarar mot användarnas behov. Detta bör garantera en bättre förvaltad rörlighet. C 260/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — Modala och intermodala förvaltningssystem för transporter. Målet är att med stöd av resultaten från programmet för ett användarvänligt informationssamhälle utveckla, validera och demonstrera samordningen av rationella och effektiva förvaltningssystem för transporter i luften, till havs, på inre vattenvägar, järnväg, landsväg och inom tätorter, både vad gäller modala och integrerade intermodala transporter — inbegripet användning av informationssystem och operationell validering av därmed förbundna integrerade system — för att underlätta deras införande. FoTU-prioriteter: Utveckling, validering och demonstration av förvaltningssystem för modal och intermodal trafik och transporter, inbegripet operativa, regleringsmässiga, administrativa och struktu- rella lösningar med tanke på deras användning och på prissättningssystemen. Samordning av transport- förvaltning och logistik genom system för information och utbyte av data mellan olika transportsätt, exempelvis realtidsinformation, elektronisk information och tjänster till användarna. Andra generatio- nens navigeringssystem (1) och positionsangivelse via satellit. Förbättrade transporter genom satellit- understödda operationer. Samordning inom transportsystemet av trafikförvaltning, identifiering, lokali- sering och vägledning av fordon och fraktenheter samt prissättning och planering för frakter, reseinformation och tjänster till passagerarna. — Infrastrukturer och deras gränssnitt med transportmedel och transportsystem. Målet är att öka möjligheterna till sammankoppling och driftskompatibilitet samt att främja intermoda- litet inom transportsystemet genom samordning av de olika transportsätten vad gäller infrastruktur, knutpunkter, transportmedel, utrustning, drift, tjänster och rättsliga ramar. FoTU-prioriteter: En effektivare användning och minskade kostnader för drift, utveckling och underhåll av befintliga infrastrukturer. Effektiva knutpunkter. Förbindelser mellan transeuropeiska, regionala och lokala nät. Innovativa koncept för infrastrukturer och deras användning. Relationen mellan transporter, markanvändning, regional planering, miljö och hälsa. Minskad överbelastning och energiförbrukning, minskade föroreningar och försämringar av infrastrukturen. Samordning av fordon och kollektiva transporter inom transportsystemet. Innovativa koncept för hållbar rörlighet inom tätorts- och lands- bygdsområden samt för fjärrtrafik. Säkerhet vid transporter av exempelvis farligt gods. Lättillgängliga, säkra och bekväma transporter, även för människor med särskilda behov. Mänskliga faktorer som samspelet människa-maskin och användares och operatörers godtagande av nya ”intelligenta” system, optimala utbildningsmetoder och användning av simulatorer. — Socioekonomiska scenarier för människors och varors rörlighet. Målet är att utveckla strategier och instrument för att hantera de effekter som den samhälleliga och ekonomiska utvecklingen (i synnerhet avregleringen och liberaliseringen av transporttjänster samt den ekonomiska och kommersiella verksamhetens globalisering) har på efterfrågan av rörlighet och på transportpolitiken. FoTU-prioriteter: Scenarier rörande tillgång och efterfrågan på transporter samt politiska strategier rörande efterfrågan på rörlighet och marknadens organisation och tillgänglighet. Rättsliga, institutio- nella, organisatoriska och finansiella aspekter av transportsystem och -infrastrukturer. Förståelse av logistikens roll och krav i syfte att optimera den. Instrument för standardisering. Metoder för att säkerställa att reglerna följs. Metoder för att kvantifiera kostnader, fördelar, säkerhet, funktion och effekter av olika transportsystem, -nät och -aktiviteter. Utvärdering av vilken inverkan ny teknik och nya koncept har på exempelvis sysselsättning, användare, miljö, arbetsorganisation, sociala villkor och användarsäkerhet. iii) Landtransport och marinteknik FoTU-mål och prioriteter Målet är att hitta tekniska lösningar för att utveckla och demonstrera nästa generations fordon, fartyg och offshore-anläggningar och intelligenta och effektiva gränssnitt för logistisk infrastruktur. Dessutom skall man utveckla offshore- och undervattensteknik som möjliggör ett hållbart utnyttjande av havets resurser. Fordonen måste kunna uppfylla alla medborgares krav på hållbar rörlighet och ökad säkerhet, samtidigt som miljöeffekterna minskas och den ekonomiska kapaciteten i Europa stärks. Aktiviteterna inom denna (1) Rymdrelaterad verksamhet omfattas av övergripande samordningsåtgärder som täcker alla olika program. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/41 nyckelåtgärd skall samordnas med de aktiviteter som rör land- och sjötransporter inom nyckelåtgärderna för hållbar rörlighet och intermodalitet och för system och tjänster för medborgarna. — Viktig teknik för väg- och järnvägsfordon. Målet är att utveckla teknik för att förbättra transportfordonen och viktiga delar av infrastrukturen. Tekniken måste vara ekonomisk, säker, intelligent, ren, effektiv och pålitlig samt göra det möjligt att möta de nya krav som ställs av samhället, ekonomin och befolkningen i Europa. FoTU-prioriteter: Teknik för framdrivningssystem ombord och fasta framdrivningssystem som känne- tecknas av hög effektivitet, miljövänlighet och kostnadseffektivitet. Minskning av buller, vibrationer och elektromagnetiska fenomen. Lätta komponenter och strukturer. Användning av mikroteknik och sensorer för avancerade komponenter och system. Teknik för att öka säkerheten. — Innovativa koncept för väg- och järnvägsfordon. Målet är att utveckla och demonstrera nya fordonskoncept som utnyttjar nya konstruktionstekniker och material och uppfyller alla funktionsmässiga, tekniska, sociala och ekonomiska krav. Detta kommer att bidra till utvecklingen av förbättrade transportsystem med ökad effektivitet, komfort, säkerhet och miljövänlighet. Det kommer även att öka tillgången till fordon samt förbättra underhållet, tillverkningen och återvinningen av dem. Man skall prioritera fordonskoncept för person- och godstransporter över långa avstånd. Nyckelåtgärden för ”Morgondagens stad och kulturarvet” omfattar teknik- och demon- strationsåtgärder som rör transportproblemen i tätorter. FoTU-prioriteter: Integration av nya kraftfulla system och strukturer för framdrivning och överföring med stöd av forskning om särskild teknik för fordonsutveckling, tekniskt kunnande och tillverknings- processer. Integrering av teknik ombord för intelligenta och säkra fordon. Integrering av teknik för kostnadseffektivitet vid konstruktion, tillverkning och användning av fordon genom en övergripande strategi som omfattar hela produktens livslängd. — Samspelet människa – fordon. Målet är att utveckla kostnadseffektiva processer för modernisering och industriell utveckling av komponenter och system ombord som kan effektivisera driften av olika transportmedel för landtrans- porter, samt att visa deras flexibilitet, omställbarhet, hållbarhet och de många möjliga tillämpningarna. Åtgärden skall inriktas på att införliva system för samspelet människa – fordon med en övergripande syn på fordonets produktionskedja. FoTU-prioriteter: Metoder som främjar ett beaktande av samspelet människa – fordon i de övergripande processerna för konstruktion och utarbetande av prototyper för fordon. Effektiva system för fordons- kontroll med användning av teknik som klarar fel och bygger på modulariserade och utbytbara strukturer. Ergonomiskt utformade fordon. Utnyttjande av kognitiv teknik för ett effektivt samspel fordon – förare/passagerare. Teknik för att förbättra miljön i förarutrymmet. — Avancerad teknik för utveckling av fartyg och offshore-plattformar. Målet är att validera och demonstrera avancerad teknik för utveckling av fartyg och anläggningar till havs som är säkra, effektiva och miljövänliga. Utvecklingen och integreringen av viktig teknik omfattar alla aspekter av konstruktion, produktion, drift och avveckling eller demontering med beaktande av dessa tre mål. FoTU-prioriteter: Utveckling av teknik som är viktig för fartyg, system och delsystem och som omfattar säkerhetsaspekter, miljöskydd, effektivitet, produktion, demontering och återvinning. Forskningen skall också omfatta utvecklingen av den nya generationens system ombord, användningen av nya material, strukturer och komponenter samt nya, optimerade och alternativa koncept för framdrivning/transmis- sion. — Användning av hav och inre vattenvägar för transport av gods och passagerare. Målet är att utveckla och validera innovativa koncept för fartyg med optimala funktioner, med beaktande av både den ekonomiska aspekten och kundernas krav. Åtgärder kommer också att omfatta nya tekniska lösningar för hantering av last, för snabb intermodal utrustning samt för hamnar och infrastrukturer på de inre vattenvägarna och till havs. C 260/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 FoTU-prioriteter: Integrering av avancerad teknik och utrustning samt avancerade system för innovativa fartygskoncept. Integrering av teknik för effektiva, säkra och miljövänliga anläggningar för omlastning och drift. Forskning för att stödja ett samtidigt utarbetande av tekniska standarder på grundval av livscykelstrategier och kriterier för prestanda. — Teknik för en rationell och hållbar exploatering av havet. Målet är att utveckla teknik för studier och observation av haven, samt för en hållbar exploatering av havets energi- och mineralresurser. Detta skall göras genom utveckling av off-shore- och undervattensteknik, undervattensfordon, obemannade fordon och undervattensakustik inom ramen för en samlad ansats för exploatering av havet som källa för mineraler och energi och genom en förbättrad förvaltning av kustzonerna och en minimering av den marina verksamhetens miljöeffekter. FoTU-prioriteter: Innovativa tekniktillämpningar för att undersöka och utarbeta prognoser om tillstån- det i havet, miljön och på havsbotten, i synnerhet djuphaven. Säker och effektiv undervattensteknik för undersökning, kontroller och överföring av data i syfte att förbättra tillgången till och exploateringen av havets mineralresurser, inbegripet offshore-anläggningar och flytande produktionsenheter. Samordning med andra nyckelåtgärder och med Eureka planeras, för att göra gemenskapsforskningen maximalt effektiv. iv) Nya perspektiv för luftfarten Mål och FoTU-prioriteter Det övergripande målet för denna nyckelåtgärd är att underlätta utvecklingen av flygplan samt deras delsystem och beståndsdelar, för att främja den europeiska industrins konkurrenskraft och samtidigt säkerställa en rationell förvaltning av flygtransporter. På medellång sikt är målet för FoTU-verksamheten, inbegripet åtgärderna för storskaliga förfaranden för validering, att avsevärt minska tiden och kostnaderna för utveckling av nya flygplan samt att öka deras effektivitet (bränsleförbrukning och underhållskostnader), minska miljöeffekterna (förorenande utsläpp och yttre buller) och olycksfrekvensen (åtminstone i takt med trafikvolymens tillväxt). Vad gäller de tekniska aspekterna skall man särskilt inrikta sig på integrationen av underljudsflygplan och den teknik som behövs för andra generationens underljudsflygplan. — Förvärv av nödvändig teknik. Målet är att långsiktigt stärka den europeiska flygindustrins konkurrenskraft ur ett strategiskt perspektiv genom att främja utvecklingen av den nödvändiga tekniken och nästa generations flygplanskoncept, som exempelvis mer miljövänliga flygplan. FoTU-prioriteter: Innovativa strategier och utveckling av aerodynamik, konstruktion, användning av nya material, framdrivning, buller, utrustning, system, avancerade sensorer och flygelektronik. Utveckling av tvärvetenskaplig teknik, t. ex. flygelasticitet, flygmekanik och integrering av flygplansskrovets framdriv- ning. Metoder och processer för konstruktion och tillverkning av flygplan. — Integration av ny teknik för nästa generations flygplan. Målet är att underlätta införandet och kombineringen av de nyaste typerna av teknik, och att visa att det är ekonomiskt och funktionsmässigt genomförbart att använda denna teknik i nya luftfartsprodukter med lång livslängd. För detta krävs ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt som bland annat omfattar tekniskt integrerade plattformar i erforderlig skala. Insatserna skall inriktas på att sänka kostnaderna för konstruktion, tillverkning och drift, att minska energiförbrukningen samt på flygplanens funktion och miljöaspekter. FoTU-prioriteter: Avancerade verktyg för konstruktion och samverkade metoder för omställbara, flexibla och spridda produktionssystem som är uppdelade på flera anläggningar. Avancerad utveckling av drivsystem, strukturell och aerodynamisk effektivitet samt systemens funktion och integration. Teknik för flygplansskrov och motorer, samt driftssystem och driftsrutiner som avsevärt minskar utsläpp och buller från motorn och förbättrar kabinmiljön. — Driftseffektivitet och säkerhet. Målet är att med hjälp av integrerade system ombord bidra till att minska överbelastningen på flygplatserna, öka trafikförvaltningssystemens kapacitet och förbättra flygsäkerheten för att klara den 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/43 tredubbla ökning av flygtrafiken som förväntas inträffa under de närmaste 15 åren. Detta arbete skall samordnas med åtgärder som rör luftfart inom ramen för nyckelåtgärderna för ”Hållbar rörlighet och intermodalitet” och ”System och tjänster för medborgarna”. Man kommer särskilt att satsa på att utveckla tekniken och att använda den för driften av flygplan. FoTU-prioriteter: Validering och samordning av system ombord för att förbättra flygplanens driftska- pacitet och stödja deras integrering med framtida ATM-system. Teknik för underhåll och kontroll av planens skick för att öka deras tillförlitlighet och tillgänglighet. Teknik och metoder, exempelvis studier av den mänskliga faktorn och flygsimulering, för att på ett effektivare sätt förebygga olyckor och förbättra flygplanskonstruktionen och därmed öka passagerarnas överlevnadschanser vid olyckor. b) FORSKNING OCH VERKSAMHET FÖR TEKNISK UTVECKLING AV GENERISK ART Denna verksamhet, som potentiellt kan genomföras multisektoriellt, bidrar till att utveckla den tekniska kapaciteten i Europa, stimulerar ett flöde av ide´er, kunskap och tillämpningar och kompletterar och stöder nyckelåtgärderna. i) Nya material samt tillverkning och bearbetning av dem FoTU-mål och -aktiviteter Satsningar skall göras för att stödja och upprätta nät mellan FoTU-projekt och därmed optimera samarbetet, informationsutbytet och mervärdet inom gemenskapen. Näten kommer att utgöra själva grundstommen för forskningsverksamheten. De kommer också att fylla en viktig funktion när det gäller att stimulera ett internationellt samarbete mellan medlemsstater samt med tredje land (exempelvis Pecoländerna i Central- och Östeuropa, Förenta staterna och Kina) och utarbeta prognoser, socioekonomiska och strategiska studier samt göra riskbedömningar. — Material med många användningsområden. Målet är att främja forskningen inom de mest lovande områdena för att förbättra befintliga materials funktioner och egenskaper samt att utveckla nya material med helt nya eller radikalt förbättrade egenskaper. FoTU-prioriteter: Innovativa ansatser rörande exempelvis nanokonstruerade material, flermolekylär kemi, kolloidala system och biologiskt härmande kemi. Nya och förbättrade strukturella och lätta material, i synnerhet för konstruktion, transport och högtemperaturtillämpningar. Funktionella material, i synnerhet material för optisk elektronik och sensorer, vars egenskaper ger tillförlitlig funktion. Nya och förbättrade biomaterial, t. ex. implantat och hybridvävnader. Forskning för att förbättra och öka förståelsen av mekanismer för nedbrytning och driftstopp. — Processer för produktion och bearbetning av material. Forskningen bör inriktas på teknik som kan garantera materialens kvalitet (särskilt viktigt mot bakgrund av tendensen till kortare produktionscykler), tillförlitlighet och kostnadseffektivitet för att möjliggöra ett optimalt utnyttjande. FoTU-prioriteter: Teknik för materialproduktion för sektorer med högt förädlingsvärde, exempelvis rena kemikalier, mineraler, metaller, polymerer, kompositmaterial, keramiska material. Teknik för bearbet- ning av mikro- och nanokraft. Yt- och mellanskikts- och gränssnittsteknik för avancerade material och funktionella tillämpningar. — Hållbar materialanvändning. Forskningen bör inriktas på vilken inverkan nya material och återanvändning av material har på miljö och säkerhet, i syfte att öka tillgången till andrahandsråmaterial med tillförlitliga materialegenskaper, och minska materialens inverkan under hela livscykeln samt undanröja hindren för konsumenternas användning av dem. FoTU-prioriteter: Forskningen skall stödja utvecklingen av material som är lätta att återanvända. Återanvändningsprocesser som garanterar materialens ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. Nya användningsområden för avfall. Forskning som stöder nya tillämpningar av förnybara råmaterial, i synnerhet för tillverkning av organiska kemikalier. C 260/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 ii) Nya material och ny tillverkningsteknik inom stålsektorn Mål och FoTU-verksamhet Mot bakgrund av att EKSG-fördraget går ut 2002 och slutsatserna av Europeiska rådet i Amsterdam (juni 1997) är det viktigt att påskynda kol- och stålforskningens successiva införlivande med ramprogrammet. Målet är att sänka kostnaderna, att öka tillfredsställelsen hos användarna och höja förädlingsvärdet, och detta kommer att gynna både stålindustri, leverantörer, slutanvändare och andra forskningsaktörer. Stålforskningen bör inriktas på att utveckla flexibla, kompakta och säkra produktionslinjer, miljövänligare processer, innovativa stålprodukter och ökad återanvändning. FoTU-prioriteter: Framställning av koks för metallbearbetning, forskning för att minska kostnaderna och öka kvaliteten hos koks, förbättrad framställning av reducerande gaser, minskade utsläpp och förbättrad hälsa och säkerhet inom industrianläggningar, tillverkningsteknik och tillverkningsprocesser för järn och stål som ger en flexibel och kostnadseffektiv produktion. Teknik som minskar energiförbrukningen och koldioxidutsläppen, förbättrar stålets renhet, ökar återanvändningsgraden. Gjutning, valsning och behand- ling i produktionsfasens senare led, minskad vikt samt täcknings- och ytteknik. Förbättring av stålets kvalitet, utveckling av motståndskraftigt stål som har bättre egenskaper och kan användas vid extrema förhållanden. Användning av biprodukter. iii) Mätning och provning — Forskning före standardiseringsfasen och tekniskt stöd till standardisering. Forskningen bör inriktas på utveckling och validering av mät- och testmetoder och på att framställa de vetenskapliga och metrologiska data som behövs för att fastställa kriterier för produkternas och tjänsternas funktion och säkerhet. Målet är att stärka Europas konkurrenskraft globalt sett och att stimulera genomförandet av nyckelåtgärder och gemenskapens politik. FoTU-prioriteter: Utveckling av nya standarder och förbättring av befintliga standarder så att de uppfyller de industriella kraven. Stöd till utveckling av standarder för funktion och av direktiv för att underlätta handeln, skydda konsumenterna och arbetsmiljön samt främja avtal om ömsesidigt erkän- nande. — Bedrägeribekämpning. Forskningen bör inriktas på utveckling och förbättring av mät- och testmetoder för att avslöja och bekämpa bedrägerier, så att man bättre kan skydda företagens och samhällets ekonomiska intressen och konsumenternas hälsa. Det långsiktiga målet är att bibehålla en högre kunskaps- och tekniknivå än brottslingarna. FoTU-prioriteter: Metoder för att bekämpa bedrägerier i form av förfalskade eller falskmärkta industri- och jordbruksprodukter. Bekämpning av brott mot handelsregler och gemenskapslagstiftning samt tulltariffer, kvoter och avfallshantering. Nya metoder för upptäckt av droger, dopingmedel, falska sedlar och aktiebrev samt identifiering av konstföremåls ursprung. — Förbättrad kvalitet. Forskningen skall stödja utvecklingen av generiska mät- och testmetoder, mätinstrument och mätsystem, exempelvis mjukvara, vilket kommer att stärka denna industrisektor med många små och medelstora företag. Forskningen skall också inriktas på att utveckla system för kvalitetsbedömning för privata och offentliga företag samt på att identifiera de kvantifierbara egenskaper som konsumenterna anser känneteckna en kvalitetsprodukt eller kvalitettjänst. Den forskning som krävs för att undanröja de tekniska hindren för handeln inom gemenskapen och med tredje land kan också ingå. Åtgärderna skall genomföras i samarbete med motsvarande åtgärder inom ramen för andra program. FoTU-prioriteter: Standarder för kalibrering och överföring, studier av genomförbarhet för certifierade referensmaterial och referensämnesbanker för att säkerställa mätningarnas tillförlitlighet och spårbarhet. Instrument för avancerade mätningar. Hållfasta portabla och stationära instrument för in situ- och referensmätningar. Modeller och mjukvara för validering av mätmetoder. Verktyg för att stödja avtal för ömsesidigt erkännande, förbättra kvaliteten inom företagen (även små och medelstora företag) och mäta kundernas tillfredsställelse. Metoder för att underlätta certifiering och ackreditering inom områden som är mindre välutvecklade metrologiskt sett. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/45 c) STÖD TILL INFRASTRUKTUR FÖR FORSKNING Den industriella forskningen i Europa är vida känd för sin goda kvalitet med väletablerade fästen på det nationella planet. För att ge konkurrensfördelar måste de vetenskapliga och tekniska FoTU-resultaten emellertid omvandlas till praktiska tillämpningar. Vid sidan av genomförandet av projekt med industriell inriktning finns det ett stort behov av en effektiv gemensam användning av utrustning och ett utbyte av data och erfarenheter, exempelvis för att testa nya maskiner, fordon eller processer. Forskningen genererar hela tiden nya data i allt större omfattning. Om man på europeisk nivå samlar in och klassificerar dessa data gynnar det industrin och samtliga användare. Forskningens effektivitet ökas eftersom dubbleringen av arbetsinsatser minskar och, framför allt, hela systemet av forskningsinfrastruktur i Europa inriktas mot gemensamma mål, vilket möjliggör ett strategiskt tillvägagångssätt. Mål och aktiviteter Man måste uppmuntra ett optimalt utnyttjande av befintlig forskningsinfrastruktur och stora anläggningar och detta bör göras i nära samarbete med nyckelåtgärderna. Det är nödvändigt att sammanföra resurser och skapa en transnationell tillgång, i synnerhet vad gäller industriella forskningscenter, transportabel testutrust- ning, högkvalitativa vindtunnlar, datacentraler för industriell forskning samt testutrustning för material och konstruktioner, för att bättre kunna utnyttja ny teknik baserad på tillgång till tung infrastruktur och därmed förbunden instrumentering. Befintliga anläggningar måste i möjligaste mån integreras med varandra så att man undviker dubblering av arbete och säkerställer en högre grad av komplementaritet och ett driftskompatibelt utbyte av data. Mot bakgrund av att de olika nationella institutionerna inom gemenska- pen är på olika utvecklingsnivå är det också nödvändigt att stärka samarbetet inom områden som bedömning av överensstämmelse, utbildning och överföring av kunskap. Sammanfattningsvis har stödet till forskningsinfrastruktur följande syften: i) Optimalt utnyttjande av medelstora och storskaliga forskningsanläggningar med geografisk spridning. ii) Snabb industriell tillämpning av befintliga och kompletterande FoTU-resultat. iii) Ökad driftskompatibilitet vad gäller gemensamma protokoll och utbyte av data. — Stödåtgärderna för forskningsinfrastruktur syftar till att förbättra informationsflödet till europeiska forskare och öka tillgången till utrustning som forskare normalt sett inte har tillgång till. Detta kommer att stimulera och underlätta förbättringen av befintliga anläggningar och främjandet av nya forsknings- resurser som svarar mot nya behov. Stödaktiviteterna skall stimulera tillgången till den utrustning som behövs för de olika nyckelåtgärderna, i synnerhet datacentraler för industriell forskning, testutrustning inom transportområdet och vindtunnlar med hög effekt. — Skapandet av virtuella institutioner kommer att främja ytterligare samordning och sammanföring av forskningscenters och forskningsorganisationers resurser, för att uppnå synergieffekter och maximera de fördelar som kan uppnås genom målen för nyckelåtgärder och generisk teknik. Denna åtgärd skall underlätta skapandet av virtuella anläggningar med en kritisk massa som är tillräckligt stor för att tillåta forskning om instrumentering och mer storskalig teknik. Gemenskapsstödet är tidsbegränsat. Stödåtgärderna är avsedda att påskynda samarbetet och användningen av informations- och kommuni- kationsteknik för anläggningar med geografisk spridning, i syfte att förbättra överföringen och utnyttjandet av resultat (i synnerhet vad gäller små och medelstora företag) inom områdena material, produktionsteknik, mätning och provning. — Stödet till den europeiska metrologiska infrastrukturen skall stärka sammanhållningen mellan medlems- stater och tredje länder, i synnerhet genom avtal om ömsesidigt godkännande och bedömning av överensstämmelse. Tonvikten skall läggas på vilka effekter dessa avtal får på små och medelstora företag. Gemenskapsmedlen skall främst satsas på jämförelser och analyser av laboratoriers effektivitet, stöd till driftskompatibla strukturer för databaser, produktion av certifierade referensmaterial och ökad tillgång för små och medelstora företag i synnerhet när det gäller genomförandet av ovannämnda avtal och standarderna ISO 9000, ISO 14000 och EN 15000. C 260/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — Referensdatabaserna har setts som ett medel för att stärka det europeiska forskningssystemet. Man kommer att koncentrera sig på att säkerställa att de data som genereras är av godkänd kvalitet och jämförbarhet och på att sammanföra sektoriella och lokala aktiviteter till stöd för europeisk forskning. Enskilda organisationers egendomsrättigheter måste skyddas. Stödaktiviteterna, i synnerhet vad gäller forskning om material och luftfart, kommer att bidra till att katalogisera och jämföra FoTU-åtgärder på det nationella och internationella planet samt resultat från de olika forskningsanläggningarna. BILAGA III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET Delprogrammet skall genomföras med hjälp av de indirekta FoTU-åtgärder som avses i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Dessutom gäller följande särskilda genomförandebestämmelser för delprogrammet. 1. Stödåtgärder Stödåtgärderna omfattar bland annat följande: — Undersökningar till stöd för delprogrammet, inbegripet förberedelser för framtida åtgärder. — Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops samt vetenskapliga och tekniska sammankom- ster. — Anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser, i syfte att bland annat bidra till den bevakning av delprogrammet som avses i artikel 5. 1 i beslutet om Femte ramprogrammet, till den externa utvärdering av verksamheten som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogram- met, till utvärderingen av de indirekta FoTU-åtgärderna samt till övervakningen av deras genomfö- rande. — Spridning av resultaten, information och kommunikation inbegripet vetenskapliga publikationer samt åtgärder för att utnyttja forskningsresultaten och för tekniköverföring. — Utbildningsverksamhet i samband med FoTU-aktiviteterna i delprogrammet, vid sidan av Marie Curie-stipendierna. — Stöd till åtgärder som syftar till att informera och hjälpa forskningssektorns aktörer (bl. a. de små och medelstora företagen). — Tillämpning av extern hjälp för upprättandet och tillgången till informationstjänster och informations- nät, forskningsstöd och innovationsfrämjande. 2. Samordning Kommissionen skall se till att de olika indirekta FoTU-åtgärderna kompletterar varandra inom ramen för delprogrammet, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks; därvid skall de sökandes legitima intressen respekteras. Samordning skall även garanteras mellan delprogrammets åtgärder och andra åtgärder — i andra delprogram till Femte ramprogrammet, — i de program för forskning och utbildning som omfattas av rådets beslut 98/. /Euratom av den. om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998–2002) — inom något av gemenskapens övriga program för forskning, som Eureka, Cost och IMS, — inom något av gemenskapens övriga arrangemang som berör forskningen, t. ex. Phare, Tacis, Meda, Europeiska investeringsfonden, strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/47 Denna samordning går ut på följande: i) Fastställande av gemensamma teman och prioriteringar, i synnerhet i samband med — informationsutbyte, — genomförandet av verksamhet som beslutats gemensamt och som bland annat innebär gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och spridning. ii) Uppdelning av förslagen till indirekta FoTU-åtgärder mellan de olika delprogrammen eller mellan delprogram och program för forskning och utbildning


title: Reglamento (CE) nº 1207/98 de la Comisión de 10 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2191/81 relativo a la concesión de una ayuda a la compra de mantequilla por las instituciones y las colectividades sin fines lucrativos

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

text: 11. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 166/37 REGLAMENTO (CE) No 1207/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 2191/81 relativo a la concesi(cid:155)n de una ayuda a la compra de mantequilla por las instituciones y las colectividades sin fines lucrativos LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, sobre la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercado en el sector de la leche y de los productos l(cid:145)cteos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apar- tado 3 de su art(cid:146)culo 12, Considerando que el Reglamento (CEE) no 2191/81 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2196/95 (4), establece la concesi(cid:155)n de una ayuda para la compra de mantequilla por parte de las instituciones y las colectividades sin fines lucrativos; que, teniendo en cuenta la situaci(cid:155)n actual del mercado de la mantequilla y del nivel de ventas al amparo de dicho Reglamento, resulta necesario reducir el importe de la ayuda; Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y de los productos l(cid:145)cteos no ha emitido dictamen alguno en el plazo fijado por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En el p(cid:145)rrafo primero del apartado 1 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CEE) no 2191/81, el importe de «139 ecus» se sustituir(cid:145) por el de «105 ecus». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 213 de 1. 8. 1981, p. 20. (4) DO L 221 de 19. 9. 1995, p. 1


title: Verordening (EG) nr. 1201/98 van de Commissie van 10 juni 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 166/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 6. 98 VERORDENING (EG) Nr. 1201/98 VAN DE COMMISSIE van 10 juni 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveran- derde vorm DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 1 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), inzonderheid op artikel 19, lid 4, eerste alinea, onder a), Overwegende dat krachtens artikel 19 van Verordening (EEG) nr. 1785/81 het verschil tussen de noteringen of de pr¶zen op de wereldmarkt voor de in artikel 1, lid 1, onder a), van die verordening genoemde producten en de pr¶zen voor deze producten in de Gemeenschap over- brugd kunnen worden door een restitutie b¶ de uitvoer; Overwegende dat krachtens Verordening (EEG) nr. 1785/ 81 de restituties voor witte suiker en ruwe suiker, welke niet gedenatureerd en in onveranderde vorm uitgevoerd z¶n, vastgesteld moeten worden rekening houdend met de toestand op de markt van de Gemeenschap en op de wereldmarkt voor suiker, en vooral met de in artikel 17 bis van genoemde verordening bedoelde pr¶s- en koste- nelementen; dat volgens dit artikel eveneens met het economische aspect van de voorgenomen uitvoertrans- actie rekening moet worden gehouden; Overwegende dat voor ruwe suiker de restitutie vastgesteld moet worden voor de standaardkwaliteit die bepaald is in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad van 9 april 1968 houdende vaststelling van de standaard- kwaliteit voor ruwe suiker en van de plaats van grens- overschr¶ding van de Gemeenschap voor de berekening van de cif-pr¶zen in de sector suiker (3), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 3290/94 (4); dat deze restitutie bovendien werd vastgesteld overeenkomstig artikel 17 bis, lid 4, 1785/81; dat kand¶suiker in Verordening (EG) nr. 2135/95 van de Commissie van 7 september 1995 inzake uitvoeringsbepa- lingen voor de toekenning van uitvoerrestituties in de sector suiker (5) werd omschreven; dat het aldus berekende restitutiebedrag voor gearomatiseerde suiker en suiker waaraan kleurstoffen z¶n toegevoegd, moet gelden voor van Verordening (EEG) nr. de hoeveelheid sacharose in de betreffende suiker en b¶gevolg worden vastgesteld per percent sacharosegehalte; Overwegende dat de toestand op de wereldmarkt of de b¶zondere eisen van bepaalde markten het noodzakel¶k kunnen maken de restitutie voor suiker naar gelang van de bestemming te variëren; Overwegende dat in b¶zondere gevallen het bedrag van de restitutie kan worden vastgesteld b¶ besluiten van verschillende aard; Overwegende dat de in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad (6), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Veror- dening (EG) nr. 150/95 (7), gedefinieerde representatieve marktkoersen worden gebruikt voor de omrekening van het in de valuta van derde landen aangegeven bedrag en dat deze koersen de grondslag z¶n voor de bepaling van de landbouwomrekeningskoersen van de valuta’s van de lidstaten; dat de nadere voorschriften voor de toepassing en de vaststelling van deze omrekeningskoersen z¶n vast- gesteld b¶ Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (8), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 961/98 (9); Overwegende dat de restitutie elke twee weken moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussent¶ds gew¶zigd kan worden; Overwegende dat de toepassing van deze regels op de huidige situatie van de suikermarkt en met name op de noteringen of pr¶zen van suiker in de Gemeenschap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de resti- tutie ter hoogte van de in de b¶lage aangegeven bedragen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor suiker, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties b¶ de uitvoer in onveranderde vorm van de in artikel 1, lid 1, onder a), van Verordening (EEG) nr. 1785/81 genoemde producten, welke niet gedenatureerd z¶n, worden vastgesteld overeenkomstig de bedragen aangegeven in de b¶lage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 11 juni 1998. (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3. (4) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 105. (5) PB L 214 van 8. 9. 1995, blz. 16. (6) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (7) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (8) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (9) PB L 135 van 8. 5. 1998, blz. 5. 11. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 166/9 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 10 juni 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm Productcode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutiebedrag (cid:190) in ecu/100 kg (cid:190) 40,92 41,20 40,92 41,20 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) in ecu/1 % sacharose × 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4448 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) in ecu/100 kg (cid:190) 44,48 44,79 44,79 (cid:190) in ecu/1 % sacharose × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4448 (1) Dit bedrag geldt voor ruwe suiker met een rendement van 92 %. Indien het rendement van de geëxporteerde ruwe suiker afw¶kt van 92 %, wordt het bedrag van de toe te passen restitutie berekend overeenkomstig het bepaalde in artikel 17 bis, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 1785/81. (2) Vaststelling geschorst door Verordening (EEG) nr. 2689/85 van de Commissie (PB L 255 van 26. 9. 1985, blz. 12), gew¶zigd b¶ Verordening (EEG) nr. 3251/85 (PB L 309 van 21. 11. 1985, blz. 14)