title: Meddelelse fra Kommissionen - Rumænien: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Romania
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

formats: html pdf print

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/73 RUMÆNIEN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/08) 1. INDLEDNING 2. MÅL I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Rumænien, så snart landet havde gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde de betingelser for medlemskab, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Rumænien er på vej til opfylde de politiske kriterier med hensyn til stabile institutioner og garanterer retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretallene, ii) at det har gjort et betydeligt fremskridt med hensyn til skabelse af markedsøkonomi, men at landet stadig vil få meget vanskeligt ved at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) at landet til trods for det fremskridt, der er opnået, hverken har omsat eller overtaget de væsentlige elementer i Fælles- skabets regelværk, navnlig vedrørende det indre marked. Det er derfor usikkert, om Rumænien ville være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemsskab på mellemlang sigt, og en vidtgående administrativ reform vil være nødvendig, hvis Rumænien skal skunne anvende og håndhæve regelværket effektivt. Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU’s forbindelser med Rumænien. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede tiltrædelsespartnerskaberne Det Europæiske Råd, at skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Rumænien og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Rumæniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Rumænien med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Rumæniens overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kort- lægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumen- ter er af forskellig art og vil blive forberedt og implemen- teret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu C 202/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Rumænien kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsent- lig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbej- det hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Rumænien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Rumænien ta- ger skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalel- sen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Rumænien. 4. 1. Kort sigt (1998) — Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; tilfredsstillende fremskridt med regeringens økonomiske reformpro- gram, herunder privatisering af to banker, omdan- nelse af de fleste »régis autonomes« til kommercielle selskaber, en effektiv og gennemskuelig anvendelse af ordningen for udenlandske investeringer og omstruk- turering/privatisering af en række statsejede industri- foretagender (f. eks. kul og stål) og landbrugsforeta- gender (navnlig ved at nedbringe deres tab og finan- sielle restancer), fortsat gennemførelse af aftalerne med de internationale finansieringsinstitutioner. — Styrkelse af den institutionelle og administrative ka- pacitet: vedtagelse af lovforslaget om den offentlige tjeneste og fremskridt med reformen af den offentlige forvaltning, plante- og dyresundhedskontrol, navnlig med hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, den finansielle sektor (styrkelse af tilsynsorganerne for bankvæsen, finansielle tjenesteydelser og kapitalmar- kederne), told; styrkelse af finanskontrol- og revi- sionsmekanismerne og konkurrence-, anti-trust- og statsstøttetilsynsorganerne, miljø, indledning af forar- bejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken. — Det indre marked: herunder omstrukturering af bank- sektoren og kapitalmarkederne, fuldførelse af sel- skabsretsreformen, herunder foranstaltninger til at fremme virksomhedsudvikling og SMV’er, uden- landske direkte investeringer, harmonisering og bedre anvendelse af lovgivningen om indirekte beskatning, harmonisering af offentlige indkøb, vedtagelse af en lov om statsstøtte og en første opgørelse over stats- støtte. Oprettelse af standardiserings- og overensstem- melsesstrukturer. — Retlige og indre anliggender: navnlig yderligere skridt til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne. — Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udar- bejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes til- nærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyn- delse af gennemførelsen af disse programmer og stra- tegier. 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: fortsættelse af reformen med sigte på beskyttelse af børn, yderligere bestræbelser på at integrere sigøjnerne, konsolidering af beskyttelsen af individets friheder og forbedring af domstolenes funk- tionsmåde. — Økonomisk reform: der bør lægges særlig vægt på at skabe grundlag for en vedvarende stigning i produkti- viteten og den videre omstrukturering/privatisering af statsejede virksomheder, herunder banker. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, und- gåelse af overdrevne underskud); Rumænien forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/75 det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nomi- nel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, særlig vedrørende jernbane- og vejgodstransport (sikkerhedsregler og beskatning) og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuro- pæiske net. — Styrkelse af den institutionelle og administrative ka- pacitet: navnlig gennemførelse af et alsidigt program for reform af den offentlige forvaltning; en større indsats til at forbedre den offentlige forvaltning, herunder konkurrence, styrkelse af den interne finans- kontrol; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, minis- terier og domstole), reform af told- og skatteforvalt- ningerne, så de er klar til at anvende regelværket, styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkon- trol, styrkelse af den nukleare forskriftsmyndighed. — Det indre marked: fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV’er, tilpasning til regelværket vedrø- rende telekommunikation, forbrugerbeskyttelse, det interne energimarked og det audiovisuelle område, håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, for- sikring, konkurrencepolitik, særlig en effektiv hånd- hævelse af konkurrencelovgivningen, styrkelse af stan- dardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstruktu- rerne, indførelse af et markedstilsynssystem og tilpas- ning af teknisk lovgivning om industrivarer. — Retlige og indre anliggender: forbedring af grænsefor- valtningssystemerne, evne til at behandle asyl- og migrationsspørgsmål, bekæmpelse af organiseret kri- minalitet (særlig pengevask, narkotika og menneske- handel) og korruption, tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internatio- nale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. — Landbrug: herunder oprettelse af et matrikelregister og skabelse af et velfungerende marked for jord, tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklu- sive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kon- trol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspek- terne af landbrug og biodiversitet. Udvikling af ka- paciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæg- gende forvaltningsordninger og administrative struk- turer for overvågning af landbrugsmarkederne og gen- nemførelse af strukturforanstaltninger og foranstalt- ninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plante- sundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefacilite- ter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. — Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foran- staltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på luft og vand. Miljøbeskyttelseskra- vene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sektorspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: fuldførelse af lov- givning og udvikling af de administrative strukturer og budgetprocedurerne. Styrkelse af de finansielle instrumenter og kontrolmekanismer med sigte på del- tagelse i EU’s strukturprogrammer efter medlemskab. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 284 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Rumænien er desuden støtteberettiget i henhold til den for 1998 plan- lagte »catch-up«-facilitet til finansiering af projekter for privatisering/omstrukturering, fremme af udenlandske investeringer og bekæmpelse af korruption. Phares for- valtningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i hen- hold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlan- dene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kom- missionen vil arbejde sammen med Rumænien, Den Euro- pæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finan- sieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, C 202/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Rumænien få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fælles- skabets regelværk. lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Rumænien, hvorved Rumænien påtager sig at opfylde en række af priorite- terne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil forpligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved program- meringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den rumænske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Rumænien med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områ- der som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, ret- lige og indre anliggender. 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Rumænien og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- sættelsestilskud og virke som en katalysator for større internationale beløb af udviklingsfinansiering fra de finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. 6. BETINGETHED Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Rumænien indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN Finansiel støtte til Rumænien vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den rumænske regering foreslår med — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den rumænske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Rumæ- nien skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/77 henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projek- terne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finan- siere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunk- tet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojek- ters vedkommende. Hvis dette betyder, at Rumænien ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. Den rumænske regering opfordres til at etablere en implementeringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den rumænske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den rumænske rege- ring føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finans- forordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Rumænien, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af struktur- fondene. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den ru- mænske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbin- delse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projek- ter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommis- sionen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have undersøgt den rumænske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestem- melserne i EF’s regler om offentlige indkøb og finans- forordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Rumæ- niens fremskridt, også med implementeringen af tiltrædel- sespartnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Rumænien gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. C 202/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 BILAG Rumænien vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier Der bør fortsat udvises opmærksomhed om at sikre retsstatsprincippet på alle niveauer i statsapparatet. Der skal endnu gøres en indsats for at bekæmpe korruption, forbedre retsvæsenets funktion og beskytte individets rettigheder over for magtmisbrug fra politiets og efterretningstjenestens side samt i straffeproces- ser. Der er behov for en yderligere forbedring af sigøjner-mindretallets situation. Reformerne vedrørende beskyttelse af børn skal videreføres. 2. Økonomiske kriterier Det er nødvendigt, at der gøres en vedvarende og betydelig indsats for at konsolidere den økonomiske situation og gennemføre en omfattende, sammenhængende og realistisk økonomisk reformstrategi. Det er fortsat nødvendigt at gennemføre større økonomiske strukturændringer, der er i overensstemmelse med og ledsages af en sund skattepolitisk forvaltning. Privatiseringen og omstruktureringen af store statsejede virksomheder skal fremskyndes. Prisliberaliseringen må fuldføres, specielt på energiområdet. Usikkerheden i forbindelse med ejendomsret og blokeringerne for transaktioner med jord bør fjernes hurtigt. Der skal udvises særlig opmærksomhed om omstruktureringen af den finansielle sektor, herunder yderligere privatisering af statsejede banker, styrkelse af finansmarkedet og oprettelse af effektive reguleringsmekanis- mer. Der skal gennemføres en reform af landbrugssektoren for at forøge dens effektivitet og konkurrence- evne. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Generelt set skal indsatsen for at fremskynde tilpasningen af lovgivning intensiveres. Det er nødvendigt at gennemføre lovreformer inden for offentlige indkøb, færdiggøre lovgivningen om databeskyttelse og styrke kontrolmekanismerne for intellektuel og industriel ejendomsret. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r v a r e r — Der skal gøres hurtigere fremskridt med at vedtage rammelovgivning, således at Rumænien kan overtage EU-systemets grundprincipper. Der vil skulle gennemføres rammelovgiv- ning vedrørende industriprodukter og etableres uafhængige infrastrukturer for standardisering og overens- stemmelsesvurdering. Den sektorspecifikke lovgivning skal harmoniseres, og der skal oprettes en markedstil- synsmekanisme. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r k a p i t a l — De juridiske og administrative vilkår for udenlandske direkte investeringer skal rationaliseres og ledsages af en generel forbedring af de administrative, retslige og makroøkonomiske rammer. Bestræbelserne for at afhjælpe de strukturelle svagheder i det finansielle system skal styrkes. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r t j e n e s t e y d e l s e r — Rumænien skal træffe yderligere foranstaltninger vedrørende hvidvaskning af penge, banktilsyn og begrænsning af kreditinstitutioners kreditrisici. Privatise- ringen af statsejede banker er afgørende for, at der kan opnås en yderligere stabilisering af den skrøbelige banksektor. Nationalbankens uafhængighed og tilsynskapacitet må styrkes. Værdipapirmarkedet er endnu på det indledende stadium, og der er behov for en intensivering af lovreformerne, samtidig med at markedstilsynsmyndighederne skal styrkes. Det er nødvendigt, at der udarbejdes forsikringslovgivning og dertil knyttede gennemførelses- og tilsynsmekanismer. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/79 F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Hvad angår gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifika- tioner skal indsatsen for at harmonisere lovgivning og etablere gennemførelsesstrukturer intensiveres. Der skal desuden udfoldes yderligere bestræbelser for at sikre, at de fornødne lovgivnings- og håndhævelsesfor- anstaltninger for koordinationen af socialsikringsordninger er til stede. Konkurrence Den effektive håndhævelse af antitrustlovgivningen skal styrkes. Hvad angår statsstøtte, skal der etableres en omfattende opgørelse over al eksisterende støtte, som opdateres løbende i overensstemmelse med EF-praksis. Der skal etableres nationale juridiske rammer for statsstøtte, som omfatter tilsyn og betingelser for adgang til statsstøtte. Alle de eksisterende støtteforanstaltninger skal gennemgås, og de foranstaltninger, der ikke er forenelige med Europaaftalen, må ændres eller ophæves. Nye støtteforanstaltninger skal underkastes et effektivt og systematisk tilsyn. Visse eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk, må gradvis justeres og/eller afskaffes. 3. 2. Innovation Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Det er nødvendigt at gennemføre en yderligere reform af uddannelsessystemet. For at opnå bedre konkurrenceevne og produktionskvalitet skal der især lægges vægt på højere uddannelse, investering i reform af læseplaner, uddannelse og aflønning af lærerkræfter, lærebøger og udstyr. Forskning og teknologisk udvikling Bestræbelserne på et styrke virksomhedsorienteret forskning og udvikling skal videreføres, og finanstildelin- gerne skal fokusere mere på de aktiviteter i den private sektor, som tager sigte på at rationalisere det nuværende system. Telekommunikation Det er nødvendigt at gennemføre betydelige ændringer i politik og forskrifter for at overholde EU- direktiverne og sikre den regulerende myndigheds effektivitet og uafhængighed. Samtidig kræves det nu i regelværket, at myndighederne sikrer, at der overalt er adgang til moderne telefontjenester til en overkommelig pris. Opfyldelsen af denne forpligtelse vil kræve betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Ændringerne af den gældende lovgivning skal færdiggøres, især hvad angår spørgsmål som fremme af uafhængig europæisk produktion og visse regler for reklame og sponsorvirksomhed. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Den makroøkonomiske politik bør sigte mod at holde inflationen og rentesatserne nede og fastholde tilliden til landets økonomi. Beskatning Der skal især gøres en indsats i forbindelse med rækkevidden af momsfritagelser og momsrefusionsord- ningen for udenlandske afgiftspligtige. Der skal tages fat om de betydelige forskelle, der består mellem Rumæniens afgiftssystem og EU-kravene. Hvad angår forbrugsafgifter, skal der især udvises opmærksomhed om indførelsen af et oplagssystem for varers bevægelighed inden for rammerne af afgiftssuspensionsord- ninger. Afgiftssatsernes struktur og niveau skal tilpasses til Fællesskabets model. Kontrolprocedurerne skal styrkes. Statistik Der skal gøres en indsats for at afhjælpe sektorspecifikke mangler med hensyn til regional-, husholdnings-, landbrugs- og miljøstatistikker og for at forbedre de nationale kvartals- og finansregnskaber. Der er behov for en forbedring af virksomhedsregistre og tingbøger. C 202/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 3. 4. Sektorpolitik Industri For at øge konkurrenceevnen skal der gøres en yderligere indsats for at videreføre de politikker, der tager sigte på at fremme åbne, konkurrenceprægede markeder og overtage de instrumenter, der udgør EF’s industripolitik, både vedrørende markedernes funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspo- litik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger, der angår industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). Det er nødvendigt at gennemføre yderligere omstruktureringer i visse sektorer som f. eks. levnedsmidler, stål, anden tungindustri og minedrift. Landbrug Der skal gøres en betragtelig indsats for at vedtage Fællesskabets regelværk for den primære landbrugssek- tor og den agroindustrielle sektor. Især skal der sættes ind på gennemførelse og håndhævelse af de veterinære og plantesundhedsmæssige krav og modernisering af virksomheder og ledelsesmetoder, så de opfylder EF-standarderne for levnedsmiddelhygiejne og -kvalitet. De administrative strukturer skal udbygges for at sikre den effektive gennemførelse og håndhævelse af instrumenterne under den fælles landbrugspoli- tik, herunder udenrigshandelsordninger og foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter og diversificering. Privatiseringen af landbruget og den agroindustrielle sektor bør færdiggøres hurtigt, og der bør træffes foranstaltninger, der kan bidrage til at forbedre effektiviteten og konkurrenceevnen. Fiskeri Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre, at den fælles fiskeripolitik gennemføres på effektiv vis, specielt hvad angår forvaltningen af ressourcer, gennemførelsen af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltningen af den fælles markedsordning for fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelsen af en strukturpolitik for fiskeri- og akvakultursektoren, opretholdelsen af et fiskerfartøjsregister, indsamling af statistiske data samt gennemførelse af EU’s fiskeripolitik inden for miljøbeskyttelse. Energi Indsatsen skal øges betydeligt, specielt hvad angår tilpasning af lovgivning, justering af monopoler, herunder import- og eksportspørgsmål, energipriser, statsinterventioner i sektoren for fast brændstof og beredskab, herunder opbygning af obligatoriske olielagre. Der er behov for rationalisering og finansiel gennemsigtighed i denne sektors funktion. Der skal udvises særlig opmærksomhed om energieffektivitet og miljøstandarder. Standarderne for nuklear sikkerhed, og især standarderne vedrørende værkers drift, skal anvendes på passende vis. Sikkerhedsmyndighedens uafhængighed bør styrkes. Der må findes langsigtede løsninger på problemet med opbevaring af affald. Der er behov for, at der udarbejdes en generel energipolitik. Transport Der må drages omsorg for at sikre moderniseringen og udvidelsen af de transeuropæiske netværk, særligt hvad angår større vejnetsarbejder. Der skal gøres en indsats for at sikre den nødvendige lovgivning og en effektiv gennemførelse heraf inden for vejgodstransport (vejsikkerhed, vægt og dimensioner, beskatning), søtransport (sikkerhed) og lufttransport. Søtransport og vejgodstransport er begge problematiske for så vidt angår sikkerheden. Rumæniens administrative strukturer skal styrkes, især organer, der overvåger områder som f. eks. sikkerhed. På nationalt plan er der behov for, at der udarbejdes specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Små og mellemstore virksomheder Der skal gøres en indsats for at forbedre og øge kohærensen i SMV-politikken yderligere, forenkle de lovgivningsmæssige og administrative forhold, så de bliver mere SMV-venlige, styrke støttestrukturerne og forbedre SMV’ernes adgang til finansiering. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Lovgivningen skal tilpasses til EU-kravene på alle områder. Der skal udfoldes store bestræbelser på områderne sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, folkesundhed og arbejdsmarkeds- og beskæftigelsespo- litikker. Arbejdstilsynene skal styrkes, og socialsikringssystemet skal reformeres under hensyntagen til de fiskale begrænsninger. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/81 Regionalpolitik og samhørighed Der skal udarbejdes generelle regionaludviklingsrammer, som omfatter politik, lovgivning og instrumenter, og gennemføres en udvikling af den administrative kapacitet, der kræves til at forvalte EF-midler og føre en integreret regionaludviklingspolitik efter tiltrædelsen. De eksisterende myndigheders roller og ansvarsområ- der skal klarlægges. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Der skal gøres en stor indsats for at forbedre den meget ringe grad af tilnærmelse til miljølovgivningen. Der er behov for at forbedre den administrative kapacitet til at tage fat om miljøanliggender i en markedsøko- nomisk kontekst. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en hurtig gennemførelse af rammedirektiver om luft, vand og affald samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og mod fastlæggelse af finansieringsstrategier for lovgivningen i vand-, luft- og affaldssektorerne, hvor der er brug for betydelige investeringer. Generelt set vil Rumænien skulle give miljøspørgsmål højere prioritet, øge hertil knyttede finansieringsres- sourcer betydeligt og udvikle sin administrative og finansielle kapacitet. Der skal gøres en stor indsats for at udvikle adækvate gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Offentlighedens miljøbevidsthed skal øges. Forbrugerbeskyttelse Lovgivningen skal ændres på områder som f. eks. prisangivelse, salg uden for forretningslokaler, fjernsalg, timeshare, urimelige kontraktvilkår og forbrugerkredit. Det må sikres, at forbrugerlovgivningen anvendes effektivt, og at de fornødne finansielle ressourcer tilvejebringes med henblik herpå. Det er nødvendigt, at der udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, som støttes af de offentlige myndigheder. 3. 7. Retlige og indre anliggender Der er behov for, at RIA-myndighedernes ansvarlighed forbedres i praksis. Der skal tages fat om korruptionen. Der skal gøres betydelige fremskridt inden for alle større RIA-områder. Fremskridtene på dette område afhænger i høj grad af, at der gennemføres en mere generel institutionel og administrativ reform. På det lovgivningsmæssige område vil Rumænien skulle ratificere databeskyttelseskonventionen, undertegne de internationale konventioner om hvidvaskning af penge, ratificere de vigtigste narkotikakon- ventioner, ændre en række centrale elementer i loven om narkotika og færdiggøre den nye udlændingelov, som især tager sigte på at løse problemet med ulovlig indvandring, ulovligt arbejde og tilbagesendelse af ulovlige indvandrere samt skærpe opholdsbetingelserne. Andre vigtige internationale kriminalkonventioner skal ratificeres, retssamarbejdet med EU-landene må forbedres, og Rumænien bør tiltræde Lugano- konventionen. Hvad angår asyl, skal det særlige kontor, der tager sig af dette område, bemandes ordentligt, og personalet skal have en grundig uddannelse. Grænseforvaltningen skal styrkes og grænsebevogtningen underkastes en reform. Politikken for narkotikaforebyggelse og forhindring af leverancer er endnu på et tidligt udviklings- stade og skal styrkes. Der skal endnu gøres en stor indsats for at øge professionalismen hos politiet. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet skal intensiveres i den økonomiske og finansielle sektor, bl. a. i forbindelse med våbensmugling, radioaktive materialer, forfalskninger, stjålne biler, afkrævning af beskyttel- sespenge, narkotika og menneskesmugling. Endelig skal der udvises særlig opmærksomhed om behovet for at sikre de nødvendige ressourcer til den institutionelle udvikling. Der skal gøres en betragtelig indsats for at videreføre reformerne af RIA- institutionerne og retsvæsenet. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets auto- nome handelsmæssige beskyttelsesinstrumenter. C 202/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Udvikling Der skal træffes forberedelser, således at Rumænien ved tiltrædelse kan anvende Lomé-handelsordningen for AVS-staterne og sammen med de øvrige medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond. Told Toldlovgivningen skal tilpasses EF’s forskrifter, og organiseringen af personalet og dets opgaver skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Der skal gøres en stor indsats for at sikre, at toldmyndighederne er fuldstændigt fortrolige med lovgivningen. Der skal gøres en indsats for at indføre edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. Der skal lægges særlig vægt på at forbedre toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionsordningen og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter. I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænse, som Rumænien på tiltrædelses- tidspunktet vil have med de lande, der ikke er EU-medlemsstater. 3. 9. Finansielle spørgsmål Der skal etableres de finansielle forvaltnings- og kontrolmekanismer, der er nødvendige for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af fællesskabspolitikkerne. Det er væsentligt, at der gøres en stor indsats for at styrke de interne finanskontrolfunktioner, mens den rumænske revisionsret skal begrænses til kun at udføre ekstern kontrol. Der bør oprettes et centralt organ til bekæmpelse af svig. Det nuværende regnskabssystem bør ligesom toldsystemet ændres, således at man opnår en effektiv forvaltning af systemet med »egne indtægter«. Det skal sikres, at nationalregnskaberne er pålidelige, således at der kan foretages en nøjagtig beregning af BNI. 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Rumæniens administrative strukturer inden for praktisk taget alle EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at styre toldmyndighederne og de myndigheder, som skal sørge for, at Fællesskabets forskrifter vedrørende det indre marked anvendes korrekt. Forudsæt- ningen for, at der kan gennemføres en vellykket reform, er, at der vedtages en lov om de offentlige tjenestemænds status. Der bør udarbejdes en generel reformstrategi for den offentlige administration, som skal overvåges og kontrolleres af de centrale regeringsinstitutioner, der er ansvarlige for at styrke denne proces. De regulerende og tilsynsførende organer skal styrkes på områder som f. eks. bank- og forsikringsvirksom- hed, statsstøtte, telekommunikation, transportsikkerhed samt standarder og certificering, arbejdstilsyn, beskatning, veterinær og plantesundhedsmæssig kontrol, levnedsmiddelkontrol, finanskontrol, miljø, forbru- gerbeskyttelse, hvidvaskning af penge, asyl og indvandring, grænseforvaltning, politi- og retssamarbejde samt effektive forvaltnings- og kontrolsystemer for offentlige udgifter, herunder forholdsregler mod svig. Der skal udfoldes større bestræbelser for at forbedre personalets kvalifikationer inden for EU-relaterede anliggender og generelt set sikre en effektiv offentlig forvaltning. I den forbindelse bør der oprettes et nationalt institut for uddannelse af offentlige tjenestemænd og udarbejdes en generel national uddannelses- strategi. Retsvæsenet skal styrkes for så vidt angår personale, ressourcer og relevant ekspertise. Der skal gennemføres en omfattende opgradering af dommere, navnlig hvad angår EF-anliggender


title: WRITTEN QUESTION No. 1998/98 by Jaak VANDEMEULEBROUCKE to the Council. Legal action against representatives of the Greek Rainbow Party

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
legal process
linguistic discrimination
national law
political parties
political rights

text: 8. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 96/23 Kommissionen k(cid:228)nner inte till n(cid:229)gon verksamhet i samarbete med medier p(cid:229) Cyperns norra del av den typ 3. som parlamentsledamotens fr(cid:229)ga handlar om. Samarbetet med Euronews (cid:228)r knutet till planer f(cid:246)r att ut(cid:246)ka tv-kanalen. Syftet (cid:228)r att (cid:246)ka tittarsiffrorna. De 4. senaste tittarsiffrorna i Europa (cid:228)r uppmuntrande ur denna synpunkt. Samarbetet med Euronews har ocks(cid:229) till syfte att (cid:246)ka antalet s(cid:228)ndningsspr(cid:229)k, ett m(cid:229)l som Euronews str(cid:228)var 5. efter att uppn(cid:229). (1999/C 96/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-1998/98 fr(cid:229)n Jaak Vandemeulebroucke (ARE) till r(cid:229)det (29 juni 1998) Ang(cid:229)ende: Process mot f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r det grekiska regnb(cid:229)gspartiet Enligt vad jag erfarit har en process inletts mot fyra ledare inom det grekiska regnb(cid:229)gspartiet (Vinozhito). Detta parti (cid:228)r helt och h(cid:229)llet lagligt och har redan vid tv(cid:229) tillf(cid:228)llen st(cid:228)llt upp i val i Grekland, bland annat i valet till Europaparlamentet 1994. De h(cid:228)ndelser som ledde till att dessa fyra ledare, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades och Pavlos Voskopoulos, kallats inf(cid:246)r r(cid:228)tta (cid:228)r f(cid:246)ljande: de p(cid:229)st(cid:229)s i september 1995 ha eggat till (cid:246)msesidigt hat bland medborgarna (artikel 192 i den grekiska motsvarigheten till brottsbalken) genom att s(cid:228)tta upp en skylt som bar deras partinamn p(cid:229) tv(cid:229) spr(cid:229)k (grekiska och makedonska, ett slaviskt spr(cid:229)k). I det tumult som f(cid:246)ljde f(cid:246)rst(cid:246)rdes hela inredningen i deras nya kontor i Florina. K(cid:228)nner r(cid:229)det till dessa uppr(cid:246)rande fakta och den process som st(cid:229)r inf(cid:246)r d(cid:246)rren? Inst(cid:228)mmer det i att grund- l(cid:228)ggande demokratiska och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter kr(cid:228)nks i detta fall? K(cid:228)nner r(cid:229)det till n(cid:229)gra m(cid:246)jliga (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle kunna garantera de demokratiska och politiska r(cid:228)ttigheterna f(cid:246)r alla greker och politiska partier i Grekland, eller (cid:229)tg(cid:228)rder som garanterar yttrandefrihet och fritt spr(cid:229)kval i Grekland? ˜r r(cid:229)det slutligen berett att ta upp denna fr(cid:229)ga p(cid:229) dagordningen f(cid:246)r det beh(cid:246)riga ministerr(cid:229)dets m(cid:246)te, med de f(cid:246)ljd(cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs? Svar (22 oktober 1998) Det (cid:228)r inte r(cid:229)dets uppgift att uttala sig om en fr(cid:229)ga som faller under det nationella r(cid:228)ttssystemet i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. (1999/C 96/031) SKRIFTLIG FR¯GA P-2000/98 fr(cid:229)n Irini Lambraki (PSE) till kommissionen (16 juni 1998) Ang(cid:229)ende: Informationskampanj om Amsterdamf(cid:246)rdraget Amsterdamf(cid:246)rdraget h(cid:229)ller p(cid:229) att ratificeras i medlemsstaterna. Avser kommissionen att genomf(cid:246)ra n(cid:229)gon informationskampanj om hur betydelsefullt f(cid:246)rdraget (cid:228)r, och i s(cid:229) fall, hur mycket pengar planerar den att f(cid:246)rdela till varje medlemsstat och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt skall dessa medel administreras i medlemsstaterna? Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 juli 1998) Inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r information till medborgarna i Europa (Prince) forts(cid:228)tter kommissionen under 1998 med satsningen (cid:148)Europa › v(cid:229)rt gemensamma ansvar(cid:148), vars syfte (cid:228)r bl. a. att sprida kunskap om Amsterdamf(cid:246)rdraget bland Europas medborgare. Under 1998 har 12 miljoner ecu anslagits till satsningen. En f(cid:246)rslagsinfordran har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1). Vidare har de medlems-