title: Reglamento (CE) n° 1163/98 de la Comisión de 3 de junio de 1998 por el que se fa, para el mes de mayo de 1998, el tipo de conversión agrario específico para el importe del reembolso de los gastos de almacenamiento en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
representative rate
storage cost
sugar

text: L 160/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 6. 98 REGLAMENTO (CE) No 1163/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 3 de junio de 1998 por el que se fija, para el mes de mayo de 1998, el tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico para el importe del reembolso de los gastos de almacenamiento en el sector del az(cid:156)car LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del az(cid:156)car (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1599/ 96 (2), Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), Visto el Reglamento (CEE) no 1713/93 de la Comisi(cid:155)n, de 30 de junio de 1993, por el que se establecen disposi- ciones especiales para la aplicaci(cid:155)n del tipo de conversi(cid:155)n agrario en el sector del az(cid:156)car (5), cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 59/97 (6), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 1, Considerando que el apartado 2 del art(cid:146)culo 1 del Regla- mento (CEE) no 1713/93 establece que el importe del reembolso de los gastos de almacenamiento contemplados en el art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 1785/81 se convertir(cid:145) en moneda nacional mediante un tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico igual a la media, calculada pro rata temporis, de los tipos de conversi(cid:155)n agrarios aplicables durante el mes de almacenamiento; que dicho tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico se debe fijar cada mes para el mes anterior; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas disposiciones conducen a la fijaci(cid:155)n, para el mes de mayo de 1998, del tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico del importe del reembolso de los gastos de almacenamiento en las distintas monedas nacionales con arreglo a lo recogido en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico correspondiente al mes de mayo de 1998 que se utilizar(cid:145) para la conver- si(cid:155)n a cada una de las monedas nacionales del importe del reembolso de los gastos de almacenamiento contem- plado en el art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 1785/81 ser(cid:145) el fijado en el anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 4 de junio de 1998. Ser(cid:145) aplicable con efecto desde el 1 de mayo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (5) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 94. (6) DO L 14 de 17. 1. 1997, p. 25. 4. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 160/33 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 3 de junio de 1998, por el que se fija, para el mes de mayo de 1998, el tipo de conversi(cid:155)n agrario espec(cid:146)fico del importe del reembolso de los gastos de almacenamiento en el sector del az(cid:156)car Tipos de conversi(cid:155)n agrarios 1 ecu = 40,9321 7,56225 1,98391 349,703 168,336 6,68769 0,796521 1 973,93 2,23593 13,9576 203,183 6,02811 8,79309 0,678539 Franco belga y franco luxemburgu(cid:130)s Corona danesa Marco alem(cid:145)n Dracma griega Peseta espa(cid:157)ola Franco franc(cid:130)s Libra irlandesa Lira italiana Flor(cid:146)n neerland(cid:130)s Chel(cid:146)n austriaco Escudo portugu(cid:130)s Marco finland(cid:130)s Corona sueca Libra esterlina


title: WRITTEN QUESTION No. 1820/98 by Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS to the Commission. Access to European databases via gateways

eurovoc_concepts:
EU policy
cost-benefit analysis
database
exchange of information
information network
information user
promotion of the European idea

formats: html pdf print

text: C 50/98 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/141) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1820/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle Aihe: P(cid:228)(cid:228)sy Euroopan tiedostoihin yhdysv(cid:228)ylien avulla (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Teettik(cid:246) komissio kustannus/hy(cid:246)ty -analyysin ennen kuin se teki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jonka mukaan tiedostoihin p(cid:228)(cid:228)seminen ei en(cid:228)(cid:228) edellytt(cid:228)isi yhdysv(cid:228)ylien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), vaan niihin olisi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) ilmaiseksi Internetin v(cid:228)lityk- sell(cid:228)? Onko komissiolla tietoja siit(cid:228), millaiset ihmiset (tavalliset kansalaiset/ammatti-ihmiset) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tiedos- toja Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) ja kuinka suuri heid(cid:228)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ns(cid:228) on? Onko varmaa, ett(cid:228) Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) saatavissa oleva tieto kyet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)ivitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)n nopeasti ammatti-ihmisten tarpeisiin ja ett(cid:228) heille tarjotaan my(cid:246)s tarvittavaa apua? Ovatko yhdysv(cid:228)yl(cid:228)t k(cid:228)yneet nyt t(cid:228)ysin tarpeettomiksi? Komission j(cid:228)senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (8. hein(cid:228)kuuta 1998) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on perustellusti pannut merkille, ett(cid:228) komissio pyrkii tarjoamaan vapaan p(cid:228)(cid:228)syn yhteis(cid:246)n tietokantoihin erityisesti Internetin kautta, jos n(cid:228)in voidaan edist(cid:228)(cid:228) laajasti ja tehokkaasti yhteis(cid:246)n politiikkoja. Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) tietokantoja k(cid:228)ytt(cid:228)vist(cid:228) asiakkaista on hyvin rajoitetusti tietoa saatavilla eik(cid:228) yksityiskohtaista tutkimusta asiasta ole viel(cid:228) suoritettu. Siirtyminen yhdysk(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)palveluista Internet-palveluihin ei vaikuta tietojen p(cid:228)ivityksen nopeuteen. Yhdysk(cid:228)yt(cid:228)vien tulevaisuus on viel(cid:228) ep(cid:228)varma, mutta lis(cid:228)arvoa tuottaville palveluille on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti jatkossakin markkinat. (1999/C 50/142) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1822/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Stanislaw Tillich (PPE) komissiolle (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Yhdistyneelle kuningaskunnalle BSE-kriisist(cid:228) aiheutuneiden kustannusten hyvitt(cid:228)minen nk. (cid:148)brittialen- nuksella(cid:148) Voiko komissio kertoa, onko se hyvitt(cid:228)nyt tai v(cid:228)hent(cid:228)nyt BSE-kriisin Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheutta- mia kustannuksia nk. (cid:148)brittialennuksella(cid:148), josta k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan uusia neuvotteluja, ja jos on, niin kuinka? Kuinka suurista summista on kyse vuosina 1997 ja 1998? Komission j(cid:228)senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Kysyj(cid:228)lle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle on l(cid:228)hetetty taulukko (ote alustavaa talousarvioesityst(cid:228) vuodeksi 1999 koskevasta alustavasta asiakirjasta), josta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) BSE-kriisiin liittyvien toimenpiteiden kokonaiskustan- nuksiksi vuosina 1996›1999 arvioidaan 4 300 miljoonaa ecua, josta vuoden 1997 osuus oli 1 300 miljoonaa ecua ja vuoden 1998 osuus 800 miljoonaa ecua. T(cid:228)n(cid:228) aikana Yhdistyneen kuningaskunnan BSE-kriisist(cid:228) aiheutuneet (jo maksetut tai tulevat) kustannukset voidaan arvioida 1 800 miljoonaksi ecuksi, jotka jakautuvat vuosittain seuraavasti: 450 miljoonaa (1996), 550 miljoonaa (1997) ja 400 miljoonaa (1998 ja 1999). Yhdistyneen kuningaskunnan saamia korvauksia eli (cid:148)brittialennusta(cid:148) laskettaessa huomioon otettavat kustan- nukset m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n neuvoston yksimielisesti hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) asiakirjassa, joka tunnetaan nimell(cid:228) mode de calcul (laskutapa). Alennusta laskettaessa otetaan huomioon sek(cid:228) BSE-kustannukset ett(cid:228) kaikki muutkin maatalous- menot. Vuonna 1997 Yhdistynyt kuningaskunta sai 550 miljoonaa ecua BSE-kriisiin liittyv(cid:228)(cid:228) tukea, mik(cid:228) v(cid:228)hennettiin ep(cid:228)suhdasta, jonka perusteella alennuksen suuruus lasketaan. Itse alennus v(cid:228)heni t(cid:228)m(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) noin 320 miljoonaa ecua. My(cid:246)s muille j(cid:228)senvaltioille on kuitenkin aiheutunut BSE-kustannuksia. N(cid:228)m(cid:228) vaikuttavat osaltaan kokonais- kustannuksiin, joiden perusteella brittialennus ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus kokonaiskustannuksista lasketaan. BSE-kriisin kokonaiskustannukset vuoden 1997 aikana olivat 1 303 miljoonaa ecua, josta muiden


title: Euroopan laajuinen liikenneverkko: raportti Essenin 14 erityishankkeen edistymisestä ja täytäntöönpanosta (1998)

eurovoc_concepts:
project of common interest
trans-European network
transport infrastructure
transport network
transport statistics

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 06. 1998 KOM(1998) 356 lopull. EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO: RAPORTTI ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN EDISTYMISESTÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1998 (Komission esittämä) SISÄLTÖ I JOHDANTO II YLEISKATSAUS III HANKKEITTEN TOTEUTUS IV JULKIS-YKSITYISEN YHTEISTYÖN TUKEMINEN V TULEVAISUUDENNÄKYMÄT LIITE A: ENSISIJAISTEN HANKKEITTEN EDISTYMINEN 3 3. 4 6 6 8 LIITE B: KEHITYKSEN YHTEENVETO 13 »«iWMMrw«w«m«««gM«j«J^ EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO: RAPORTTI ESSENIN 14 ERITYISHANKKEEN EDISTYMISESTÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1998 I JOHDANTO laajuisten verkkojen 1. Luxemburgissa 20. -21. marraskuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti Euroopan (TEN-verkot) merkitystä yhtenä keskeisenä keinona tukea kasvua EU:ssa sekä olennaisena yhtenäismarkkinoita aikavälin täydentävänä työllisyysstrategiaa, sillä tehokas liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuuri on EU:n kilpailukyvyn ja sen myötä pitkäkestoisen kasvun ja työpaikkojen säilytettävyyden kannalta elintärkeä seikka. tärkeä osa keskipitkän tekijänä. Verkot ovat 2. Liikenneverkkojen osalta Luxemburgin Eurooppa-neuvosto pyysi, että aikataulut ja rahoitussuunnitelmat saatettaisiin valmiiksi kullekin niille neljälletoista erityishankkeelle, jotka sisältyvät Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen1 liitteeseen III. Näin korostettaisiin poliittista sitoutumista hankkeitten toteuttamiseen ja osoitettaisiin, että rahoitus on järjestettävissä. Jäsenvaltiot ovat nyt määrittäneet ensisijaisten hankkeitten aikataulut ja ennakoidut investointikustannukset. Tässä raportissa esitetään asiasta yleisarvio. II YLEISKATSAUS 3. Essenissä 9. -10. joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat 14 ensisijaista hanketta ovat vain osa liikenteen TEN-verkkoja. Ensisijaisten TEN-hankkeitten kokonaiskustannuksiksi on arvioitu noin 110 miljardia ecua, kun koko verkon kustannukset olisivat vuoteen 2010 mennessä yli 400 miljardia ecua. Komissio antaa syksyllä koko verkon toteuttamistilannetta koskevan tiedonannon liikenteen TEN-suuntaviivoissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Tässä raportissa keskitytään työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin Eurooppa-neuvoston 14 hankkeen tilannekatsaukset ovat samalla katsaus laajempiin tulevaisuudennäkymiin. toimeksiantoon, nimenomaiseen ja 4. Kullakin hankkeella on ominaispiirteensä, ja yleispäteviä lausuntoja on vaikea antaa. Yleisesti ottaen on kuitenkin edistytty huomattavasti: hankkeista kolme lähestyy loppuaan, kaikki ovat joko rakennusvaiheessa tai niiden valmistelut ovat pitkällä, ja useimmat saataneen päätökseen vuoden 2005 tienoilla. 5. Jotkin hankkeet ovat hieman livenneet Christophersenin ryhmän (1994) toiminta- aikana tehdyistä ennusteista. Syynä ovat seuraavat tekijät: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1692/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. EYVL L 228, 9. 9. 1996. - Hankkeitten monimutkainen luonne. Osa ehdotetuista aikatauluista oli epärealistisia, kun otetaan huomioon tiellä olevat tekniset, lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet sekä se, että ympäristövaikutuksia on tarkasteltava perusteellisesti. - Julkisen rahoituksen rajallisuus tiukan budjettikurin aikana. Tämä on viime ja irirrastruktuurirahoitukseen yleensä vuosina vaikuttanut julkiseen aiheuttanut ongelmia myös osalle ensisijaisista hankkeista. 6. Kun otetaan nämä rajoitukset huomioon, on suuri saavutus, että hankkeista useimmat kulkevat nyt suuremmitta lipeämisittä vakaasti eteenpäin. Äskettäin on myös saavutettu eräitä tärkeitä merkkipaaluja, kuten joulukuussa 1997 käyttöön vihitty eurooppalaisten täysimittainen pääkaupunkien välillä (Bryssel-Pariisi). suurnopeusyhteys ensimmäinen Esimerkkinä mainittakoon 7. EU-rahoitus on ollut ensisijaisten hankkeitten kannalta merkittävässä asemassa. Erityisen merkittävää se on hankkeille, jotka voivat saada rahoitusta rakenne- ja koheesiorahastoista. Belfastin-Dublinin rautatieyhteys, Kreikan moottoritieverkko sekä eteläinen suurnopeusjunayhteys. Liikenteen TEN-verkkojen budjettivaroja on käytettävissä vaatimattomampi määrä (vuosina 1995-1999 noin 1,8 miljardia ecua), mutta niistä on ollut huomattava apu käynnistettäessä sellaisia suuria hankkeita kuin Oresundin kiinteä yhteys ja Belgian suurnopeusjunahanke. EIP on TEN-hankkeitten lainarahoituksen tärkein lähde: pelkästään vuonna 1997 pankki myönsi 14 ensisijaiselle hankkeelle kaikkiaan 1,4 miljardia ecua. EIR:n rahoitussitoumukset ensisijaisille hankkeille ovat nyt yhteensä noin 350 miljoonaa ecua. III HANKKEITTEN TOTEUTUS 8. Raportin liitteessä on arvioitu lyhyesti kunkin 14 hankkeen edistymistä. Hankkeet on jaettu karkeasti kolmeen ryhmään. 1) Lähes päätökseen saatetut hankkeet - perinteinen rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne (hanke 9) - Malpensan lentoasema (hanke 10) - Oresundin kiinteä yhteys (hanke 11). 2) Noin vuonna 2005 päätökseen saatettavat hankkeet, joiden rahoitus on pääosin järjestetty - Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo-suurnopeusrautatieyhteys (PBKAL) (hanke 2) - - eteläinen suurnopeusjunahanke (hanke 3) itäinen suurnopeusjunahanke (hanke 4) - Betuwelijn, yhdistettyjen kuljetusten rautatieyhteys (hanke 5) - Kreikan moottoritiet (hanke 7) - Länsirannikon päälinja (hanke 14). 3) Hankkeet, joiden aikataulu ulottuu huomattavasti yli vuoden 2005 tai joissa merkittävien osuuksien aikataulu tai rahoitus on vielä epävarma - pohjois-etelä-suurnopeusjunahanke (Brenner) (hanke 1) - Lyon-Trieste-suurnopeusjuna (hanke 6) - multimodaaliliikenneyhteys Portugali-Espanja-muu Eurooppa (hanke 8) - Pohjolan kolmion multimodaaliliikennekäytävä (hanke 12) - Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteys (hanke 13). 9. Portugalin ja Espanjan muuhun Eurooppaan yhdistävä multimodaaliyhteys samoin kuin Pohjolan kolmio -hanke poikkeavat luonteeltaan muista hankkeista. Ne ovat hyvin useasta osasta koostuvia multimodaalikäytävähankkeita. ja yleisten aikataulujen ja rahoitussuunnitelmien laatiminen on erittäin vaikeaa. 10. Muiden muassa seuraavia seikkoja on seurattava erityisen tarkasti: - Tärkeimmät kaksi alppitunnelia, Brennerin ja Lyonin-Torinon tunneli. Tunnelit ovat keskeinen edellytys kestävään kehitykseen perustuvalle alppiliikennepolitiikalle, ja niiden aikatauluista ja rahoituksesta on vielä tehtävä määrätietoiset päätökset. Hankkeet ovat monitahoisia, ja tahtoa niiden toteuttamiseen on pidettävä yllä ja jopa voimistettava, jotta tarvittavat päätökset voidaan tehdä ajoissa. - PBKAL-yhteyden CTRL-osuuden (Yhdistyneen kuningaskunnan puoleiset osuudet kanaalitunnelista Lontooseen) toteuttamisessa on vaikeuksia. On löydettävä ratkaisu, jonka myötä yhteys saadaan valmiiksi alkuperäisessä aikataulussa. - Huolimatta Ranskan hallituksen merkittävistä itäisen suurnopeusjunahankkeen rahoituksessa on edelleen puutteita. Puuttuvaa rahoitusta tai ainakin sen osaa varten haettaneen lisää yhteisön rahoitusta. lisätoimista - Suuri osa eteläisestä suurnopeusjunayhteydestä (Välimeren haara) saadaan valmiiksi hyvissä ajoin, mutta Espanjan ja verkon muun osan yhteyden kannalta olennainen Perpignanin ja Montpellierin välinen yhteys saattaa viivästyä. IV JULKIS-YKSITYISEN YHTEISTYÖN TUKEMINEN 11. Neuvosto on jo aiemmin suositellut, että tutkittaisiin, voitaisiinko julkis- tehokkaampiin yksityisen yhteistyön avulla päästä kustannuksiin nähden tuloksiin inrxastruktuurihankkeissa ja olisiko tällainen yhteistyö hyvä keino hankkia täydentävää rahoitusta samoin kuin tuoreita ajatuksia ja menettelytapoja. Komissio on pyrkinyt aktiivisesti juuri tähän. Komission jäsen Neil Kinnock perusti vuonna 1996 korkean tason asiantuntijaryhmän pohtimaan, kuinka julkis- yksityisellä yhteistyöllä voitaisiin vauhdittaa liikenteen TEN-hankkeita. Työryhmä on esittänyt raporttinsa neuvostolle, ja ryhmän mukaan on mm. saatava aikaan päättäväinen poliittinen sitoumus hankkeitten toteuttamiseen, tehostettava käytettävissä olevien rahoitusvälineitten käyttöä sekä harkittava uusien rahoitusvälineitten luomista erityisesti oman pääoman tai toisaalta oman pääoman ehtoisen pääoman hankkimiseen. suuria yksityisiä 12. Tässä yhteydessä on harkittu mahdollisten riskipääomarahastojen perustamista osaksi yhteisön rahoituksella. Tarkoituksena olisi kannustaa eläkerahastojen kaltaisia TEN-hankkeisiin. Infrastruktuurihankkeet voisivat näin saada käyttöönsä huomattavasti enemmän pitkäaikaista yksityistä rahoitusta. Komissio käynnisti ehdotusta koskevan tutkimuksen viime lokakuussa ja tarkastelee parhaillaan tutkimuksen tuloksia. Selvä johtopäätös on, että tällaisen rahoitusvälineen kehittäminen edellyttää markkinoiden luottamusta siihen, että investointikelpoisia TEN-hankkeita on riittävän paljon. investoimaan laitoksia 13. Komissio tukee toimia sellaisten yritysten perustamiseksi, jotka erikoistuvat joidenkin rautatiehankkeitten omistukseen, rakentamiseen tai rahoittamiseen. Tämä helpottaisi yksityisen sektorin osallistumista investointeihin ja parantaisi hankkeitten laatua. Komissio toivookin, että eurooppalaisen yhtiön perussääntö hyväksyttäisiin pikaisesti. V TULEVAISUUDENNÄKYMÄT kun monessa 14. Jäsenvaltioiden toimittamien aikataulujen perusteella näyttää, että Essenin 14 ensisijaisen hankkeen vaatimat menot lisääntyvät huomattavasti vuosina 2000- täysimittaiseen 2006, rakentamisvaiheeseen. Vaikka näihin tässä vaiheessa suhtauduttava varauksellisesti - kaikissa tapauksissa ei näet vielä ole tehty investointien määrä saattaisi kuitenkin jopa kaikkia tarvittavia päätöksiä - kaksinkertaistua kauden 1995-1999 lukuihin verrattuna. ennusteisiin on hankkeessa siirrytään laajassa julkisen talouden 15. Vaikka tiukkaa budjettikuria noudatetaan määrätietoisesti myös vuoden 2000 tähänastisen vakauttamiskehityksen perusteella jälkeen, vaikuttaa, että eri maiden tiukasti kontrolloiduissa talousarvioissa voisi olla tilaa nykyistä suuremmille infrastruktuurimenoille. Talouden vakauttamisen keskeisiä tavoitteita onkin tehdä tilaa tällaisille tuottaville investoinneille. Kun EMU samalla pitänee korkotason alhaisena, investoinnit helpottuvat. Erityisesti asia koskee TEN-hankkeitten kaltaisia projekteja, joihin tarvitaan hyvin suuria ja pitkäaikaisia pääomasijoituksia. ovat -tiedonannossa todetaan, TEN-verkot 16. Yhteisöllä ja EIP:llä ou jatossaMn merkittävä rooli. Kuten myös komission Agenda 2000 keskeinen yhtenäismarkkinoita lujittava tekijä, ja yhteisön talousarvio tulee edelleen olemaan merkittävä rahoituslähde, jonka avulla hankkeet saadaan liikkeelle ja pysymään käynnissä. Eräissä tapauksissa yhteisön rahoitus voi jopa ratkaista hankkeen elinkelpoisuuden. TEN-verkkojen rahoitusasetuksen muuttamista koskevassa ehdotuksessaan2 komissio esitti rahoitustarpeista arvion (5 miljardia ecua vuosille 2000-2006), joka kuvastaa toiminnan ennustettua lisääntymistä sekä tarvetta tunnustaa hankkeitten voimakas yleiseurooppalaisuus. Ehdotuksessa esitetään ajatus alustavasta monivuotisesta ohjelmasta, joka sovitettaisiin laajojen liikenneinfrastruktuuri-investointien luonteeseen. Komissio aikoo lisäksi edelleen pyrkiä tekemään yhteisön tukitoimista mahdollisimman tehokkaita keskittämällä rahoituksen avainhankkeisiin. EIP on osoittanut olevansa entistä valmiimpi kehittämään lainarahoitustaan niin, että se soveltuisi paremmin yksittäisten hankkeitten aikatauluun ja riskiprofiiliin. EIP:n rahoituksella on merkittävä asema, ja sen avulla voidaan luoda esimerkiksi rahoituspaketteja julkis- yksityisten yhteistyöhankkeitten tarpeisiin. Myös Euroopan investointirahastolla on tässä suhteessa merkittävä rooli. Mittavia toimia tarvitaan myös, kun valmistaudutaan TEN-verkkojen laajentamiseen uusiin jäsenvaltioihin. Tältä osin EU:n avustukset hoidetaan vuodesta 2000 ensisijaisesti ISPA:n kautta. 17. Jotta TEN-verkot voidaan käytännössä toteuttaa, tarvitaan yhteistyötä, jota rahoittavat sekä julkiset että yksityiset osapuolet. Tarvitaan kiireesti konkreettisia toimia, joilla yhteistyön toteuttamisen mekanismeista ja osatekijöistä sovitaan tapauskohtaisesti. Tämä voi nopeuttaa hankkeitten toteuttamista ja antaa sijoitukselle paremman vastineen. Jäsenvaltioiden on osoitettava sitoutuneensa hankkeitten toteuttamiseen, mikäli yksityisten rahoittajien mielitään investoivan sopivien rahoitusvälineiden ja menettelyjen kehittämiseen. Komissio pyrkii yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa edelleen varmistamaan tehokkaan EU-tuen erityisesti ensisijaisiin hankkeisiin liittyvälle julkis-yksityiselle yhteistyölle. KOM(1998) 172 lopullinen. LIITE A ENSISIJAISTEN HANKKEITTEN EDISTYMINEN 1) Ukktê päätökseen saatetut hankkeet Cork-DubIin-BeIfast-l^ni*^triarmer-r«ut»tieyhteys tukea pääasiassa koheesiorahastosta ]a Euroopan aluekehitysrahastosta. Suurin osa toisti (lukuun ottamatta joitakin radanparannustöitä Belfastin lähistöllä) saatiin valmiiksi vuonna 1997, ja parannetuntasoinen liikennöinti aloitettiin lokakuussa 1997. Belfastin ja Londonderryn välinen rataosuus on vielä kesken. Urakan kustannuksia arvioidaan parhaillaan uudelleen, mutta sen odotetaan valmistuvan vuoden 2000 tienoilla. sai Malpensan lentoaseman uudisrakennus valmistuu vuonna 2000. Ensimmäinen työvaihe on käytännössä lähes valmis, ja uusi lentoasema voitaneen avata tänä vuonna. Hanke on toteutettu julkis-yksityisenä yhteistyönä: rahoitus koostuu SEA:n (Malpensa-Linaten lentoaseman toimiluvanhaltija) omarahoituksesta, valtiontuista, ElP. n tuesta. Maayhteyksien osalta tilanne on se, että uusi rautatieyhteys kaupungin keskustaan avataan liikenteelle vasta vuonna 1999, kun taas maantieyhteys saataneen valmiiksi ajoissa juuri ennen kuin uusi terminaali vihitään käyttöön. takauksesta sekä TEN-budjetista myönnetystä lainoista, EIR:n Öresundin kiinteä yhteys (16 km) muodostaa liityntäteineen yhdistetyn maantie- ja rautatieyhteyden Tanskan ja Ruotsin välille. Se liittää yhteen 2,3 miljoonan asukkaan alueen. Yhteyden odotetaan valmistuvan vuoteen 2001 mennessä. Hankkeen eri osista vastaa kolme julkista yhtiötä, ja suurin osa rahoituksesta on hankittu kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ja EIP:stä. Ruotsin ja Tanskan valtiot ovat taanneet hankkeen lainat. 2) Noin vuonna 2005 päätökseen saatettavat hankkeet, joiden rahoitus on pääosin järjestetty Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo-suurnopeusjunayhteyden (PBKAL) rakentamisesta sopivat Ranskan, Belgian, Saksan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan ministeriedustajat vuonna 1989. Yhteydet Pariisista kanaalitunneliin itse kanaalitunneli ovat valmistuneet, ja Pariisista Brysseliin samoin kuin ja rakennustyöt on aloitettu Lontoon ja kanaalitunnelin välisellä osuudella, valmistelutyöt ovat hyvässä vauhdissa Amsterdam-Bryssel- ja Köln-Bryssel- osuuksilla. Hankkeesta yksityiskohtaisemmin seuraavassa: - Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarjottiin vuonna 1995 kanaalitunnelin rautatieyhteyden (Channel Tunnel Rail Link, CTRL) suunnittelua, rakentamista, rahoitusta ja liikennöintiä koskevaa toimeksiantoa yksityiselle sektorille, ja toimeksianto myönnettiin vuonna 1996 London and Continental Railways -yhteenliittymälle (LCR). LCR ei kuitenkaan pystynyt varmistamaan hankkeen tarvitsemaa täydentävää yksityistä rahoitusta, ja nyt yhtiö keskustelee yksityisten kanssa mahdollisuuksista loppuun kumppaniehdokkaitten toimeksiantoehtojen puitteissa. Koko hankkeen valmistumisajaksi suunniteltiin vuotta 2003, mutta aikataulussa pysyminen on nyt epävarmaa. EIP ja EIR osallistuvat hankkeen rahoittamiseen. saattaa hanke - Belgiassa saatiin valmiiksi ja avattiin joulukuussa 1997 rataosuus Ranskan rajalta Brysseliin. Työt on aloitettu Brysselin ja Alankomaiden rajan välisellä sekä Brysselin ja Saksan rajan välisellä osuudella. Näihin kuuluvat rataosuudet Antwerpenistä Alankomaiden rajalle ja Liegestä Saksan rajalle on kuitenkin suunniteltu saatavan valmiiksi vasta vuoden 2005 puolivälissä. Belgian hallitus perusti vuonna 1996 "TGV Financière" -rahoitusvälineen, jonka kautta järjestetään kaikkien belgialaisten suurnopeusjunahankkeitten rahoitus. - Alankomaissa hyväksyttiin vuonna 1996 Amsterdamin ja Belgian rajan välisen ratayhteyden reitti. Maan hallitus suunnittelee yksityisen sektorin osallistumista hankkeen kaikkiin osiin, ja sen toimeksiannosta tutkitaan parhaillaan, miten tämä olisi käytännössä parasta toteuttaa. Tämän julkis-yksityisen yhteistyön avulla saataneen järjestettyä rahoitus noin 20 %:lle hankkeen arvioiduista kustannuksista. Hankkeen arvioidaan valmistuvan vuonna 2005. - Saksassa hanke toteutetaan kahdessa osassa väleillä Aachen-Köln ja Köln- Frankfurt. Rakennustyöt ovat alkaneet molemmilla osuuksilla, ja Köln-Frankfurt- osuus valmistunee vuoteen 2000 ja koko saksalainen osuus vuoteen 2007 mennessä. Kustannuksista vastaa pääosin liittovaltio. ja Atlantin haara Eteläisessä suurnopeusjunahankkeessa on kaksi osaa: Välimeren haara (Madrid- Barcelona-Perpignan-Montpellier) (Madrid-Vitoria-Dax). Välimeren haaran työt ovat edistyneet pitemmälle, ja sen Espanjan-puoleisen osuuden odotetaan valmistuvan vuoteen 2004 mennessä. Rakennustöistä vastaa tarkoitukseen vuonna 1997 perustettu Gestor de Infraestructuras Ferroviarias -yhtiö (GIF), joka omistaa uuden infrastruktuurin. Välimeren haaraa varten odotetaan merkittävää rahoitusta koheesiorahastosta. Hankkeen kansainvälisen osuuden (Barcelona- Perpignan) odotetaan valmistuvan vuoteen 2005 mennessä. Perpignan-Montpellier- osuudelle ei ole vahvistettu lopullista aikataulua. Atlantin haaran Espanjan-puoleisen osuuden tilanne on se, että julkinen kuulemismenettely on käynnistetty Madrid- Valladolid-osuuden osalta ja vastaava menettely on alkamassa nk. Y Basque -osuuden liittyvästi (Vitoria-Bilbao-San Sebastian) tehdään valmistelevia tutkimuksia. Hankkeelle haettaneen myös EIP:n rahoitusta. osalta. Valladolid-Vitoria-osuuteen ilmoitti, että hankkeen ranskalaisella osuudella on edetty Itäisen suurnopeusjunahankkeen saksalaisella osuudella työt ovat käynnissä (radanparannustyö). Merkittävä askel eteenpäin otettiin helmikuussa, kun Ranskan hallitus lopullisiin tutkimuksiin. Ranskan osuuden ensimmäisellä osuudella (Vaires-Vandières) aloitettaneen työt vuonna 1999, ja osuus on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2005. Ensimmäinen vaihe varmistaa yhteydet että Luxemburgin rautatieverkkoihin. Rahoitusta saattaa vielä puuttua jonkin verran, ja hankkeelle haettaneen lisärahoitusta yhteisön varoista. sekä Saksan Kreikan moottoritiehankkeet sijaitsevat Thessalonikin kautta kulkevilla pohjois- etelä- (PATHE) ja itä-länsiakselilla (Via Egnatia). Työt ovat hyvässä vauhdissa molemmilla akseleilla, ja suunniteltu valmistumisaika on vuoden 2004 tienoilla. Kumpaankin hankkeeseen on saatu ja saadaan jatkossakin merkittävää tukea sekä koheesiorahastosta että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Rahoituslähteinä ovat myös EIP:n myöntämät lainat sekä TEN-määrärahoista osoitettava tuki. Kreikan hallitus on saanut mukaan myös yksityisiä osapuolia, ja PATHEn yhteydessä toteutetaan eri osuuksia (Rio-Antirion-silta, Ateenan kehätie ja Maliakosin kiinteä yhteys) kolmen julkis-yksityisen yhteistyöprojektin voimin. Tarkoituksena on etsiä lisää julkis-yksityiseen yhteistyöhön soveltuvia osuuksia niin PATHEssa kuin Via Egnatiallakin. Länsirannikon päälinja on toinen Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva suurnopeusrautatieyhteys. Se yhdistää PBKAL-radan Skotlantiin Irlannin toteutetaan julkis-yksityisenä yhteistyönä siten, että rautatielinkkiin. Hanketta Railtrack (nykyisen infrastruktuurin yksityinen omistaja) rakentaa reittiä yhdessä Virgin Railin (henkilöliikennetoimiluvan haltija) ja julkisviranomaisten kanssa. Ohjausjärjestelmä- ja radanparannustyöt on jo aloitettu, ja koko hanke saataneen valmiiksi vuoteen 2005 mennessä. Hankkeelle on haettu EIP:n ja EIR:n rahoitusta. ja Betuwelijn-rautatiehanke on ainutlaatuinen: se on lähes kokonaan uusi perinteinen, etupäässä rahtiliikenteelle tarkoitettu rata. Tarkoituksena on tarjota mahdollisuus käyttää rautateitä sen suuren tavaramäärän kuljettamiseen, jota Rotterdamin ja Saksan sekä muun Euroopan välillä nykyään kuljetetaan maanteitse. Alankomaiden hallitus on nyt julkis-yksityisenä yhteistyönä. Hanke toteutettaisiin alusta rakentamisvaiheeseen julkisin voimin, minkä jälkeen esitettäisiin yksityiselle sektorille tarjouskilpailu liikennöintitoimiluvasta. Hankkeen pitäisi valmistua vuoteen 2005 mennessä. ilmoittanut halukkuutensa viedä hanketta eteenpäin 3) Hankkeet, joiden aikataulu ulottuu huomattavasti yli vuoden 2005 tai joissa merkittävien osuuksien aikataulu tai rahoitus on vielä epävarma Pohjois-eteläsuuntäinen suurnopeusjunayhteys kulkee Berliinistä Leipzigin. Ntirnbergin, Miinchenin, Innsbruckin ja rakennettavaksi ehdotetun Brennerin tunnelin kautta Fortezzaan ja Veronaan. Rakennustyöt ovat hyvässä vauhdissa eräillä saksalaisilla osuuksilla, ja koko Saksan rataosuuden odotetaan olevan valmis vuoteen tunnelin valmisteluissa on edetty: useat 2007 mennessä. Myös Brennerin rautatieyhtiöt aikovat perustaa eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän (ETEY). joka valvoisi tunnelin perusosuuden kehitystyötä ja suunnittelua. Jo rakennetun Fortezza- Verona-rataosuuden parannustyöt ovat käynnissä, ja ne saataneen päätökseen vuoteen 2001 mennessä. Berliinin-Nurnbergin rataosuuksien rahoitus on pääosin varmistettu, mutta muiden osuuksien - etenkin Brennerin tunnelin - kohdalla se on vielä epävarmaa. EIP on jo myöntänyt rahoitusta hankkeelle, ja sitä on käytetty hankkeen käynnistämiseen Italiassa ja Inntalissa Itävallassa. Lyonin-Torinon-Triesten suurnopeusjunayhteys kulkee Lyonista Triesteen Torinon, Milanon, Veronan ja Venetsian kautta. Italiassa rakennustyöt on aloitettu eräissä keskeisissä solmukohdissa ja aloitettaneen vuoteen 1999 mennessä myös eräillä tärkeillä rataosuuksilla. Ranskan osuudella käynnistettäneen DUP-menettely 10 (Déclaration d'Utilité Publique - julistus yleishyödyllisyydestä) vuonna 2000, minkä jälkeen työt voidaan aloittaa. Radan kansainvälisellä osuudella tehtävä geologisten tutkimusten sarja saataneen päätökseen vuonna 2000. Italian valtionrautatieyhtiön (Treno Alta Vélocité) vastaa FS:n kokonaan omistama TAV-tytäryhtiö suurnopeusrataverkon kehittämisestä Italiassa. FS vastaa 40 prosentista italialaisten osuuksien arvioiduista kustannuksista, ja loppuosa pyritään järjestämään eri rahoituslaitoksista ja TEN-määrärahoista. Pohjolan kolmio koostuu perättäisistä liikennekäytävistä, jotka ulottuvat Etelä- Ruotsista Norjan rajalle ja Tukholmaan sekä Pohjanlahden ylitse Turkuun, sieltä Helsinkiin ja aina Venäjän rajalle. Työt ovat käynnissä kaikilla käytävillä (samoin meriosuuden turvallisuustutkimukset). Portugalin ja Espanjan muuhun Eurooppaan yhdistävä multimodaaliyhteys koostuu kolmesta pääkäytävästä, jotka kulkevat Lissabonista Sevillaan, La Corunaan ja Iruniin. Hankkeen tavoitteena on luoda Pyreneiden niemimaalta EU:n muihin osiin suuntautuvalle maantierahtiliikenteelle rautatievaihtoehto. Joitakin rakennustöitä on jo aloitettu, mutta useimmat osuudet ovat vielä toteutettavuustutkimusvaiheessa. Koska hanke on varsin varhaisessa kehitysvaiheessa - se määriteltiin lopullisesti vasta vuonna 1996 -, Portugalin viranomaiset eivät vielä ole lopullista hankeluetteloa. Maan viranomaiset kaavailevat kuitenkin mahdollisuutta toteuttaa uudet tieosuudet julkis-yksityisenä yhteistyönä. EIP:n rahoitusta haetaan. laatineet Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux-maantieyhteys koostuu joukosta eri tieluokkiin kuuluvia teitä, joiden luokkaa ehdotetaan kohotettavan liikennetiheyden edellyttämälle tasolle. Irlannin tasavallassa toteutettavilta osiltaan hanke on saanut huomattavaa tukea koheesiorahastosta, ja liikennekäytävän parannustyöt edistyvät merkittävällä rahoituksessa auttaa uusi investointirahasto, jonka perustamisesta vastikään ilmoitettiin. Yhteyden muiden osien kohdalla tilannetta mutkistaa kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan maantieohjelman käynnissä oleva strateginen uudelleentarkastelu. Tässä vaiheessa ei voida arvioida, milloin hanke saadaan päätökseen. tavalla. Pohjois-Irlannissa hankkeen n Essenin 14 erityishanketta: investointikatsaus, EU:n, EIP:n ja EIR:n rahoitus Harfke Pituus (km) Investoinnit yhteensa (milj. ecua) Investoinnit ennen v. 1998 (milj. ecua) Investointi- ennuste 1998- 1999 (milj. ecua) Investointi- ennuste v. 2000jaikeen (milj. ecua) TEN-tuki ennen v. 1998 (milj. ecua) sitoumukset Kul leeslo- rahaston sitoumukset ennen v. 1998 (milj. ecua) EAKR, ennen v. 1998 (mHj. ecua) EIP:n allek. lainat (milj. ecua) EIR:n sitoumukset (miij. ecua) i. Suumopeusjuna / yhd. kulj. pohjois-eteia (a) 958 15102 2. PBKAL 3. Eteliinen suumopeusjuna 4. Itainen suumopeusjuna 5. Betuwetijn 6. Suumopeusjuna / yhd. kulj. Lyon-Trieste 7. Kreikan moottoritiet 1176 1601 551 160 734 1580 ro 8. Multimodaaliyhteys Portugali - Espanja - Keski-Eurooppa (b) 17232 14072 4777 4094 18260 9242 6200 9. Pertnt. rautatie Cork - Dublin Belfast - Lame - Stranraer 502 357 10. MaJpensan lentoasema 11. Oresundin kiintea yhteys 52,5 1047 4158 12. Pohjotan kolmio 1800 10070 13. Irlanft' - Yhd. kuningask. - Benelux -maantieyhteys 1530 3629 14. Lansirannikon paarata 850 3000 2505 3728 240 59 360 368 1325 4118 1375 170 870 943 2175 2351 (b) 328 473 2505 679 287 (b) 29 406 1377 1260 370 532 11245 9386 11757 3086 2864 16949 4716 (b) 168 276 3320 2580 2180 152,23 392,45 19,6 66,9 39 94,9 75 (b) 0 7,8 88 57 7,4 24,8 300 0 406,6 (b) 860 (b) 53,9 55 350 1047 153,4 127 77,6 806 (b) 4,2 208 801 969 26,6 YhteensS (d) 111240 13707 15126 68527 1025,08 153,1 913,6 7 0 (0 985 4211,8 358 Huomautukset: a) Luvut «ivat sisällä perustunnelin ratayhteyksien parantamisesta neliraiteiseksi aiheutuvia kustannuksia (7 mrd. ecua). Osuuden aikataulu toimitetaan myöhemmin. b) Suuntaa-antavat kokonaiskustannukset. Hanke perustettiin vasta 1996, ja sen täsmällinen määrittely on vielä kesken. c) EAKR:n käyttämän ohjelmakohtaisen lähestymistavan vuoksi täydellisiä tietoja ei ole käytettävissä. d) Koska päätöksenteko ja hankkeen määrittely ovat vielä kesken, sarakkeessa 2 ilmoitetut kokonaiskustannukset eivät vastaa eri kausina tehtyjen investointien summaa. L U TE B: HANKE K e h i t y k s en Y h t e e n v e to PITUUS (km) 958 KUSTAN NUKSET (milj. ecua) 1 5 1 02 1) Suurnopeusjunat/ Yhdistetyt kuljetukset, pohjois- etelSyhteys 2) Pariish-Bryssel- Koln/Frankfurt-Amsterdam- Lontoo (PBKAL) Rakennuslupia myönnetään vaiheittain eri osuuksille; Brennerin tunnelista aloitetaan tekniset tutkimukset Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaijelia 1 176 17 232 Joitain viivästyksiä; kaikki osuudet etenevät nyt suunnitelmien mukaan LUPAMENETTELYT / TEKNINEN TILANNE RAHOITUS TOTEUTTAMISVAIHE HUOMIOITA Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia jaijelia. Julkis-yksityinen yhteisrahoitus mahdoilinen Alankomaiden osuudella Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaijelia Ranskan osuudella vieia ongelmia Rakennustyot rahoitetaan julkisin varoin. varsinaiseen kayttOOn kaavailtu myOs yksityista sektoria Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaijelia 3) Suumopeusjuna etelS 1 6 01 1 4 0 72 Suumopeusjuna Pariisi-lt8" 551 4 7 77 4) Ranska-Lounais-Saksa Est) (TGV 5) Betuwelijn 160 4 0 94 Menettelyt päätöksessä eräillä osuuksilla, muilla osuuksilla aloitettu tekniset tutkimukset Saksan osuudelle saatu luvat; poliittinen päätös tehty Ranskan osuuden ensimmäisen vaiheen rakentamisesta (Vires-Vandieres) Kaikki poliittiset ja hallinnolliset päätökset tehty Suumopeusjuna 6) Yhdistetyt kuljetukset - Lyon- Torino-Trieste / 734 18 260 Lyon-Montmelian-osuus: Declaration d'Utilite Publique; Torino-Venetsia- osuus: lupamenettelyt aloitettu 7) Kreikan moottoritiet 1 580 9 242 Multimodaaliliikenneyhteys 8) Portugali-Espanja-Eurooppa 6 2 12 Työt käynnissä useilla osuuksilla; muilla osuuksilla rakennusluvat myönnetty ja tekniset tutkimukset ja tarjouskilpailut käynnissä Menettelyt saatettu loppuun joidenkin osahankkeiden osatta; muilla osuuksilla tekniset tutkimukset käynnissä Perinteinen rautatieyhteys 9) Con\-Dubl'm-Betfast-Lame- Stranraer 10) Malpensan lentoasema 502 357 Kaikki saatettu loppuun 1 047 Etenee suunnitellusti Kolme julkis-yksityista yhteistyOhanketta PATHE- moottoritielia EAKR:sta ja koheesio- rahastosta odotetaan huomattavaa avustusta; vieia joitain vaikeuksia Joitain vaikeuksia yha jaijelia Pohjois-lrtannin osuudella Rahoitus jSrjestetty 52,5 4 158 Etenee suunnitellusti Rahoitus jarjestetty 11) Oresundin Minted rautatie- /maantieyhteys 12) Pohjolan koimion muttimodaaliliikennekZyta'va' 13) Iriantt-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux- maantieyhteys 1 800 10 070 1 5 30 3 629 Rakennusluvat myönnetty yhdelle osuudelle; muilla osuuksilla tekniset tutkimukset meneillään Tutkimukset käynnissä eri osuuksilla 14) LSnsirannikon pSSIinja 850 3 0 00 Tutkimukset käynnissä Osittain varmistettu; joitain vaikeuksia vieia jaijelia Epavarmuustekijoita vieia jaijelia Rahoitus turvattu; julkis- yksityinen yhteistyo Berliini-Leipzig: tyOt hyvdssa vauhdissa; Leipzig-Nurnberg: tyot aloitettu joillakin osuuksiila; Brennerin tunneli vieia tutkimusvaiheessa Rakennustyot ovat edenneet pitkaite Belgian ja Saksan osuuksiila; tyot aloitettu Alankomaiden osuudella Rakennustydt kaynnissa Madrid- Barcelona-osuuden kahdessa osahankkeessa Lopulliset tekniset tutkimukset kaynnistetty Ranskan osuudella; Vaires-Vandieres-osuuden tyOt aloitettaneen 1999; parannustydt aloitettu Saksan osuudella Alustavat tyot aloitettu satama- rautatielinjalla; A15-linjan lopulliset suunnittelutyot lahes paatdksessaan; rakennustyot suunniteltu alkamaan vuoden 1998 puolivaiissa Tyot aloitettu eraissa keskeisissa soimukohdissa Italiassa; kansainvaiisten osuuksien tekniset tutkimukset kaynnissa Alustavat tyot kaynnissa PATHE- moottoritien kolmessa julkis- yksityisessa yhteistyohankkeessa seka joillakin muilla osuuksiila Tyot kaynnissa osuuksiila Linha do Norte, Beira Baixa (rautatie) ja Lissabon-Valladolid (maantie); tutkimuksia muista hankkeista Osuus Cork-Dublin-Belfast valmistunut; loppuosa valmistuu vuoteen 2000 mennessa Rakennustyot hyvdssa vauhdissa, paatettaneen vuonna 2000 Rakennustyot kaynnissa suurimmassa osassa hanketta Tyot kaynnissa E18- ja E6-teilia ja Suomen ja Ruotsin pdarautattevaylilia Rakennustyot lahes paatOksessa Iriannissa; Yhdistyneen kuningaskunnan osuuksiila epavarmuutta Linjan uudenaikaistamistyot aloitettu Asianomaiset jasenvaltiot aikovat perustaa ETEY:n tekemaan Brennerin tunnelin suunnittelutyot. Joitakin viivastyksia, mutta useimmat rahoitukseen liittymattOmat ongelmat on ratkaistu; BrysseWariisi- suumopeusjunayhteys lahes valmis Kansainvaiinen osuus tutkimusvaiheessa, tutkimuksen suorittaaETEY Poiiittisesti merkittava hanke Rakennustyot hyvin varhaisessa vaiheessa viivastysten jaikeen; hankkeen vahwistominen suunniteltu vuodelle 2005 Ranskan ja Italian huippu- kokouksessa 3. 10. kayntiin kansainvaiisen osuuden seuraava tutkimusohjelma Huomattavaa avustusta EAKR:sta ja koheesiorahastosta Suuri joukko erillisia osahankkeita, joista useat yha tutkimusvaiheessa Suurelta osin valmistunut EAKR:n ja koheesiorahaston avustusten ansiosta Avataan vuonna 1998 (1. vaihe) Aikatauiussa, valmistuu vuonna 2000 Suuri joukko erillisia osahankkeita Yhdistyneen kuningaskunnan maantieohjelma strategisessa uudelleentarkastelussa Yksttyisten infrastruktuuriyhtiOiden ja palvelun taijoajien vaiista yhteistyOta julkisella tuella ISSN 1024-4492 KOM(98) 356 lopullinen / \ i3 JL/\ JV. J. J XJ J\. JL FI 07 15 17 Luettelonumero : CB-CO-98-380-FI-C ISBN 92-78-37121-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Trans-Europees vervoersnet: voortgangsrapport over de 14 "Essen"-projecten, 1998

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 03. 06. 1998 COM(1998) 356 def. TRANS-EUROPEES VERVOERSNET: VOORTGANGSRAPPORT OVER DE 14 "ESSEN"-PROJECTEN, 1998 (Door de Commissie ingediend) INHOUD INLEIDING II. SITUATIESCHETS III. VOORTGANG VAN DE PROJECTEN IV. BEVORDERING VAN OPENBARE/PARTICULIERE PARTNERSCHAPPEN V TOEKOMSTPERSPECTIEF BIJLAGE A: VOORTGANG VAN PRIORITAIRE PROJECTEN BIJLAGE B: SAMENVATTING VAN DE VORDERINGEN. 3 3 4 5 6 8 13 l TRANS-EUROPEES VERVOERSNET: VOORTGANGSRAPPORT OVER DE 14 "ESSEN"-PROJECTEN, 1998 I. 1. 2. INLEIDING Tijdens de Europese Raad van Luxemburg op 20 en 21 november 1997 is met nadruk gewezen op het belang van de Trans-Europese netwerken (TEN) als een van de steunpilaren van de groei in de EU en als een wezenlijk onderdeel van de eengemaakte markt. De netwerken spelen een belangrijke rol binnen de werkgelegenheidsstrategie voor de middellange termijn omdat een efficiënte vervoer-, telecommunicatie- en energie-infrastructuur van vitaal belang is voor het concurrentievermogen van de EU en zodoende voor duurzame groei en werkgelegenheid. Met name wat de vervoersnetten betreft, heeft de Europese Raad van Luxemburg gevraagd een definitief tijdschema en financieel plan op te stellen voor elk van de 14 specifieke projecten die zijn opgenomen in bijlage III van de communautaire richtsnoeren voor de ontwikkeling van een Trans-Europees vervoersnet1. Daardoor zou de politieke bereidheid deze tot een goed einde te brengen nog eens extra worden benadrukt en zou worden aangetoond dat de nodige financiële middelen kunnen worden gevonden. De lidstaten hebben nu tijdschema's vastgesteld en de investeringskosten geraamd voor de prioritaire projecten. Dit rapport bevat een algehele beoordeling van de situatie. II. Situatieschets 3. De 14 prioritaire projecten die tijdens de Europese Raad van Essen op 9 en 10 december 1994 zijn goedgekeurd, vormen slechts een deel van de Trans-Europese vervoersnetten. De totale kosten van de prioritaire projecten binnen de TEN zijn geraamd op 110 miljard ecu, bij een totale kostprijs van het gehele net van meer dan 400 miljard ecu in de periode tot 2010. De Commissie zal overeenkomstig de richtsnoeren voor het Trans-Europees vervoersnet in het najaar een mededeling over de algehele voortgang van de werkzaamheden aan het net publiceren. Het onderhavige rapport heeft specifiek betrekking op de door de Raad over de werkgelegenheid van Luxemburg gegeven opdracht, en de stand van zaken met betrekking tot deze 14 projecten geeft een indicatie van de situatie in breder perspectief. 4. Elk van de projecten heeft een aantal bijzondere kenmerken, en het is dan ook moeilijk algemene uitspraken te doen. Over het geheel genomen kan echter worden gesteld dat een aanzienlijke vooruitgang is geboekt: alle projecten zijn aan de gang of bevinden zich in een vergevorderd stadium van voorbereiding, drie Beschikking nr. 1692/96 van het Europees Parlement en de Raad van 23 juni 1996 betreffende communautaire richtsnoeren voor de ontwikkeling van een Trans-Europees vervoersnet. PB L 288 van 9. 9. 1996. van de projecten naderen hun voltooiing, en naar het zich laat aanzien zullen de meeste in ieder geval rond 2005 worden afgerond. Vergeleken met de prognoses van de groep Christophersen (1994) is bij een aantal projecten vertraging opgetreden, als gevolg van een combinatie van: - de intrinsieke complexiteit van de projecten; de voorgestelde tijdschema's waren dan ook in een aantal gevallen onrealistisch, gezien de obstakels op technisch, administratief en wetgevingsgebied en de noodzaak de implicaties voor het milieu grondig te bestuderen; - gebrek aan overheidsmiddelen in een periode van strikte begrotingsdiscipline. Dit heeft in de afgelopen jaren zijn weerslag gehad op de totale overheidsuitgaven voor infrastructuur en heeft ook problemen opgeleverd voor sommige prioritaire projecten. Gezien de beperkte beschikbare middelen is het feit dat de meeste projecten nu goed op streek zijn, met slechts een beperkte achterstand, een aanzienlijke prestatie, hetgeen ook gezegd kan worden van een aantal recente mijlpalen zoals het eerste volledige hogesnelheidstraject tussen Europese hoofdsteden (Brussel- Parijs) dat in december 1997 werd ingewijd. De financiering door de EU heeft een belangrijke bijdrage aan de prioritaire projecten geleverd. Dit geldt met name voor de projecten in gebieden die in aanmerking komen voor steun uit de Structuurfondsen en het Cohesiefonds, onder andere de spoorverbinding tussen Belfast en Dublin, het Griekse snelwegennet en de hogesnelheidstrein zuid. Het budget voor het Trans-Europees vervoersnet heeft met minder beschikbare middelen (circa 1,8 miljard ecu voor de periode 1995-1999) toch een aanzienlijke bijdrage geleverd aan de lancering van belangrijke projecten zoals de vaste weg/spoorverbinding Oresund en de hogesnelheidslijn in België. De Europese investeringsbank is de belangrijkste kredietverstrekker voor TEN-projecten en heeft alleen al in 1997 voor de 14 prioritaire projecten 1,4 miljard ecu voorgeschoten; van zijn kant heeft het EIF tot nu toe circa 350 miljoen ecu voor de prioritaire projecten toegezegd. III. VOORTGANG VAN DE PROJECTEN 8. In de bijlage wordt kort de voortgang geschetst van elk van de 14 projecten, die daartoe in drie hoofdcategorieën worden ingedeeld. 1) Bijna voltooide projecten - Conventionele spoorverbinding Cork, Dublin, Belfast, Larne (project 9) - Luchthaven van Malpensa (project 10) - Vaste verbinding Oresund (project 11) 2) Projecten waarvan de voltooiing voor circa 2005 is gepland en waarvan de financiering vrijwel rond is - Hogesnelheidstreinverbinding Parij s-Brussel-Keulen-Amsterdam-Londen (PBKAL) (project 2) - Hogesnelheidstrein zuid (project 3) -1 Iogcsnelhcidstrcin oost (project 4) - Betuwelijn (gecombineerd vervoer) (project 5) - Griekse snelwegen (project 7) - Hoofdverbinding westkust (project 14) 3) Project waarvoor het tijdschema tot ver na 2005 doorloopt of waarbij tijdschema en financiering op belangrijke onderdelen nog onzeker zijn - Hogesnelheidstrein noord-zuid (Brennertunnel) (project 1) - Hogesnelheidstrein Lyon-Triëst (project 6) - Multimodale verbinding Portugal/Spanje met de rest van Europa (project 8) - Noordse driehoek, multimodale corridor (project 12) - Wegverbinding Ierland-UK-Benelux (project 13). 9. Door het bijzondere karakter van de multimodale verbinding Portugal/Spanje met de rest van Europa en van de Noordse driehoek - multimodale corridors met een groot aantal componenten - is het zeer moeilijk voor deze projecten vaste algemene tijdschema's en financieringsplannen op te stellen. 10. Belangrijke aspecten die zorgvuldig moeten worden gevolgd, omvatten: inzake - de twee grote Alpentunnels, namelijk de Brennertunnel en de tunnel op het traject Lyon-Turijn, die van vitaal belang zullen zijn voor de ontwikkeling van een duurzaam vervoerbeleid voor de Alpen, en waarvoor nog geen definitieve besluiten tijdschema's en financiering zijn gevallen. Gezien de complexiteit van deze projecten moet de vaart erin worden gehouden en moet het tempo zelfs worden opgevoerd om bijtijds de nodige besluitvorming te kunnen afronden; - de financiering van de CTRL (de PBKL-baanvakken in het UK tussen de Kanaaltunnel en Londen) komt in het gedrang, en er moet absoluut een oplossing worden gevonden om dit projectondcrdccl niet veel later dan de oorspronkelijk geplande datum te voltooien; - ondanks aanzienlijke extra inspanningen van de Franse regering is er nog steeds een financieringstekort wat de HST oost betreft; verwacht wordt dat bijkomende communautaire middelen zullen worden aangevraagd om het gat in de begroting althans gedeeltelijk te dichten; - hoewel een groot deel van de HST zuid (Mediterraan traject) bijtijds zal worden voltooid, kan er vertraging optreden op het baanvak Perpignan-Montpellier, dat van fundamenteel belang is voor de aansluiting van Spanje op de rest van het net. IV. 11. BEVORDERING VAN OPENBARE/PARTICULIERE SCHAPPEN PARTNER De Raad heeft al eerder aanbevolen na te gaan in hoeverre openbare/particuliere partnerschappen (PPP's) bij infrastructuurprojecten meer waar voor het geld kunnen opleveren, alsook extra financiële middelen en nieuwe ideeën en methoden. De Commissie heeft actief werk gemaakt van deze aanbeveling. In 1996 heeft commissaris Kinnock een werkgroep van hoge ambtenaren opgericht die moest bestuderen hoe door middel van PPP's de ontwikkeling van TLN-vcrvoersprojeetcn zou kunnen worden versneld. Deze groep heeft intussen verslag uitgebracht bij de Raad; de conclusies waren onder andere dat de politiek met zijn volle gewicht achter de projecten moest gaan staan, dat meer gebruik moest worden gemaakt van bestaande financiële instrumenten en dat moest worden overwogen nieuwe instrumenten, met name voor financiering in de kapitaal- of semi-kapitaalsfeer, in het leven te roepen. 12. In dit verband wordt gedacht aan de oprichting van risicokapitaalfondsen, die gedeeltelijk uit de communautaire begroting zouden worden gefinancierd; deze fondsen zouden als katalysator moeten fungeren voor investeringen van grote particuliere instellingen zoals pensioenfondsen in TEN-projecten. Op deze manier zou de voor infrastructuurprojecten beschikbare langetermijnfinanciering door de particuliere sector aanzienlijk kunnen worden opgevoerd. De Commissie heeft afgelopen oktober opdracht gegeven dit voorstel te bestuderen en buigt zich nu over de conclusies van die studie. Eén conclusie is alvast duidelijk, namelijk dat voor de ontwikkeling van dit soort financiële instrumenten de markt erop moet kunnen vertrouwen dat er een voldoende grote portefeuille van TEN -projecten voorhanden zal zijn waarin kan worden geïnvesteerd. 13. De Commissie moedigt de oprichting aan van ondernemingen die specifiek financiering van bepaalde gericht zijn op de verwerving, aanleg of spoorwegprojecten, in de investeringen te vergemakkelijken en de kwaliteit van de projecten te verbeteren. In dit verband hoopt de Commissie op een snelle goedkeuring van het Europese vennootschapsrecht. teneinde deelname van de particuliere sector V. TOEKOMSTPERSPECTIEF 14. 15. De door de lidstaten ingediende tijdschema's geven aan dat de uitgaven voor de 14 prioritaire projecten aanzienlijk zullen stijgen in de periode 2000-2006, wanneer veel van de grotere projecten in de eigenlijke aanlegfase komen. Deze prognoses moeten in dit stadium echter nog met enige voorzichtigheid worden benaderd, aangezien in een aantal gevallen nog nadere besluitvorming vereist is. De investeringen zouden bijna het dubbele kunnen bedragen van die in de periode 1995-1999. Deze periode zal verder worden gekenmerkt door een strakke begrotings discipline, maar desondanks opent de tot dusver gerealiseerde vooruitgang op het gebied van fiscale consolidatie perspectieven voor hogere infrastrucutuuruitgaven binnen de onder stringente controle staande algemene nationale begrotingen. Een van de hoofddoelstellingen van begrotingsconsolidatie is namelijk ruimte te scheppen voor dit soort productieve investeringen. Ook het van de EMU verwachte lage rentepeil zou investeringen moeten vergemakkelijken. Dit geldt met name voor projecten zoals die in het kader van de TEN, waarvoor zeer omvangrijke kapitaalinvesteringen op lange termijn vereist zijn. 16. De rol van de Gemeenschap en van de EIB zal belangrijk blijven. Zoals ook door de Commissie in haar mededeling over Agenda 2000 wordt onderkend, zijn de TEN van doorslaggevend belang voor de versterking van de eenheidsmarkt, en de communautaire begroting zal een cruciale rol blijven spelen bij het initiëren van projecten en voor een vlotte uitvoering daarvan. In een aantal gevallen zal de bijdrage van de Gemeenschap van doorslaggevend belang zijn voor de financiële levensvatbaarheid van het project. De raming van de financiële behoeften die door de Commissie in samenhang met haar voorstel voor een herziening van de verordening "Financiële bijstand op het gebied van TEN"2 is gepresenteerd (5 miljard ecu voor de periode 2000-2006) weerspiegelt de verwachte toeneming van de activiteit en de noodzaak de sterke Trans-Europese signatuur van de betrokken projecten te blijven honoreren. Het voorstel voorziet in een indicatief meerjarenprogramma dat in vervoersinfrastructuur. De Commissie zal zich er ook voor blijven inzetten de communautaire steun zo doeltreffend mogelijk te maken door de beschikbare middelen te concentreren op sleutelprojecten. De toenemende bereidheid van de EIB haar kredietinstrumenten beter af te stemmen op het tijdschema en het risicoprofiel van individuele projecten zal in dit verband een belangrijke rol spelen, niet het minst bij de ontwikkeling van financiële pakketten voor publieke/particuliere partnerschappen. Ook voor het EIF is wat dit betreft een belangrijke taak weggelegd. Voorts moet een forse inspanning worden geleverd om de uitbreiding van de TEN tot de toetredende landen uit te breiden; ISPA zal daarbij vanaf 2000 het belangrijkste instrument voor EU-subsidiëring zijn. is afgestemd op grootschalige investeringen 17. Voor de totstandbrenging van het Trans-Europese netwerk zal een combinatie van openbare en particuliere financiering in het kader van partnerschappen vereist zijn. Per geval moeten dringend concrete stappen worden ondernomen om de parameters en mechanismen voor de implementatie van de betrokken PPP's overeen te komen. Zo kunnen de projecten sneller worden uitgevoerd en wordt er meer waar voor het geld geleverd. De lidstaten moeten harde toezeggingen doen, wil men dat de particuliere sector investeert in de ontwikkeling van passende financiële instrumenten en benaderingen. De Commissie zal verder met de EIB en het EIF samenwerken om te zorgen voor een efficiënte EU-ondersteuning voor de PPP's, met name wat prioritaire projecten betreft. COM( 1998)172 def. BIJLAGE A VOORTGANG VAN DE PRIORITAIRE PROJECTEN 1) Projecten die hun voltooiing naderen spoorverbinding Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer werd grotendeels De gesubsidieerd uit het Cohesiefonds en het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling. Het grootste deel van de werkzaamheden aan de lijn (met uitzondering van een aantal verbeteringen aan de spoorbaan bij Belfast) werden voltooid in 1997 en vanaf oktober 1997 werd een verbeterde dienst onderhouden. Alleen de aftakking van Belfast naar Londonderry moet nog worden afgemaakt: de kosten van dit werk worden thans opnieuw beoordeeld, maar naar verwachting zal deze lijn rond 2000 voltooid zijn. De nieuwe luchthaven van Malpensa zal in 2000 af zijn. De eerste fase van de werkzaamheden is vrijwel voltooid en de nieuwe luchthaven moet normaal dit jaar open gaan. Dit project is uitgevoerd in de vorm van PPP: de financiering omvat een eigen luchthavens van Malpensa/Linate), inbreng van SEA overheidssubsidies, leningen van de EIB, een garantie van het EIF en steun uit het TEN-budget. Wat de verbindingen over land met de luchthaven betreft, zal de nieuwe verbinding met het stadscentrum in 1999 geopend worden, voorlopig alleen voor dienstverlening, en zal de nieuwe toegangsweg normaal net op tijd voor de inwijding van de nieuwe terminal worden voltooid. (de exploitant van de De vaste verbinding Oresund (16 km), inclusief de toegangstrajecten, bestaat in een gecombineerde weg/spoorverbinding tussen Denemarken en Zweden, waardoor een gebied met 2,3 miljoen inwoners een geheel wordt. Verwacht wordt dat de werkzaamheden in 2001 zullen worden afgerond. Drie overheidsbedrijven zijn verantwoordelijk voor verschillende onderdelen van het project. Het merendeel van de benodigde middelen is afkomstig van de internationale kapitaalmarkten en van de EIB. De Zweedse en de Deense regering hebben zich garant gesteld voor de voor het project aangegane leningen. 2) Projecten die rond 2005 moeten zijn voltooid en waarvan de financiering grotendeels rond is Tot de aanleg van de hogesnelheidslijn Parijs-Brussel-Keulen-Amsterdam-Londen (PBKAL) werd in 1989 besloten door de bevoegde ministers van Frankrijk, België, Duitsland, Nederland en het UK. De secties Parijs-Kanaaltunnel en Parijs-Brussel, alsook de Kanaaltunnel zelf, zijn voltooid; de constructiewerkzaamheden aan de sectie Londen-Kanaaltunnel zijn aangevangen en de voorbereidende werkzaamheden aan de secties Amsterdam-Brussel en Keulen-Brussel zijn al ver gevorderd. Hieronder volgt een meer gedetailleerde beschrijving: - In het UK is de Channeltunnel Rail Link (CTRL) in 1995 als Design, Build, Finance and Operate-concessie (het complete pakket van ontwerp tot exploitatie) aan de particuliere sector aangeboden en in 1996 gegund aan de "London and Continental Railways". LCR slaagde er echter niet in de nodige aanvullende financiering uit particuliere bron rond te krijgen en onderhandelt nu met potentiële partners uit de particuliere sector over de voltooiing van het project met inachtneming van de aan de concessie verbonden voorwaarden. De voltooiing van het hele project op de geplande datum komt nu op losse schroeven te staan. De E1B en het EI F nemen deel in de financiering van dit project; - In België is de sectie tussen de Franse grens en Brussel afgewerkt en geopend in december 1997. De werkzaamheden aan de secties Brussel-Nederlandse grens en Brussel-Duitse baanvakken Antwerpen-Nederlandse grens en Luik-Duitse grens zullen volgens plan pas medio 2005 worden voltooid. - De Belgische in 1996 "TGV-Financière" opgericht voor de financiering van alle HST-projecten in België. regering heeft begonnen, grens maar zijn de - In Nederland is het tracé van de verbinding tussen Amsterdam en de Belgische grens in 1996 vastgelegd. De regering wil de particuliere sector bij alle onderdelen van het project betrekken: zij heeft opdracht gegeven voor een studie, die thans aan de gang is, om na te gaan hoe dit het beste kan worden aangepakt. Deze PPP moet de financiering van circa 20% van de geraamde kosten van het project helpen realiseren; in 2005 moet de laatste hand aan het project worden gelegd. - In Duitsland wordt het project in twee delen ontwikkeld: Aken-Keulen en Keulen-Frankfurt. De constructiewerkzaamheden aan beide secties zijn reeds begonnen. Het baanvak van Frankfurt moet normaal in 2000 af zijn, en de voltooiing van de hele sectie is gepland voor 2007. De kosten zullen hoofdzakelijk door de bondsregering worden gedragen. De HST zuid bestaat uit twee delen: de Mediterrane tak (Madrid-Barcelona-Perpignan- Montpellier) en de Atlantische tak (Madrid-Vitoria-Dax). De werkzaamheden aan de Mediterrane tak zijn al verder gevorderd: naar verwachting zal het Spaanse gedeelte in 2004 afgewerkt worden, onder het beheer van Gestor de Infraestructuras Ferroviarias (GIF), een daartoe speciaal in 1997 opgerichte onderneming, die eigenaar is van de nieuwe infrastructuur. Voor deze tak wordt op aanzienlijke steun uit het Cohesiefonds gerekend. De internationale sectie (Barcelona-Perpignan) zal vermoedelijk in 2005 klaar zijn. Voor de sectie Perpignan-Montpellier is nog geen definitief tijdschema vastgesteld. Voor de Atlantische tak is aan de Spaanse kant de inspraakronde gestart voor de sectie Madrid-Valladolid en voor de zogenoemde Y Basque (Vitoria-Bilbao-San Sebastian) zal dit binnenkort gebeuren; voor de sectie Balladolid-Vitoria zijn de voorbereidende studies al aan de gang. Waarschijnlijk zal ook voor dit project financiering door de EIB worden aangevraagd. De Duitse sectie van de HST oost wordt momenteel aangelegd (aanpassingsspoorlijn). Een belangrijke stap voorwaarts was de mededeling van de Franse regering in februari dat op het Franse grondgebied de eindfase van de studies is ingezet. De eerste fase van de werkzaamheden aan de Franse sectie (Vaires-Vandières) moeten in 1999 starten om in 2005 te kunnen worden voltooid. In deze eerste fase zal de verbinding met zowel de Duitse als het Luxemburgse net worden gerealiseerd. Er kan nog een financieringstekort worden verwacht en een verzoek om extra communautaire middelen. iet project Griekse snelwegen heeft betrekking op de noord-zuidoost (PATHE) en de oostwestas (via Egnatia) door Thessaloniki. De werkzaamheden bij de trajecten zijn al ver gevorderd en het is de bedoeling dat deze rond 2004 worden voltooid. Voor beide projecten is reeds aanzienlijke steun ontvangen - en dit zal ook in de toekomst zo zijn - uit zowel hel Cohesiefonds als het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (EI RO) alsook leningen van de EIB en steun uit het TEN-budget. De Griekse regering heeft ook de particuliere sector bij deze projecten betrokken, en heeft daartoe drie PPP's opgericht voor afzonderlijke secties van de PATHE (Rio-Antirionbrug, Atheense rondweg en vaste verbinding Maliakos); het is de bedoeling om voor zowel de PATHE als de Via Egnatia nog meer secties te inventariseren die zich lenen voor de oprichting van PPP's. De hoofdverbinding westkust is een andere HST-verbinding in het UK, die de PBKAL zal verbinden met Schotland en de spoorverbinding Ierland. Dit project wordt ontwikkeld in de vorm van een PPP, waarbij Railtrack (de particuliere eigenaar van de bestaande infrastructuur) het traject ontwikkelt binnen een partnerschap met Virgin Rail, de franchisenemer De passagiersservice, verbeteringswerkzaamheden aan het seinstelsel en de spoorbaan zijn reeds begonnen; het hele project moet normaal in 2005 afgerond zijn. Voor dit project is financiering van de EIB en het EI F aangevraagd. overheid. voor de de en De Betuwelijn is een uniek geval: het is een vrijwel geheel nieuw aan te leggen conventionele spoorverbinding, hoofdzakelijk voor goederenvervoer. Het is de bedoeling een alternatief te bieden voor het omvangrijke goederenvervoer dat thans over de weg plaatsvindt tussen Rotterdam en Duitsland en de rest van Europa. De Duitse regering stelt nu voor het project te ontwikkelen in de vorm van een PPP, waarbij de publieke sector zou zorgen voor de aanleg en de particuliere sector dan via een aanbesteding de exploitatie voor zijn rekening zou nemen. Het project moet in 2005 zijn voltooid. 3) Projecten waarvan het tijdschema tot ver voorbij 2005 loopt ofwel van het tijdschema en de financiering voor belangrijke onderdelen van het project nog onzeker zijn De HST noord-zuid loopt van Berlijn via Leipzig, Neurenberg, Munchen, Innsbruck en de geplande Brennertunnel naar Fortezza en Verona. De constructiewerkzaamheden aan een aantal baanvakken in Duitsland zijn al ver gevorderd en naar verwachting zal de hele Duitse sectie in 2007 afzijn. Ook met de voorbereidende fase van de Brennertunnel is al vooruitgang geboekt; een aantal spoorwegmaatschappijen heeft plannen om een European Economie Interest Grouping (EEIG - Europese Economische Belangengroep) op te richten die moet toezien op het ontwerp en de ontwikkeling van de basistunnel. De lijn Fortezza-Verona wordt momenteel aangepast en het werk zou in 2001 klaar moeten zijn. De financiering van de sectie Berlijn-Neurenberg is grotendeels rond, maar voor de overige secties, met name de Brennertunnel, is er wat dit betreft nog onzekerheid. Financiering door de EIB is reeds goedgekeurd en gebruikt voor de beginstadia van dit project in Italië en het Inn-dal in Oostenrijk. De HST Lyon-Turijn-Triëst loopt van Lyon naar Triest via Turijn, Milaan, Verona en Venetië. In Italië is reeds een aanvang gemaakt met de constructiewerkzaamheden aan een aantal belangrijke knooppunten. Tegen 1999 moeten ook omvangrijke werkzaamheden beginnen aan een aantal belangrijke Italiaanse subsecties. Wat de Franse 10 sectie betreft, moet in 2000 de procedure voor het verkrijgen van de DUP (Déclaration d'Utilité Publique - Verklaring van openbaar nut) worden ingeleid; vervolgens kunnen de werkzaamheden beginnen. Voor de internationale sectie moet in 2000 een reeks geologische studies worden afgerond. De Italiaanse staatsspoorwegmaatschappij FS, bezit een dochtermaatschappij TAV (Treno Alta Velocità) die verantwoordelijk is voor de ontwikkeling van het f IST-net in Italië. Voor de Italiaanse secties zal FS 40% van de geraamde kosten voor zijn rekening nemen; het restant moet worden gefourneerd door financiële instellingen en uit het TEN-budget. De Noordse driehoek is een aaneenschakeling van transportcorridors die zich uitstrekt van Zuid-Zweden tot aan de Noorse grens en Stockholm, en via Turku en Helsinki naar de Russische grens loopt. Aan alle corridors wordt reeds gewerkt (inclusief veiligheidsstudies wat betreft de mar iieme sectie). De multimodale verbinding tussen Portugal/Spanje en de rest van Europa bestaat uit drie hoofdcorridors die vanuit Lissabon uitwaaieren naar Sevilla, La Comnâ en Iran. Met dit project wordt beoogd een alternatief aan te bieden voor het goederen vervoer over de weg vanuit het Iberisch schiereiland naar de rest van de Europese Unie. Met sommige constructiewerkzaamheden is al een begin gemaakt, maar voor de meeste secties is men het stadium van de haalbaarheidsstudies nog niet voorbij. Aangezien het project zich nog in een vrij vroeg ontwikkelingsstadium bevindt -het werd pas in 1996 definitief vastgesteld- hebben de Portugese autoriteiten r?og geen definitieve lijst van projecten opgesteld. Zij overwegen echter de mogelijkheid de particuliere sector te betrekken bij de aanleg van de nieuwe wegtrajecten en verzoeken tevens om financiering door de EÏB, De wegverbinding Ïerland-UK-Benelux omvat een aantal wegen van verschillende kwaliteit; voorgesteld is deze op het gewenste peil te brengen, afhankelijk van de verkeersdichtheid. In de Ierse republiek is voor dit project een aanzienlijk steunbedrag uit het Cohesiefonds ontvangen, en de opwaardering van de corridor verloopt daar in hoog tempo. In Noord-Ierland zal het recent geïntroduceerde nieuwe investeringsfonds het project helpen financieren. Wat het resterende deel betreft, wordt momenteel echter een strategische evaluatie van het nationaal wegenprogramma van het UK uitgevoerd, en in dit stadium kan dan ook onmogelijk worden gezegd wanneer het project zal zijn voltooid. 11 Overzicht van de 14 ESSEN-projecten: investeringen; financiering^door de EU, de EIB en het EIF Project Lengte (km) Totale invest, (min ecu) Investeringen v66r 98 (min ecu) Inv. prognose 98-99 (min ecu) Inv. prognose 2000+ (mln ecu) TEN-steun v66r 98 (mln ecu) vastlegglngen Cohesiefonds v66r 98 (mln ecu) vastlegglngen EFRO v66r 98 (mln ecu) EIB leningen ondertekend (mln ecu) ' toezecjCj'- "; I ' (mln e&uj a 1. HST/CT noord-zuid (a) 958 15102 2. HST PBKAL 1176 17232 3. HST zuid 4. HST oost 5. Betuwelijn 6. HST/CT Lyon-Triest 1601 14072 551 160 734 4777 4094 18260 2505 3728 240 59 360 368 7. Griekse snelwegen 1580 9242 2175 8. Multimodal verbinding Portugal-Spanje-Midden-Europa (b) 9. Conventionele spoorweg- verbinding Cork-Dublin-Belfast- Larne-Stranraer 6200 502 357 10. Luchthaven Malpensa nvt/a 11. Vaste verbinding Oresund 52,5 1047 4158 12. Noordse driehoek 1800 10070 13. Wegverbinding lerland-UK- Benelux 1530 3629 14. Hoofdverbinding westkust 850 3000 (b) 328 473 2505 679 287 1325 4118 1375 170 870 943 2351 (b) 29 406 1377 1260 370 532 11245 9386 11757 3086 2864 16949 4716 (b) 168 276 3320 2580 2180 152,23 392,45 19,6 66,9 39 94,9 75 (b) 0 7,8 88 57 7,4 24,8 300 0 406,6 860 (b) 53,9 (b) 55 i \ l I j I 350 1047 153,4 127 77,6 806 (b) 4,2 208 801 969 153,1 70(c) 26,6 Totaal (d) 111240 13707 15126 68527 1025,08 913,6 985 4211,8 358 Voetnoten: a) De kosten van de verbreding van de toegangswegen naar de tunnel tot vier stroken (nog eens 7 miljard ecu) zijn niet inbegrepen, het tijdschema hiervan wordt in een later stadium vastgesteld. b) Indicatieve totale Investeringen; project pas in 1996 geselecteerd, omschrijving nog in volle gang. c) De programmabenadering van EFRO houdt in dat niet alle gegevens beschikbaar zijn d) Als gevolg van de besluitvorming en de lopende projectomschrijving is de totale investering (kol. 2) niet gelijk aan de som van de investeringen van voor 98, in 98-99 en in 2000+. B I J L A GE B: SAMENVATTIN G VAN DE VORDERINGEN PROJECT 1) Hogesnelheidslijn/ge- combineerd vervoer Noord-Zuid LENGT E (km) 958 KOSTEN (MECU) 15. 100 VERGUNNINGEN/TECHNISCHE SITUATIE Bouwvergunningen per baanvak geleidelijk verleend; technische studies voor de Brenner-basistunnel moeten nog van start gaan 2) Parijs-Brussel-Keulen/Frankfurt- Arnsterdam-Londen (PBKAL) 1. 176 17. 232 Enige vertraging; alle baanvakken thans volgens plan 3) Hogesnelheidslijn Zuid 1. 601 14. 072 4) Hogesnelheidslijn van Frankrijk-zuidwesten van Duitsland (HSL Oost) Parijs-oosten 551 4777 Procedures voltooid voor sommige baanvakken; technische studies gestart voor andere Vergunningen verleend voor Duitse deel. Politieke besluit genomen voor de eerste fase tussen Vaires-Vandières van het Franse deel. 5) Betuwelijn 160 4. 094 Alle politieke en administratieve besluiten zijn genomen. 6) Hogesnelheidslijn/gecombineerd vervoer- Lyon-Turijn-Triest 734 18. 260 7) Griekse autosnelwegen 1. 580 9. 242 8) Multimodale verbinding Portugal-Spanje-Europa 6. 212 Déclaration d' Utilité Publique voor het traject Lyon-Montmélian gestart; administratieve vergunningsprocedures voor het tracé Turijn-Venetië gestart Werkzaamheden gaande op verschillende weggedeelten; bouwvergunningen ver leend, technische studies en aanbestedings procedures in uitvoering voor andere weggedeelten Procedures voltooid voor enkele subprojecten; technische studies in uitvoering voor andere 9) Conventionele Cork-Dublin-Belfast-Lame- Stranraer spoorverbinding 502 357 Geheel voltooid 10) Luchthaven van Malpensa 1. 047 Volgens plan FINANCIERING STADIUM COMMENTAAR Ten dele geregeld; nog enkele problemen op te lossen Ten dele geregeld; nog enkele problemen op te lossen. OPP mogelijk voor Nederlandse baanvak Ten dele geregeld; nog enkele problemen op te lossen Nog problemen met het Franse deel; tekort van 300 Mecu. De aanleg wordt gefinacierd met open- bare middelen; ge- pland is de particu- Itere sector te betrek- ken bij de exploitatie Ten dele geregeld; nog enkele problemen op te lossen Drie OPP-regelingen inzake PATHE Aanzienlijke steun van EFRO en Cohe- siefonds verwacht; nog enkele problemen op te lossen Nog enkele problemen op te lossen in baanvak Noord-lerland Financiering geregeld Financiering geregeld Berljin-Leipzig: werkzaamheden ver- gevorderd; Leipzig-Numberg: werk zaamheden in enkele baanvakken begonnen, Brennertunnel nog in onderzoeksstadium Werkzaamheden vergevorderd in Belgische en Duitse baanvak; aangevangen in Nederlandse baanvakken. De betrokken lidstaen zljn van plan een EESV voor de Brenner-tunnel op te zetten om net ontwerp te maken Enige vertraging, maar de meeste niet-finandele problemen zijn opgelost. Hogesnelheidslijn Brussel-Parijs nagenoeg voltooid Werkzaamheden in uitvoering op twee subprojecten van het baanvak Madrid-Barcelona Laatste technische studies aan Franse zijde gestart; in 1999 wordt met de werken aan het trace Vaires- Vandieres begonnen; modernisering van Duitse deel is van start gaan) Aanleg van de havenspooriijn van start gegaan. Voor het deel iangs de A-15 is de ruimtelijke ordening bijna afgerond. Met de aanie1 *•:'•; i »n 1998 aangevangen. Studies Eerste werkzaamheden in uitvoering voor drie OPP-regelingen inzake PATHE, en enkele andere Internationale baanvak in studiefase. door een EESV Hoge politieke prioriteit In een zeer vroeg stadium van aanleg, na vertragingen. Qepland is het project in 2005 te voltooien Frans-ltaHaanse top van 3 oktober vormde start voor vokjend studteprogramma voor intemationate baanvak Aanzienlijke steun van het EFRO en het Cohesiefonds Werkzaamheden aan gedeelten van de Linha do Norte (spoor) en Lissabon-Valladolid (weg) in uitvoering; studies inzake verdere projecten Baanvak Cork-Dublin-Belfast voltooid; rest te voltooien in 2000 Groot aantal afzonderlijke subprojecten. waarvan sommige nog in studiefase Grotendeols voltooid dankzij steun van EFRO en Cohesiefonds Aanleg in een vergevorderd stadium, voltooiTng in 2000 Aanieg begonnen voor grootste ueel van het project Te openen in 1998 (1e fase) Op schema, vdltooiing in 2000' 11) Vaste weg/spoorverbinding Sont 12) Noordse Driehoek, multimodale corridor 52,5 4. 158 Volgens plan 1. 800 10. 070 j 13) Wegverbinding leriand - VK- | Benelux 1. 530 3. 629 Bouwvergunningen worden per gedeelte verleend; technische studies in uitvoering voor andere gedeelten Studies inzake diverse weggedeelten in uitvoering Ten dele geregeld; nog enkele problemen op te lossen Nog enkele onzekerheden Werkzaamheden in uitvoering aan E 18 en E 6 en hoofdspoorverbindingen in Finland en Zweden Aanleg bijna voltooid in ieriand; onzekerheid omtrent deien in het UK 14} Hoofdverbinding Wastkust "~l5Ö"~ ~TÖ0Ö~~ Studies in uitvoering Financiering geregeld, OPP Werkzaamheden ter modernisering van de lijn gestart Groot aantai afconderlijke subprojecten In net UK wordt het nationals wegenproqramma vanuit strat©- gisch oogpunt opnieuw besien } Sarneriwerkingsverband tussen j particuiiefs infrastructuur- en j dienstvsrtenende bedrijven, met j subsidie uit openbare middelan ISSN0254-I513 COM(98) 356 def. DOCUMENTEN NL 07 15 17 Catalogusnummer : CB-CO-98-380-NL-C ISBN 92-78-37119-X Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 54/98 ze dne 3. června 1998, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
agreement (EU)
research and development
research programme
technological change

text: 11/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 189 21999D0204(16) 4. 2. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 30/57 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 54/98 ze dne 3. června 1998, kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na články 86 a 98 této dohody, vzhledem k tomu, že protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 10/94 (1); vzhledem k tomu, že rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 616/96/ES ze dne 25. března 1996, kterým se mění rozhodnutí č. 1110/94/ES o pátém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1994 -1998) po přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království do Evropské unie (2), a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2535/97/ES ze dne 1. prosince 19971996, kterým se podruhé mění rozhodnutí č. 1110/94/ES o čtvrtém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1994 -1998) (3), by měla být začleněna do Dohody, ROZHODL TAKTO: V čl. 1 odst. 5 druhé odrážce protokolu 31 k Dohodě se doplňují slova: „ve znění: Článek 1 — 396 D 0616: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 616/96/ES ze dne 25. března 1996 (Úř. věst. L 86, 4. 4. 1996, s. 69), — 397 D 2535: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2535/97/ES ze dne 1. prosince 1997 (Úř. věst. L 347, 18. 12. 1997, s. 1). “ Článek 2 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 4. června 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 3 V Bruselu dne 3. června 1998. Za Smíšený výbor EHP předseda F. BARBASO (1) Úř. věst. L 253, 29. 9. 1994, s. 32. (2) Úř. věst. L 86, 4. 4. 1996, s. 69. (3) Úř. věst. L 347, 18. 12. 1997, s. 1


title: Indices des prix à la consommation harmonisés : Mars 1998.

eurovoc_concepts:
consumer price
economic statistics
inflation
price index


title: 98/636/CECA: Décision de la Commission du 3 juin 1998 statuant sur des interventions financières de l'Espagne en faveur de l'industrie houillère en 1997 [notifiée sous le numéro C(1998) 2044] (Le texte en langue espagnole est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Spain
cessation of trading
coal industry
control of State aid
industrial restructuring
severance pay

text: 13. 11. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 303/53 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 3 juin 1998 statuant sur des interventions financi(cid:138)res de l’Espagne en faveur de l’industrie houill(cid:138)re en 1997 [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 2044] (Le texte en langue espagnole est le seul faisant foi. ) (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/636/CECA) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne du charbon et de l’acier, vu la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA de la Commission du 28 d(cid:130)cembre 1993 relative au r(cid:130)gime communautaire des interventions des (cid:144)tats membres en faveur de l’industrie houill(cid:138)re (1), et notamment son article 2, paragraphe 1, et son article 9, consid(cid:130)rant ce qui suit: I Par lettre du 25 mars 1997, l’Espagne a notifi(cid:130) (cid:133) la Commission, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 9, paragraphe 1, de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, les interventions qu’elle se propose d’effectuer en faveur de l’industrie houill(cid:138)re au titre de l’ann(cid:130)e 1997. Par lettres du 4 septembre 1997, du 20 f(cid:130)vrier 1998 et du 31 mars 1998, informations compl(cid:130)mentaires demand(cid:130)es par la Commission par ses lettres, respectivement des 23 avril 1997 et 24 octobre 1997. l’Espagne a notifi(cid:130) les Au titre de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, la Commission statue sur les mesures financi(cid:138)res suivantes pour l’ann(cid:130)e 1997: a) une aide, (cid:133) concurrence de 130 738 millions de pesetas espagnoles (ESP), pour la couverture des pertes d’ex- ploitation d’entreprises houill(cid:138)res; Les mesures financi(cid:138)res envisag(cid:130)es par l’Espagne en faveur de l’industrie houill(cid:138)re r(cid:130)pondent aux dispositions de l’article 1er de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA et doivent, la conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 9, (cid:136)tre approuv(cid:130)es par Commission qui statue notamment en fonction des objectifs et crit(cid:138)res g(cid:130)n(cid:130)raux (cid:130)nonc(cid:130)s (cid:133) l’article 2 et des crit(cid:138)res sp(cid:130)cifiques (cid:130)tablis aux articles 3 et 4 de ladite d(cid:130)cision. Dans son examen, la Commission, conform(cid:130)- ment (cid:133) l’article 9, paragraphe 6, de ladite d(cid:130)cision, (cid:130)value la conformit(cid:130) des mesures avec les plans relatifs (cid:133) la phase 1994-1997 de modernisation, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duction d’activit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re espagnole, qui firent l’objet de sa d(cid:130)cision 94/ 1072/CECA (2). II L’aide, (cid:133) concurrence de 130 738 millions de ESP, a pour objectif de compenser totalement ou partiellement les pertes d’exploitation des entreprises productrices de houille, (cid:133) concurrence de 116 877 millions de ESP, et englobe une aide li(cid:130)e (cid:133) la commercialisation du charbon, (cid:133) concurrence de 13 861 millions de ESP. L’aide (cid:133) la couverture des pertes d’exploitation, (cid:133) concur- rence de 116 877 millions de ESP, se subdivise en aides au fonctionnement au titre de l’article 3 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, (cid:133) concurrence de 47 347 millions de ESP et en aides (cid:133) la r(cid:130)duction d’activit(cid:130) au titre de l’article 4 de ladite d(cid:130)cision, (cid:133) concurrence de 69 530 millions de ESP. b) une aide, (cid:133) concurrence de 51 244 millions de ESP, destin(cid:130)e (cid:133) financer les d(cid:130)penses sociales exception- nelles en faveur des travailleurs ayant perdu leur emploi (cid:133) la suite des mesures de modernisation, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duction d’ac- tivit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re; Sur l’aide au fonctionnement de 47 347 millions de ESP, pour une production de 14,6 millions de tonnes de houille, 46 347 millions de ESP seront (cid:133) charge des co(cid:150)ts sp(cid:130)cifiques figurant dans la r(cid:130)tribution des activit(cid:130)s impu- t(cid:130)es au Syst(cid:138)me (cid:130)lectrique national, tandis que les 1 000 millions restants seront (cid:133) charge des budgets publics. c) une aide, (cid:133) concurrence de 9 113 millions de ESP, destin(cid:130)e (cid:133) couvrir les co(cid:150)ts techniques de fermeture de si(cid:138)ges d’extraction r(cid:130)sultant des mesures de modernisa- tion, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duc- tion de l’activit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re. L’Espagne a propos(cid:130) (cid:133) la Commission, pour 1997, l’inser- tion d’une partie des aides (cid:133) l’industrie houill(cid:138)re dans des m(cid:130)canismes qu’elle consid(cid:138)re comme strictement (cid:130)quiva- lents (cid:133) l’inscription dans les budgets publics pr(cid:130)vus au (1) JO L 329 du 30. 12. 1993, p. 12. (2) JO L 385 du 31. 12. 1994, p. 31. L 303/54 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 11. 98 paragraphe 2 de l’article 2 de la d(cid:130)cision no 3632/93/ CECA. Ce m(cid:130)canisme consisterait (cid:133) introduire une dispo- sition additionnelle dans la loi 12/1996 du 30 d(cid:130)cembre du budget g(cid:130)n(cid:130)ral de l’(cid:144)tat pour 1997 (1) qui (cid:130)tablit que le co(cid:150)t sp(cid:130)cifique associ(cid:130) (cid:133) l’industrie charbonni(cid:138)re sera inclus dans le tarif (cid:130)lectrique, (cid:133) concurrence de 4,864 % de la facturation des entreprises distributrices d’(cid:130)nergie (cid:130)lectrique. La Commission consid(cid:138)re que l’inscription des aides dans les budgets publics est le moyen qui offre les meilleures garanties de transparence et prend note de l’engagement de l’Espagne d’am(cid:130)nager dans ce sens les m(cid:130)canismes qu’elle a propos(cid:130)s comme strictement (cid:130)qui- valents et mis en œuvre pour 1997. Les entreprises espagnoles productrices de houille, qui re(cid:135)oivent des aides au fonctionnement, sont oblig(cid:130)es de r(cid:130)duire annuellement leurs co(cid:150)ts de production, (cid:133) prix constants, de 2 %, ce qui concourt (cid:133) la r(cid:130)duction tendan- cielle, aux prix de 1992, des co(cid:150)ts de production pr(cid:130)vus (cid:133) l’article 3, paragraphe 2, de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA. Cette r(cid:130)duction, bien que de faible intensit(cid:130), r(cid:130)pond (cid:133) l’objectif de la d(cid:130)gressivit(cid:130) des aides. Une r(cid:130)duction plus intensive mettrait en s(cid:130)rieuse difficult(cid:130) la continuit(cid:130) de ces entreprises, ce qui provoquerait de graves cons(cid:130)- quences sociales, car les mines qu’elles exploitent se situent dans des r(cid:130)gions isol(cid:130)es et connaissent un fort retard (cid:130)conomique. L’insertion de ces mesures dans le plan relatif (cid:133) la phase 1994-1997 de modernisation, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duction d’activit(cid:130) qui a fait l’objet d’un avis favorable par la Commission correspond (cid:133) la r(cid:130)alisation des objectifs figurant aux premier et deuxi(cid:138)me tirets de l’article 2, paragraphe 1, de la d(cid:130)cision no 3632/ 93/CECA, (cid:133) savoir concourir (cid:133) r(cid:130)soudre les probl(cid:138)mes sociaux et r(cid:130)gionaux li(cid:130)s (cid:133) l’(cid:130)volution de l’industrie houil- l(cid:138)re dans un contexte de nouveaux progr(cid:138)s vers plus de viabilit(cid:130) (cid:130)conomique afin de r(cid:130)aliser la d(cid:130)gressivit(cid:130) des aides. Sur l’aide (cid:133) la r(cid:130)duction d’activit(cid:130) au titre de l’article 4 de la d(cid:130)cision, sur soit 69 530 millions de ESP, 20 235 millions de ESP seront (cid:133) charge des co(cid:150)ts sp(cid:130)cifiques imput(cid:130)s au Syst(cid:138)me (cid:130)lectrique national, tandis que 49 295 millions de ESP seront (cid:133) charge des budgets publics. L’aide de 49 295 millions de ESP, financ(cid:130)e par le budget g(cid:130)n(cid:130)ral de l’(cid:144)tat, est destin(cid:130)e aux entreprises HUNOSA, Minas de Figaredo SA et Mina de la Camocha SA, situ(cid:130)es dans le bassin central des Asturies, pour une production de 2,43 millions de tonnes de charbon. Pour HUNOSA et Minas de Figaredo, ces aides sont vers(cid:130)es par le biais de l’Agence industrielle de l’(cid:144)tat (AIE), qui est l’entit(cid:130) de droit public actionnaire de ces entreprises pour laquelle (1) BOE no 315 du 31. 12. 1996, p. 38918. les pr(cid:130)visions de d(cid:130)penses et revenus figurent dans le budget g(cid:130)n(cid:130)ral de l’(cid:144)tat pour 1997. La production de ces entreprises s’est r(cid:130)duite de 7,6 en 1997 par rapport (cid:133) 1996 conform(cid:130)ment au principe de la r(cid:130)duction progressive et continue de l’activit(cid:130) pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 4 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA. L’aide restante, (cid:133) charge des co(cid:150)ts sp(cid:130)cifiques imput(cid:130)s au Syst(cid:138)me (cid:130)lectrique national, (cid:133) concurrence de 20 235 millions de ESP, est destin(cid:130)e (cid:133) ces m(cid:136)mes entreprises et (cid:133) d’autres situ(cid:130)es dans les bassins nord-ouest, nord-est et sud de l’Espagne, qui devront proc(cid:130)der (cid:133) leur fermeture avant l’expiration de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA. Ces aides contribuent (cid:133) r(cid:130)soudre les probl(cid:138)mes sociaux et r(cid:130)gionaux li(cid:130)s (cid:133) l’(cid:130)volution de l’industrie houill(cid:138)re. Elles s’inscrivent dans un plan de fermeture et sont donc en conformit(cid:130) avec les dispositions de l’article 4 de la d(cid:130)ci- sion no 3632/93/CECA. L’Espagne a autoris(cid:130), au titre de l’ann(cid:130)e 1997, pour les charbons communautaires, une prime de 10 % sur les prix pratiqu(cid:130)s sur le march(cid:130) international afin de favoriser leur commercialisation. Cette mesure constitue une inter- vention des pouvoirs publics li(cid:130)e (cid:133) la commercialisation du charbon qui conf(cid:138)re un avantage (cid:130)conomique aux entreprises de l’industrie charbonni(cid:138)re en all(cid:130)geant les charges qu’elles devraient normalement supporter. Cette intervention s’(cid:130)l(cid:138)ve (cid:133) 13 861 millions de ESP. Elle constitue une aide au titre du paragraphe 2 de l’article 1er de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA. Cette mesure se justifie par la n(cid:130)cessit(cid:130) d’effectuer une transition progressive de l’ancien syst(cid:138)me de prix r(cid:130)gle- ment(cid:130)s vers un syst(cid:138)me de prix librement consentis au regard des conditions qui pr(cid:130)valent le march(cid:130) mondial. sur (cid:144)tant donn(cid:130) la r(cid:130)duction progressive de cette prime, qui est pass(cid:130)e de 25 % en 1994 (cid:133) 17 % en 1995, (cid:133) 14 % en 1996 et (cid:133) 10 % en 1997 et sa disparition compl(cid:138)te (cid:133) partir du 1er janvier 1998, l’aide (cid:133) la commercialisation vis(cid:130)e par cette mesure peut (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)e comme aide commu- nautaire et, partant, comme compatible avec le bon fonc- tionnement du march(cid:130) commun. La Commission prend note de l’engagement de l’Espagne de veiller (cid:133) ce que, au plus tard le 31 d(cid:130)cembre 1997, le prix de vente du charbon r(cid:130)sulte de la libre volont(cid:130) des parties contractantes compte tenu des conditions qui pr(cid:130)valent sur le march(cid:130) mondial. l’Espagne a v(cid:130)rifi(cid:130) que les aides Dans sa notification, octroy(cid:130)es n’exc(cid:138)dent pas, pour chaque entreprise ou unit(cid:130) de production, l’(cid:130)cart entre le co(cid:150)t de production et la recette pr(cid:130)visible. 13. 11. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 303/55 Les montants des interventions notifi(cid:130)es par l’Espagne au titre de l’ann(cid:130)e 1997 sont de 1,5 % inf(cid:130)rieurs (cid:133) ceux autoris(cid:130)s par la Commission au titre de l’ann(cid:130)e 1996, apr(cid:138)s comparaison avec les prix de vente au regard des le march(cid:130) mondial. conditions qui pr(cid:130)valent L’Espagne a fait savoir (cid:133) la Commission qu’(cid:133) partir de 1998 cette r(cid:130)duction serait de 4 % par an. sur Compte tenu de ce qui pr(cid:130)c(cid:138)de et sur la base des infor- mations fournies par l’Espagne, ces aides sont compatibles avec les objectifs de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA et avec le bon fonctionnement du march(cid:130) commun. III L’aide que l’Espagne se propose d’octroyer, (cid:133) concurrence de 51 244 millions de ESP, est destin(cid:130)e (cid:133) financer les indemnit(cid:130)s (cid:133) verser (cid:133) ceux des 7 300 travailleurs des entreprises charbonni(cid:138)res espagnoles qui devront partir en retraite anticip(cid:130)e ou qui auront perdu leur emploi (cid:133) la suite de la mise en œuvre du plan 1994-1997 de moderni- sation, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duc- tion d’activit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re espagnole, ainsi que les pr(cid:130)pensions en dehors du syst(cid:138)me l(cid:130)gal des travail- leurs priv(cid:130)s de leur emploi (cid:133) la suite des restructurations survenues avant le 31 d(cid:130)cembre 1993. Une partie de cette aide, (cid:133) concurrence de 33 316 millions de ESP, sera octroy(cid:130)e aux entreprises HUNOSA, Minas de Figaredo SA et Mina de la Camocha SA et mise (cid:133) charge du budget g(cid:130)n(cid:130)ral de l’(cid:144)tat. Pour les deux premi(cid:138)res, les paiements seront faits par le biais de l’entit(cid:130) de droit public Agence industrielle de l’(cid:144)tat (AIE). Le montant restant, (cid:133) concurrence de 17 928 millions de ESP, est destin(cid:130) aux autres entreprises qui feront l’objet de mesures de modernisation, de rationalisation, de restruc- turation ou de mesures de r(cid:130)duction d’activit(cid:130) et sera financ(cid:130) en tant que co(cid:150)ts sp(cid:130)cifiques imput(cid:130)s au syst(cid:138)me (cid:130)lectrique national. Ces mesures financi(cid:138)res correspondent (cid:133) des obligations rendues n(cid:130)cessaires par le processus de modernisation, de rationalisation et de restructuration de l’industrie houil- l(cid:138)re de l’Espagne et ne sauraient donc (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme li(cid:130)es (cid:133) la production courante (charges h(cid:130)rit(cid:130)es du pass(cid:130)). En vertu de l’article 5 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, ces aides qui sont explicitement mentionn(cid:130)es (cid:133) l’annexe de ladite d(cid:130)cision, (cid:133) savoir, les charges de paiement des prestations sociales entra(cid:140)n(cid:130)es par la mise (cid:133) la retraite de travailleurs avant qu’ils n’aient atteint l’(cid:131)ge l(cid:130)gal de la mise (cid:133) la retraite et les autres d(cid:130)penses exceptionnelles pour les travailleurs priv(cid:130)s de leur emploi (cid:133) la suite de restructurations et de rationalisation, peuvent (cid:136)tre consi- d(cid:130)r(cid:130)es comme compatibles avec le march(cid:130) commun puisque leur montant ne d(cid:130)passe pas les co(cid:150)ts. La Commission prend note de l’engagement de l’Espagne d’inscrire ces aides, (cid:133) partir du 1er janvier 1998, dans les budgets publics. Compte tenu de ce qui pr(cid:130)c(cid:138)de et sur la base des infor- mations fournies par l’Espagne, les aides sont compatibles avec les objectifs de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA et avec le bon fonctionnement du march(cid:130) commun. IV L’aide, (cid:133) concurrence de 9 113 millions de ESP, que l’Espagne se propose d’octroyer, est destin(cid:130)e (cid:133) couvrir partiellement la moins-value des actifs immobilis(cid:130)s des entreprises charbonni(cid:138)res qui doivent proc(cid:130)der (cid:133) des fermetures totales ou partielles, ainsi que d’autres co(cid:150)ts exceptionnels qui r(cid:130)sultent ou qui ont r(cid:130)sult(cid:130) de ferme- tures progressives li(cid:130)es (cid:133) la mise en œuvre du plan 1994- 1997 de modernisation, de rationalisation, de restructura- tion et de r(cid:130)duction d’activit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re. Une partie de cette aide, (cid:133) concurrence de 5 538 millions de ESP, qui sera vers(cid:130)e aux entreprises HIJNOSA et Minas de Figaredo SA, sera financ(cid:130)e par le budget g(cid:130)n(cid:130)ral de l’(cid:144)tat par le biais de l’entit(cid:130) publique Agence indus- trielle de l’(cid:144)tat (AIE). Le montant restant, (cid:133) concurrence de 3 575 millions de ESP concernant les autres entre- prises qui proc(cid:130)deront (cid:133) des restructurations ou (cid:133) des r(cid:130)ductions d’activit(cid:130), sera financ(cid:130) comme co(cid:150)ts sp(cid:130)cifi- ques imput(cid:130)s au syst(cid:138)me (cid:130)lectrique national. Ces mesures financi(cid:138)res correspondent (cid:133) des obligations rendues n(cid:130)cessaires par le processus de modernisation, de rationalisation, de restructuration de l’industrie houill(cid:138)re espagnole et ne sauraient donc (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme li(cid:130)es (cid:133) la production courante (charges h(cid:130)rit(cid:130)es du pass(cid:130)). En vertu de l’article 5 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, ces aides qui sont explicitement mentionn(cid:130)es (cid:133) l’annexe de ladite d(cid:130)cision, (cid:133) savoir les d(cid:130)pr(cid:130)ciations intrins(cid:138)ques r(cid:130)sultent de la exceptionnelles pour autant qu’elles restructuration de l’industrie (compte non tenu de toute janvier 1986 qui r(cid:130)(cid:130)valuation intervenue depuis le 1er d(cid:130)passerait le taux d’inflation) et d’autres travaux suppl(cid:130)- mentaires et charges r(cid:130)siduelles r(cid:130)sultant des fermetures d’installations peuvent (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme compa- tibles avec le march(cid:130) commun puisque leur montant ne d(cid:130)passe pas les co(cid:150)ts. La Commission prend note de l’engagement de l’Espagne d’inscrire ces aides, (cid:133) partir du 1er janvier 1998, dans les budgets publics. Compte tenu de ce qui pr(cid:130)c(cid:138)de et sur la base des infor- mations fournies par l’Espagne, ces aides sont compatibles avec les objectifs de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA et avec le bon fonctionnement du march(cid:130) commun. L 303/56 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 11. 98 V L’Espagne devra veiller (cid:133) ce que l’octroi des aides vis(cid:130)es (cid:133) la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision ne donne pas lieu (cid:133) une discrimina- tion entre producteurs, acheteurs et utilisateurs sur le march(cid:130) communautaire du charbon. Compte tenu de ce qui pr(cid:130)c(cid:138)de et sur la base des infor- mations fournies par l’Espagne, ces aides sont compatibles avec les objectifs de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA et avec le bon fonctionnement du march(cid:130) commun. Conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 3, paragraphe 1, deuxi(cid:138)me tiret, et (cid:133) l’article 9, paragraphes 2 et 3, de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, la Commission doit v(cid:130)rifier que les aides autoris(cid:130)es r(cid:130)pondent aux seules fins (cid:130)nonc(cid:130)es aux articles 3, 4 et 5 de la d(cid:130)cision. (cid:211) cet effet, elle doit (cid:136)tre inform(cid:130)e des montants et des modes de r(cid:130)partition des versements, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duction d’ac- tivit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re espagnole; d) une aide (cid:133) la couverture des charges exceptionnelles dans le cadre de l’article 5 de la d(cid:130)cision no 3632/93/ CECA, (cid:133) concurrence de 9 113 millions de ESP, destin(cid:130)e (cid:133) couvrir les co(cid:150)ts techniques de fermeture de si(cid:138)ges d’extraction r(cid:130)sultant des mesures de modernisa- tion, de rationalisation, de restructuration et de r(cid:130)duc- tion de l’activit(cid:130) de l’industrie houill(cid:138)re espagnole. Article 2 Conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 86 du trait(cid:130) CECA, l’Espagne prend toutes les mesures g(cid:130)n(cid:130)rales ou particuli(cid:138)res propres (cid:133) assurer l’ex(cid:130)cution des obligations r(cid:130)sultant de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Elle veille (cid:133) ce que les aides autoris(cid:130)es soient destin(cid:130)es aux seules fins (cid:130)nonc(cid:130)es et (cid:133) ce que lui soit rembours(cid:130)e toute d(cid:130)pense non effec- tu(cid:130)e, surestim(cid:130)e ou incorrectement utilis(cid:130)e concernant un des (cid:130)l(cid:130)ments faisant l’objet de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article premier Article 3 L’Espagne est autoris(cid:130)e (cid:133) verser, au titre de l’ann(cid:130)e 1997, les aides suivantes: a) une aide au fonctionnement dans le cadre de l’article 3 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, (cid:133) concurrence de 47 347 millions de ESP; b) une aide (cid:133) la r(cid:130)duction d’activit(cid:130) dans le cadre de l’article 4 de la d(cid:130)cision no 3632/93/CECA, (cid:133) concur- rence de 69 530 millions de ESP; c) une aide (cid:133) la couverture des charges exceptionnelles dans le cadre de l’article 5 de la d(cid:130)cision no 3632/93/ CECA, (cid:133) concurrence de 51 244 millions de ESP, destin(cid:130)e (cid:133) financer les d(cid:130)penses sociales exception- nelles en faveur des travailleurs ayant perdu leur emploi (cid:133) la suite des mesures de modernisation, de L’Espagne notifie (cid:133) la Commission, au plus tard le 30 septembre 1998, le montant de l’aide r(cid:130)ellement vers(cid:130)e au titre de l’ann(cid:130)e 1997. Article 4 Le Royaume d’Espagne est destinataire de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 juin 1998. Par la Commission Christos PAPOUTSIS Membre de la Commission


title: Misure adottate in conformità della direttiva 91/676/CEE del Consiglio relativa alla protezione delle acque dall'inquinamento provocato dai nitrati provenienti da fonti agricole.

eurovoc_concepts:
EU Member State
chemical salt
pollution control
pollution control measures
pollution from agricultural sources
report
surface water