title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster för harmoniserade konsumentprisindex

eurovoc_concepts:
consumer price
economic statistics
final consumption
goods and services
price index
prices policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 06. 1998 KOM(1998) 323 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster för harmoniserade konsumentprisindex Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av Förordning (EG) nr 1749/96 beträffande den geografiska och befolkningsmässiga täckningen för harmoniserade konsumentprisindex (framlagda av Komissionen) MOTIVERING Referens: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. internationella 1. Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5. 1 b i rådets förordning 2494/95. jämförelser av HIKP ger det bästa statistiska underlaget för konsumentprisinflationen och kommer framför allt att användas av Europeiska kommissionen och Europeiska monetära institutet för att bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. De kommer sedan att ligga till grund för Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) vilka i sin tur kommer att användas av bl. a. den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen inom den ekonomiska och monetära unionen. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella politiken, ifrågasätts. 2. Med stöd av rådets förordning 2494/95 har kommissionen hittills antagit tre detaljerade förordningar om särskilda metoder för att framställa HIKP. Den första, kommissionens förordning (EG) 1749/96 om initiala åtgärder för implementering omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och minimistandarder för kvalitetsjustering, urval och priser. Den andra, kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 handlar om HIKP och dess delindex som förmedlas till och sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97. definierar minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för att utarbeta harmoniserade konsumentprisindex. 3. 4. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 definierar den initiala täckningen för HIKP från januari 1997. För vissa svåra kategorier som hälso- och sjukvård samt utbildningstjänster, där det skillnader mellan medlemsstaterna, saknas full täckning för HIKP. Med utkastet till förordning ändras kommissionens förordning (EG) 1749/96 med avseende på täckningen av varor och tjänster samt föreslås ett etappvis förfarande för att utöka täckningen för HIKP i december 1998 och december 1999 (se även bilaga la till utkastet till förordningen). föreligger stora institutionella till I begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" förordningen definieras både varor och tjänster som skall ingå i HIKP och det prisbegrepp som skall användas: priser netto efter återbetalningar, bidrag och rabatter. Utkastet i Europeiska national- och rcgionalräkenskapssystemct (ENS 1995) och är lämpliga att använda vid internationella jämförelser av inflationen (se även bilaga Ib i utkastet till förordning). följer definitionerna förordning i utkastet till 5. "Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" avser endast monetära transaktioner och omfattar därför varken inkomster in natura, som t. ex. jordbruksprodukter som odlas för egen konsumtion eller tjänster avseende ägarbebodda bostäder. Särskilt sådana utgifter som egnahemsägare har vid köp av bostad, vilka uttrycks som tillräknade hyror eller räntebetalningar på bostadslån, betraktas inte som en del av inflationen och ingår därmed inte i HIKP. Tillräknade hyror är snarare en alternativkostnad för egnahemsägare som bor i sitt eget hus än en Z spegling av den faktiska konsumtionskostnaden. Dessa och andra alternativkostnader anses inte påverka inflationen. Räntebetalningar för bostadslån är en kostnad för att låna och lånekostnader skall normalt inte ingå i KPI. Kommittén för det statistiska programmet diskuterade frågan om hur man skall behandla ägarbebodda bostäder i HIKP den 13 mars 1997. Många medlemsstater stödde idén om att de kostnader som egnahemsägare betalar när de köper bostaden skulle ingå i HIKP, men menade att det var för tidigt att gå vidare med ett index för nettoinköpspriset för nya bostäder. En särskild arbetsgrupp skall inrättas av Eurostat under 1998. Fram till dess att man finner en tillfredsställande lösning för tjänster avseende ägarbebodda bostäder, ingår dock per definition inte sådana utgifter i "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". Medlemsstaternas HIKP omfattar för närvarande mer än 90 % av "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer läggas till senast i december 1999. 6 % avser varor och tjänster som enligt utkastet till förordning skall läggas till i december 1998 och december 1999. Återstående 4 % hänför sig till HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. Samråd pågår samtidigt om ett utkast till förordning som definierar den geografiska och befolkningsmässiga täckningen. Arbetsgruppen kring HIKP1 och dess undergrupper har under två år använt mycket tid vid otajiga möten till att diskutera HIKP:s täckning. Nästan samtliga ledamöter i arbetsgruppen, däribland huvudanvändarna GD II och EMI2, som särskilt har tryckt på att täckningen för HIKP skall vara så bred som möjligt när det gäller att bedöma konsumentprisinflationen, är eniga om förslaget. 1 Expertgrupp 2 Samråd med EMI har emellertid formellt inte förekommit. 3 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr [xx/98] av den [datum] om ändring av forordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster for harmoniserade konsumentprisindex (text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex1, särskilt artikel 4 och artikel 5. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, efter samråd med Europeiska monetära institutet, och av följande skäl: Enligt artikel 5. 1 b i förordning (EG) nr 2494/95, skall varje medlemsstat upprätta ett harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP), och inledningsvis ett index för januari 1997. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella politiken, ifrågasätts. I kommissionens förordning (EG) nr 1749/962 fastställdes att HIKP inledningsvis skulle täcka endast de varor och tjänster som täcks av alla eller de flesta nationella konsumentprisindex (KPI). De prisuppgifter som används för HIKP, särskilt behandlingen av bidrag, rabatter och återbetalningar, kräver harmoniserade definitioner. Den geografiska och befolkningsmässiga täckningen för HIKP behöver fortfarande specificeras. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2494/95 skall HIKP baseras på priserna för de varor och tjänster som finns i handeln inom medlemsstatens ekonomiska territorium och som är avsedda att direkt uppfylla konsumenternas behov. De priser som konsumenterna de facto inte betalar vid sådana inköp, alternativkostnader eller räntebetalningar är inte lämpliga vid internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. Det har noterats att förändringar av återbetalningar kanske inte påverkar inflationsmåtten i en vidare bemärkelse men att de utgör en väsentlig del av den inflation som konsumenterna märker av och bör därför avspeglas i HIKP. 1 2 liGTnrL257,27. IO. l995,s. I. 1ÏGT nr L 229, 10. 9. 1996, s. 3. V, Kommittén för det statistiska programmet har inte lämnat något yttrande inom den tidsfrist som ordföranden fastställt. Beslut om de planerade åtgärderna måste därför, i enlighet med artikel 14. 2 i förordning (EG) nr 2494/95, fattas av rådet. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilaga I till förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med bilagorna la och Ib till denna förordning. I artikel 1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1749/96 skall ordet "initiala" tas bort. Artikel 2 Artikel 3 Artikel 2 a i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: " al) Täckningen för HIKP definieras som de varor och tjänster som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter (se artikel 3 a2 nedan). Den klassificeras enligt de fyrsiffriga kategorier och undergrupper som anges i bilaga la till denna förordning och härrör från den internationella klassificeringen COICOP och skall ha namnet COICOP/HIKP (classification of individual consumption by purpose, anpassad till behoven i HIKP). a2) Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter definieras som den del av slutliga konsumtionsutgifter3'4 som uppstår vid monetära hushållens transaktioner5 under en av eller båda de tidsperioder som jämförs och som anges i bilaga Ib till denna förordning. Om inte annat anges följer bilaga Ib (ENS) 19956. definitionerna i Europeiska nationalräkenskapssystemet Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter består av utgifter för varor och tjänster som, för att direkt tillfredsställa individuella behov eller önskningar, används av antingen Bilaga Ib nr I. Bilaga Ib nr 4-27. 1 4 5 6 Rådets förordning (KG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996, IXiT nr I, 310, 13. 11. 1996. Bilaga Ib nr 3. -2— S inhemska7 hushåll inom landet eller utomlands, eller inhemska eller icke-inhemska hushåll inom landet, eller a2a) a2b) a2c) den population hushåll som i princip skall ingå i den nationella hushållsbudgetundersökningen. a3) De priser som ingår i HIKP är de konsumentpriser8 hushållen betalar vid köp av enskilda varor och tjänster9 genom monetära transaktioner. Om konsumenterna har erhållit varor och tjänster avgiftsfritt och man därefter tar ut ett faktiskt pris, skall förändringen från ett nollpris till det faktiska priset, och vice-versa, beaktas i HIKP. a4) Vikterna i HIKP utgörs av hushållens samlade utgifter för alla uppsättningar varor och tjänster som täcks av HIKP, uttryckt som en andel av de sammanlagda utgifterna för alla varor och tjänster som täcks. Artikel 4 Artikel 3 i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: " Täckning 1. HIKP som ställs samman av prisförändringar och vikter för varje kategori av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter i bilaga la och som utgör mer än en promille av de sammanlagda utgifter som täcks av alla kategorier i artikel 3. 2, skall anses vara jämförbara. 2. Täckningen för HIKP skall utvidgas, enligt följande: a) b) c) framtagningen av HIKP I och med januari 1997 skall medlemsstaterna behandla de insamlade data som täcker de kategorier som kallas "initial täckning" i bilaga la. för Vid men inte före framtagningen av HIKP för december 1998 skall medlemsstaterna behandla de insamlade data som även täcker de kategorier som kallas "december 1998" i bilaga la. Vid men inte före framtagningen av HIKP för december 1999 skall medlemsstaterna behandla de insamlade data som även täcker de kategorier som kallas "december 1999" i bilaga la. 7 8 9 Bilaga Ib nr 2. Bilaga Ib nr 28. Bilaga Ib nr 29. G I artikel 4 i förordning (EG) nr 1749/96 skall "bilaga I" ersättas med "bilaga la". Artikel 5 Artikel 6 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel På rådets vägnar 3 Täckningen for HIKP skall omfatta följande kategorier av COICOP/HIKP: BILAGA la Kod COICOP/HIKP-rubrik ' initial tiiiagg tiiiagg utesiutna tackning december december jan. 1997 1998 1999 01. 01. 1 LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER Livsmedel 01. 1. 1 Bröd och övriga spannmålsprodukter 01. 1. 2 Kött 01. 1. 3 Fisk 01. 1. 4 Mjölk, ost och ägg 01. 1. 5 Oljor och fetter 01. 1. 6 Frukt 01. 1. 7 Grönsaker, inklusive potatis och andra rotfrukter 01. 1. 8 Socker, sylt, honung, sirap, choklad och konfektyr 01. 1. 9 Livsmedel, ej tidigare nämnda 01. 2 Alkoholfria drycker 01. 2. 1 Kaffe, te och choklad 01. 2. 2 Mineralvatten, läskedrycker och juice 02. 02. 1 ALKOHOLHALTIGA DRYCKER OCH TOBAK Alkoholhaltiga drycker 02. 1. 1 Spritdrycker 02. 1. 2 Vin 02. 1. 3 Öl 02. 2 Tobak 02. 2. 1 Tobak 02. 3 02. 3. 1 03. KLÄDER OCH SKODON 03. 1 Kläder 03. 1. 1 Material för klädesplagg 03. 1. 2 Klädesplagg 03. 1. 3 Övriga klädesplagg och tillbehör till klädesplagg 03. 1. 4 Skrädderiarbeten och uthyrning av kläder 03. 2 Skodon 03. 2. 1 Skor och andra skodon Narkotika Narkotika komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett ' - komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett i utesiutna • : Kod COICOP/HlKP-rubrik initial tiiiagg tiiiagg uteslutna tackning december december Jan. 1997 1998 1999 03. 2. 2 Lagning och uthyrning av skodon komplett 04. BOSTADER, VATTEN, ELEKTRICITET, GAS OCH ANDRA BRÄNSLEN 04. 1 Faktiskt betalda hyror för bostäder 04. 1. 1 Faktiskt betalda hyror från hyresgäster 04. 1. 2 Övriga faktiskt betalda hyror delvis10 komplett11 delvis10 komplett1' 04. 2 04. 2. 1 04. 2. 2 Tillräknade hyror för bostäder Tillraknaiic hyror från egnahemsägare Övriga tillräknath' hyror 04. 3 Regelbundet underhåll och regelbunden reparation av bostaden 04. 3. 1 Produkter för regelbundet underhåll och regelbunden komplett13 reparation av bostaden 04. 3. 2 Tjänster för regelbundet underhåll och regelbunden komplett13 reparation av bostaden 04. 4 Andra tjänster förknippade med bostaden 04. 4. 1 Sophämtning 04. 4. 2 Avloppssystem 04. 4. 3 Vattenförsörjning delvis14 komplett15 delvis14 komplett'-^ delvis14 komplett15 04. 4. 4 Andra tjänster förknippade med bostaden, ej tidigare nämnda komplett uteslutna1-' uteslutna'•' 10 Avser den praxis som används för nationella KPI. 1 * Avser alla hyror som hyresgästerna faktiskt betalar, dvs. de hyror som hyresgästen betalar till hyresvärden oavsett sociala förmåner som hyresgästen erhåller från offentliga myndigheter (inklusive betalningar som efter hyresgästens medgivande går direkt till hyresvärden). Se även bilaga Ib nr 12b. 12 Detta innebär inte någon förutsägelse av täckningen för ägarbebodda bostäder i allmänhet. 13 Avser utgifter som hyresgäster eller egnahemsägare har för material och tjänster för mindre omfattande underhåll och reparationer. Efter ett beslut om behandlingen av ägarbebodda bostäder, kan dessa kategoriers täckning behöva utvidgas till att omfatta utgifter för mer omfattande inredning, underhåll och reparation av bostaden och för sådan utbyggnad och ombyggnad av bostaden som normalt inte betalas av hyresgäster. Se även bilaga Ib nr 4 och nr 15. M Avser utgifter i förhållande till förbruknim 15 Avser avgifter som går att särskilja, tjänster avseende bostaden oavsetl om för särskilda konsumenterna betalar i enlighet med hur mycket de konsumerar eller inte, dvs. exklusive betalningar för tjänster som finansieras med allmänna skattemedel. Se även bilaga Ib nr 9 och 29. 9 ! i 04. 5 Elektricitet, gas och andra brSnslen Kod • COICOP/HIKP-rubrik initial tillägg tiiiagg uteslutna täckning december december jan. 1997 1998 1999 04. 5. 1 Elektricitet 04. 5. 2 Gas 04. 5. 3 Flytande bränslen 04. 5. 4 Fasta bränslen 04. 5. 5 Varmvatten, ånga och is 05. INVENTARIER, HUSHÅLLSUTRUSTNING OCH RUTINUNDERHÅLL AV BOSTADEN 05. 1 Möbler, inventarier och inredning, mattor och andra golvbeläggningar samt reparation 05. 1. 1 Möbler och inventarier 05. 1. 2 Mattor och andra golvbeläggningar komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett 05. 1. 3 Reparation av möbler, inventarier och golvbeläggningar komplett 05. 2 Hushållstextilier 05. 2. 1 Hushållstextilier komplett 05. 3 Uppvärmnings- och matlagningsutrustning, kylskåp, tvättmaskiner och liknande större hushållsutrustning, inklusive montering och reparation , 05. 3. 1 Större hushållsutrustning, både elektrisk och övrig 05. 3. 2 Mindre elektriska hushållsapparater 05. 3. 3 Reparation av hushållsapparater 05. 4 Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd 05. 4. 1 Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd 05. 5 Verktyg och redskap för hus och trädgård 05. 5. 1 Större verktyg och redskap 05. 5. 2 Små verktyg och diverse tillbehör 05. 6 Varor och tjänster för rutinmässigt hushållsunderhåll 05. 6. 1 Icke-beständiga hushållsvaror 05. 6. 2 Hushållstjänster och tjänster för skötsel av hemmet 06. 06. 1 HÄLSOVÅRD Medicinska produkter, apparatur och utrustning komplett komplett komplett - komplett v komplett komplett komplett komplett 1 i - ' 06. 1. 1 Medicinska produkter, apparatur och utrustning delvis16 komplett17 16 Avser hälsovårdsprodukter utanför socialförsäkringssystemet. lo Kod COICOP/HIKP-rubrik initial tiiiagg tiiiagg uteslutna 06. 2 Öppen sjukvård 06. 2. 1 Läkarvård 06. 2. 2 Tandvård 06. 2. 3 Paramedicinsk vård 06. 3 Sjukhusvård 06. 3. 1 Sjukhusvård18 07. TRANSPORT 07. 1 Inköp av fordon 07. 1. IA Nya bilar 07. 1. 1B Begagnade bilar 07. 1. 2 Motorcyklar 07. 1. 3 Cyklar 07. 2 Drift av personliga transportmedel 07. 2. 1 Reservdelar och tillbehör 07. 2. 2 Bränslen och smörjmedel 07. 2. 3 Underhåll och reparationer tackning december december jan. 1997 1998 1999 komplett17 komplett17 komplett17 komplett komplett komplett komplett komplett komplett komplett 07. 2. 4 Andra tjänster förknippade med personliga transportmedel komplett19 07. 3 Transporttjänster 07. 3. 1 Passagerartransport med järnväg 07. 3. 2 Passagerartransport på landsväg 07. 3. 3 Passagerartransport med flyg 07. 3. 4 Passagerartransport på hav och inre vattenvägar 07. 3. 5 Övriga transporttjänster som anlitats mot betalning 07. 3. 6 Kombinationsbiljetter komplett komplett komplett komplett komplett komplett20 : 17 Komplett täckning avser den del av utgifterna för hälsovårdsprodukter och -tjänster (andra tjänster ån för patienter som inte är inlagda på sjukhus) som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se bilaga Ib nr 12a och de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 18 De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. |y Omfattar körkort, besiktningar, avgifter till motorförbund, avgifter för broar, tunnlar, ttirjor och motorvägar, exklusive ägar- och användarlicenser för fordon. Se även bilaga Ib nr 9, nr 18 och nr 19b. 08. KOMMUNIKATIONER Kod COICOP/HIKP-rubrik initial tillägg tiiiagg uteslutna 08. 1 Kommunikationer 08. 1. 1 Posttjänster 08. 1. 2 Telefon- och telefaxutrustning 08. 1. 3 Telefon-, telegraf- och telefaxtjänster 09. REKREATION OCH KULTUR täckning december december jan. 1997 1998 1999. komplett komplett komplett 09. 1 Audiovisuell, fotografisk och databehandlings-utrustning samt tillbehör, inklusive reparationer 09. 1. 1 Utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud komplett och bild 09. 1. 2 Fotografisk och film fotografisk utrustning samt optisk komplett utrustning 09. 1. 3 Databehandlingsutrustning 09. 1. 4 Utrustning för inspelning av bild och ljud komplett komplett 09. 1. 5 Reparation av audiovisuell, fotografisk och databehandlings komplett utrustning samt tillbehör 09. 2 Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur 09. 2. 1 Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och komplett kultur 09. 2. 2 Reparation av övriga större varaktiga konsumtionsvaror för komplett rekreation och kultur 09. 3 Övriga varor och utrustning för rekreation, blommor, trädgårdar och husdjur 09. 3. 1 Spel, leksaker och hobbyer, utrustning för idrott, camping komplett och friluftsliv 09. 3. 2 Trädgårdsskötsel 09. 3. 3 Husdjur komplett komplett 20 Avser biljetter som gäller för tvä eller flera transportait och lör vilka utgifterna inte kan fördelas mellan dem. 1Z 09. 4 RekreationstjSnster och kulturella tjSnster 09. 4. 1 Tjänster för sport och rekreation 09. 4. 2 Kulturella tjänster komplett21 komplett22 Kod COICOP/HIKP-rubrik initial tillägg tiiiagg uteslutna täckning december december jan. 1997 1998 1999 09. 4. 3 Hasardspel uteslutna 09. 5 Tidningar, böcker och skrivmateriel | : 09. 5. 1 Böcker 09. 5. 2 Tidningar och tidskrifter 09. 5. 3 Diverse trycksaker 09. 5. 4 Skriv- och ritmateriel 09. 6 Paketresor 09. 6. 1 Paketresor 10. 10. 1 UTBILDNING Utbildning 10. 1. 1 Förskole, låg- och mellanstadieutbildning 10. 1. 2 Högstadie- och gymnasieutbildning 10. 1. 3 Eftergymnasial utbildning 10. 1. 4 Ej nivåanknuten utbildning delvis23 komplett24 komplett komplett delvis23 komplett24 \ ^ •• komplett y-V ^ ^ ^ %: E *^ ^. - VVS"" komplett24 komplett24 komplett24 delvis25 komplett24 11. 11. 1 HOTELL, KAFÉER OCH RESTAURANGER Catering 5 - ^ Vx - ;. X ,. - 11. 1. 1 Restauranger och kaféer 11. 1. 2 Serveringar 11. 2 Inkvarteringstjänster komplett delvis23 komplett24 - ;H8f\ *v 21 Omfattar avgifter till eller abonnemang hos sportklubbar och styrketräningslokaler. Posten omfattar även betalningar för jakt- och fiskelicenser om regeringen använder licensgivningen för att få till stånd en lämplig reglerande funktion. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 19b. 22 Omfattar inträdesavgifter till museer och avgifter till bibliotek samt licensavgifter för och abonnemang på TV och radio. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 10. 23 Omfattar läromedel och undervisning, men endast om de betalas fullt ut av konsumenten. 24 Komplett täckning avser den del av utgifter för läromedel och undervisning som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se bilaga Ib nr 12a och de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 25 Avser data-, språk- och maskinskrivningskurser samt liknande kurser som betalas fullt ut av konsumenten. "rô^ M 11. 2. 1 Inkvarteringstjanster delvis23 komplett24 12. DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER 12. 1 Personlig vård 12. 1. 1 Frisersalonger och skönhetssalonger 12. 1. 2 Redskap, artiklar och produkter för personlig vård komplett komplett - 12. 1. 3 Tjänster i samband med personlig vård, ej tidigare nämnda uteslutna Kod CÖICOP/HIKP-rubrik initial tillägg tiiiagg uteslutna täckning december december jan. 1997 1998 1999 12. 2 Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda | | | | | | | || 12. 2. 1 Smycken och ur 12. 2. 2 Övriga personliga tillhörigheter komplett komplett 12. 3 Social trygghet 12. 3. 1 Social trygghet 12. 4 Försäkringar 12. 4. 1 delvis 26 ^ * s ^ s " ' Livförsäkringar uteslutna 12. 4. 2 Försäkringar i samband med bostaden delvis27 komplett28 12. 4. 3 Försäkringar i samband med hälsovård 12. 4. 4 Försäkringar i samband med transporter delvis3' komp- lett29. 30 komp lett32'30 26 Avser sådana typer av lek- och förskolor som inte utgör en obligatorisk del av utbildningssystemet. Endast de utgifter täcks som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se även bilaga Ib nr 12a. Övriga poster under kod 12. 3. 1 såsom pensionärshem, handikappskolor, städhjälp och måltidsplanering är föremål för samma arrangemang som nämns i lotnot nr 18. 27 Avser serviceavgifter för försäkring av lösöre. 28 Avser alla serviceavgifter som betalas av egnahemsägare och hyresgäster för de typer av försäkring som hyresgästen normalt tecknar mot brand, stöld, vattenskador m. m. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. Efter ett beslut om hur ägarbebodda bostäder skall behandlas kan dessa kategoriers täckning behöva utvidgas till att omfatta serviceavgifter som betalas av egnahemsägare för de typer av försäkring för bostaden som normalt tecknas av hyresvärden. 29 Avser serviceavgifter för privat sjuk- och olycksfallsförsäkring. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24 samt de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå i kategori "06. Hälsovård" enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 30 De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. Genomförandet kan planeras till ett tidigare datum. 31 Avser serviceavgifter för försäkringar avseende personliga transportmçdel. 11 0*j 12. 4. 5 Ovriga fbrsakringar komp- lett33,30 Kod COICOP/HIKP-rubrik initial tillägg tiiiagg uteslutna täckning december december jan. 1997 1998 1999 12. 5 Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda 12. 5. 1 Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda delvis34 komplett35 12. 5. 2 FIS1M uteslutna 12. 6 Övriga tjänster, ej tidigare nämnda 12. 6. 1 Övriga tjänster, ej tidigare nämnda komplett36 32 Avser serviceavgifter för personliga transportmedel, reseförsäkring och försäkring av bagage. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. 33 Avser serviceavgifter för försäkringar som t. ex. ansvarsförsäkring för skada som åsamkats tredje person eller dennes egendom och som inte beror på att personliga transportmedel har använts. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. 34 Avser avgifter för banktjänster som inte anges som en del av det överförda värdet. 35 Avser finansiella tjänster inklusive banktjänster. Utan täckning är serviceavgifter till privata eller offentliga pensionsfonder, som är en typ av livförsäkring som är begränsad till vissa grupper av personer, samt räntebetalningar. Se även bilaga Ib nr 21 och nr 23. 3(1 Omfattar avgifter för utfärdande av pass, födelseattester, vigselbevis eller dödsattester samt avgifter för medlemsskap i yrkesorganisationer om de kan anses som betalningar för utförda tjänster. Se. bilaga Ib nr 9 och nr 19. ~ ~ T 2^ IS A 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. BILAGA Ib Definition av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter Hushållssektorn omfattar individer eller grupper av individer (enligt definitionen i ENS 2. 76. a och 2. 76. b) och kan omfatta eller inte omfatta institutionella hushåll (enligt definitionen i ENS 2. 76. b). Ett inhemskt hushåll har sin ekonomiska hemvist inom medlemsstatens ekonomiska territorium, som kan omfatta eller inte omfatta territoriella eller exterritoriella enklaver (enligt definitionen i ENS 2. 04. till 2. 07. ). En monetär transaktion är ett ekonomiskt flöde som är ett samspel mellan institutionella enheter enligt en ömsesidig överenskommelse, där de ingående enheterna gör eller mottar betalningar och ådrar sig skulder eller erhåller tillgångar angivna i valutaenheter. Enligt vedertaget bruk skall insamlandet av hushållsavfall betraktas som ett samspel enligt en ömsesidig överenskommelse. Transaktioner som inte omfattar utbyte av kontanter, eller tillgångar eller skulder angivna i valutaenheter är icke-monetära transaktioner. Transaktioner inom enheter är normalt icke-monetära transaktioner. Icke-monetära transaktioner som omfattar mer än en institutionell enhet kan uppkomma bland produkttransaktioner in natura, (byteshandel med varor), omfördelningstransaktioner (ersättning transfereringar in natura m. m. ) och andra transaktioner (byteshandel med icke finansiella icke producerade tillgångar). Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter täcker följande gränsfall; De täcker poster som inte behandlas som insatsförbrukning, såsom material till sådana små reparationer och heminredning av bostäder som normalt utförs av såväl hyresgäster som ägare, och material till reparationer och underhåll av varaktiga konsumtionsvaror, inklusive fordon. De täcker poster som inte behandlas som kapitalbildning, särskilt varaktiga konsumtionsvaror, som fortsätter att fungera under flera räkenskapsperioder. Även överlåtelse av äganderätten till en del varaktiga konsumtionsvaror från ett företag till ett hushåll inkluderas. De täcker sådana finansiella tjänster för vilka avgiften betalas direkt. De täcker tjänster som avser skadeförsäkring, dock högst den implicita serviceavgiften. De täcker alla utgifter som finansieras med skadetorsäkringsfordringar, inklusive betalningar som försäkringsföretagen gör direkt till verkstäder, sjukhus, läkare m. fl. Detta medför som hushållen eller försäkringsföretagen betalar till verkstäder, sjukhus, läkare, m. fl. täcks av HIKP. sammanlagda pris att det Skadeförsäkringsfordringar är de belopp som försäkringsföretagen är skyldiga atl betala för skador som åsamkats personer eller varor. Dessa utgörs av löpande transfereringar från försäkringsföretagen till de mottagande hushållen och blir därför en del av hushållens disponibla inkomst. Alla utgifter som är ett resultat av l. ex. betalningar till verkstäder, sjukhus eller läkare, behandlas som om de var /IG hushållens och inte försäkringsföretagens utgifter. Det är irrelevant om hushållen faktiskt har utgifterna innan fordringarna betalas ut, vilka då förefaller vara återbetalningar från socialförsäkringssystemet eller om försäkringsföretagen betalar verkstäder, sjukhus mil. direkt. I det senare fallet behandlas företagen enbart som ombud som agerar på hushållens vägnar och hushållen behandlas fortfarande som om de hade dessa utgifter. 9. De täcker betalningar från hushåll för licenser, tillstånd m. m. som betraktas som köp av tjänster. Om den offentliga sektorn använder licensgivningen för att inrätta en lämplig reglerande funktion, såsom kontroll av personens kompetens eller kvalifikation, skall de betalningar som görs behandlas som ett köp av tjänster från den offentliga sektorn och priserna ingå i HIKP, men om licenserna beviljas automatiskt vid betalning av de förfallna beloppen, skall betalningarna behandlas som direkta skatter och inte priser. Körkort eller flygcertifikat, televisions- eller radiolicenser, licenser för skjutvapen, inträden till museum och bibliotek, sophämtningsavgifter m. m. behandlas i de flesta fall som köp av tjänster från den offentliga sektorn, medan licenser för bruk av fordon, båtar eller flygplan i de flesta fall behandlas som skatter. 10. De täcker inköp av produkter till priser som ur ekonomiskt hänseende är obetydliga, t. ex. inträdesavgifter till ett museum. Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter omfattar inte följande gränsfall; 11. 12. De täcker inte inkomst in natura eftersom det inte är en monetär transaktion (även om den enligt ENS 3. 76. b ingår i de slutliga konsumtionsutgifterna). a) De täcker inte sociala transfereringar in natura som hushållen mottar, inklusive de delar av utgifterna som initiait görs av hushållen och för vilka de följaktligen får ersättning från socialförsäkringssystemet, offentliga organ eller hushållens ideella organisationer, t. ex. för utgifter för läkarvård eller utbildning. När ett hushåll köper en vara eller tjänst, för vilken det helt eller delvis får ett ersättning, behandlas socialförsäkringssystem, ideella organisationer. De belopp som återbetalas till hushållen behandlas som sociala transfereringar in natura från socialförsäkringssystemet, offentliga organ eller hushållens ideella organisationer. Dessa bokförs inte som transfereringar av- kontanta medel till hushållen och ingår inte i hushållens disponibla inkomst. Denna bokföring ger samma resultat som när ett socialförsäkringssystem köper varor och tjänster från producenter på marknaden och sedan säljer dem vidare till hushållen till lägre icke-marknadsmässiga priser. Detta innebär att priset som används i HIKP är det belopp som hushållet betalar minus återbetalningen. hushållet ett offentligt eller hushållens ombud enbart organ som för ett b) Alla andra rabatter från offentliga myndigheter, särskilt bostadsbidrag till hyresgäster i syfte att minska deras hyra (inklusive betalningar som efter hyresgästens medgivande går direkt till hyresvärden), anses vara sociala förmåner i form av kontanta medel och ingår därför i hushållens disponibla inkomst. Detta innebär att hela priset för varan eller tjänsten före rabatten täcks av HIKP. -w- 1^ 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. De täcker inte tjänster som avser ägarbebodda bostäder, eftersom dessa inte är monetära transaktioner (även om de enligt ENS 3. 76. a ingår i de slutliga konsumtionsutgifterna). De täcker inte förvärv av bostäder och poster som behandlas som förvärv av icke producerade tillgångar, särskilt förvärv av mark. De täcker inte heller utgifter som en egnahemsägare har för inredning, underhåll och reparation av en bostad om dessa inte normalt utförs av hyresgäster. De täcker inte utgifter för värdesaker. De täcker inte hushållens utgifter om dessa äger enkla bolag när utgifterna uppstår av affärsskäl. De täcker inte löpande skatter på inkomst och förmögenhet, som alla är obligatoriska, icke återgäldade betalningar, kontant eller in natura, som med regelbundna intervall tas ut av den offentliga sektorn och utlandet på institutionella enheters inkomst och förmögenhet samt några periodiskt återkommande skatter som fastställs varken på grundval av inkomst eller förmögenhet. Övriga löpande skatter omfattar alla de betalningar som hushållen gör för licenser och som kan betraktas som skatter, som t. ex. licenser för att äga f*. eller använda fordon, båtar, flygplan m. m. hushållens a) De täcker inte medlemsavgifter, bidrag och avgifter som hushållen betalar till fackföreningar, yrkessammanslutningar, konsumentorganisationer, kyrkor och klubbar för umgänge, kultur, rekreation och sport. organisationer, ideella såsom b) Om en klubb eller annan sammanslutning kan anses vara en producent på marknaden som säljer sina tjänster till ett pris som i ekonomiskt hänseende är av betydelse, vilket normalt är fallet även om organisationens rättsliga status kan vara icke-vinstdrivande, anses dock de medlemsavgifter, bidrag och avgifter som hushållen betalar vara betalningar för utförda tjänster - inte transfereringar - och täcks sålunda av HIKP. De täcker inte frivilliga transfereringar i kontanta medel eller in natura från hushållen till välgörenhets- och hjälporganisationer. täcker icke producerad inte utbetalningar av kapitalinkomster, De ränta. Kapitalinkomst är den inkomst som en ägare till en finansiell tillgång eller en tillgång erhåller, som ersättning för att han materiell tillhandahåller medel till eller ställer den materiella icke producerade tillgången till förfogande för en annan institutionell enhet. Enligt villkoren för det finansiella instrument som de kommit överens om, är räntan det belopp som gäldenären är skyldig att betala fordringsägaren under en given tid utan att del utestående kapitalbeloppet minskas. inklusive 22. De täcker inte obligatoriska eller frivilliga sociala avgifter, som arbetsgivares faktiska sociala avgifter till socialförsäkringssystem, försäkringsföretag eller såväl självständiga som icke självständiga pensionsfonder som administrerar socialförsäkringssystem för att säkerställa sociala förmåner för sina arbetstagare, eller sociala avgifter som arbetstagare betalar till socialförsäkringssystem samt till privata fonderade och icke fonderade system. De täcker inte tjänster avseende livförsäkring och pensionsfonder (även om i de slutliga sådana konsumtionsutgifterna genom den implicita serviceavgiften). tjänster, enligt ENS 3. 76. f och 3. 76. g, ingår De täcker inte skadeförsäkringspremier, netto, som är premier som betalas för försäkringar som tecknats av institutionella enheter. Försäkringar som individuella hushåll tecknat, är försäkringar som dessa tecknat på eget initiativ och för egen fördel, oberoende av arbetsgivare och den offentliga sektorn och utanför alla socialförsäkringssystem. Skadeförsäkringspremier, netto, består av både de faktiska premier som betalas av försäkringstagarna för att få försäkringsskydd under räkenskapsperioden (intjänade premier) och de premietillskott som betalas av kapitalinkomster, som för (Märk att denna försäkringsbolagens serviceavgifter serviceavgift täcks av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter!). Skadeförsäkringspremier, netto, är de belopp som utnyttjas för att ge skydd vid olika händelser eller olyckor som medför skada på varor, egendom eller personer, av naturbetingade eller mänskliga orsaker - brand, översvämning, kollision, förlisning, stöld, våld, olycka, sjukdom m. m. - eller vid ekonomiska förluster av orsaker som sjukdom, arbetslöshet, olycka m. m. tillskrivs försäkringstagarna, efter avdrag försäkringarna. för De täcker inte löpande transfereringar mellan hushåll, som består av alla löpande transfereringar som görs eller mottas i kontanta medel eller in natura, av inhemska hushåll till, eller från, andra inhemska eller utländska hushåll. De täcker inte böter och straff. Dessa påförs institutionella enheter av domstolar eller domstolsliknande organ och behandlas som obligatoriska löpande transfereringar. Inte heller täcks böter och straff som påförs av skattemyndigheter för undanhållande eller sen inbetalning av skatt och som normalt inte kan särskiljas från själva skatterna. De täcker inte lotterier och spel, inte heller betalning av serviceavgiften till den enhet som organiserar lotteriet eller spelet, inte heller den återstående löpande transfereringen som utbetalas till vinnarna (även om serviceavgiften, enligt ENS 4. 135, ingår i de slutliga konsumtionsutgifterna). 23. 24. 25. 26. 27. B Definition av pris 28. Vid inköpstillfället är konsumentpriset det pris som köparen faktiskt betalar för produkterna, inklusive skatter minus bidrag för produkterna, efter avdrag för rabatter, vid köp av stora partier eller vid lågsäsong, på normalt pris eller avgift, exklusive ränta eller serviceavgifter som tillkommer i samband med krediter, exklusive eventuella extra avgifter på grund av oförmåga att betala inom den tid som angavs då inköpen gjordes. y)g 29. Varor och tjänster för individuell konsumtion (individuella varor och tjänster) förvärvas av ett hushåll och används för att tillgodose de behov och önskemål som medlemmarna i hushållet har. Individuella varor och tjänster har följande egenskaper: a) Det måste vara möjligt att konstatera och registrera att ett individuellt hushåll eller en medlem av detta köper varan eller tjänsten och även tidpunkten för inköpet. b) Hushållet skall ha samtyckt till att varan eller tjänsten tillhandahålls och vidta alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta, t. ex. genom att besöka en skola eller klinik. c) Varan eller tjänsten skall vara av sådan art att om ett hushåll eller en person, eller möjligen en liten begränsad grupp av personer, köper den, så utesluter detta att andra hushåll eller personer kan köpa den. Samtliga hushållens slutliga konsumtionsutgifter är individuella. Enligt vedertaget bruk behandlas alla varor och tjänster som hushållens ideella organisationer tillhandahåller som individuella. skall sektorns samtliga av den offentliga Enligt vedertaget bruk slutliga konsumtionsutgifter för utbildning, hälsovård, social trygghet och välförd, sport och rekreation samt kultur behandlas som utgifter för individuella konsumtionstjänster med undantag av utgifter för allmän administration, reglering, forskning m. m. Dessutom skall även utgifter för tillhandahållande av bostäder, bortforsling av hushållsavfall och skötseln av transportsystemet behandlas som individuella. De kollektiva konsumtionsutgifterna utgörs av återstoden av den offentliga sektorns slutliga konsumtionsutgifter. De avser särskilt administration och reglering av samhället, medborgarnas trygghet och försvarsmakten, upprätthållande av lag och ordning, lagstiftning och reglering, bevarande av folkhälsan, skydd av miljön, forskning och utveckling samt utveckling av infrastruktur och ekonomisk utveckling. z FINANSIERINGSOVERSIKT 1 Åtgärdens beteckning Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 gällande täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. 2 Berörd budgetpost Artikel B5-604 3 Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2494/95. 4 Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar ålägger harmoniserade konsumentprisindex efter begrepp, metoder och förfaranden som föreslagits av arbetsgruppen1 för harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. medlemsstaterna sammanställa att Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 anger åtgärder för initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, i samband med kvalitetsjusteringar, minimistandarder minimistandarder för priser, prisindex för elementära aggregat och minimistandarder för urval. rutiner för Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996 definierar delindex av HIKP som sammanställs, överförs och sprids varje månad med början med indexet för januari 1997. Kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 definierar minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen vid beräkning av HIKP. Expertgrupp ?n Kommissionens beslut av den 9 september 1996 [REF. NR C(96)2452] anger hur en del av de extra kostnaderna skall finansieras av medlemsstaterna. Detta utkast till rådets förordning ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på täckningen för varor och tjänster. I förordningen föreslås ett etappvis förfarande för att utöka täckningen för HIKP till att omfatta samt utbildningstjänster skillnader mellan medlemsstaterna. kategorier där det som föreligger sjukvård hälso- svåra stora och Samtidigt hålls samråd avseende ett utkast till rådets förordning som ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på geografisk och harmoniserade befolkningsmässig konsumentprisindexet. täckning det för 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse I rådets förordning anges att en progressiv harmonisering skall ske i etapper. Den första, i februari 1996, tog ett minimum av resurser i anspråk och byggde nästan enbart på existerande konsumentprisindex (KPI). Den andra etappen, i januari 1997, tog omfattande resurser i anspråk. Den tredje och fjärde, i december 1998 och 1999, kommer också att ta stora resurser i anspråk. > Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag > Typ av utgifter och inkomster Bidraget är delfinansierat (66,6 %) med nationella myndigheter. Administrativa utgifter - se stycke 10. ' Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad De föreslagna utökningarna av täckningen av HIKP är nödvändiga för att uppnå jämförbarhet. De kommer emellertid att ta omfattande resurser i anspråk i medlemsstaterna och i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 skall kommissionen tredjedelar av dessa extrakostnader till slutet av det andra året för genomförandet av åtgärderna. Kostnaden beräknas till 1998 för genomförandet av de åtgärder som avses i rådets förordning (EG) nr 2494/95 för vilken kostnaden för denna fjärde förordning inte kommer att överskrida 0,5 miljoner ecu under ovannämnda period. Kommissionens kostnader för denna fjärde förordning kommer därför inte att överskrida 2/3 av 0,5 miljoner ecu. inte överstiga 4,5 miljoner ecu fram (Eurostat) bära två 2 2. Vissa medlemsstater har bättre möjligheter att klara den nödvändiga systemomläggningen än andra. 7. 2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar Medlemsstaterna kommer att göra en fördelning av kostnaderna för deras insatser i samband med att man ingår de olika kontrakten. 8 Bedrägeribekämpning Särskilda avtal kommer att träffas med medlemsstaterna för att garantera att åtgärderna blir vidtagna och rätt redovisade. 9 Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Särskilda mål: Förbättrade och jämförbara konsumentprisindex. Befolkningsmässigt mål: Användare av prisindex i medlemsstaterna kommer att få nytta av de förbättrade åtgärderna, liksom att även EMI:s och kommissionens beslut avseende valutaunionen och annan makroekonomisk utveckling kommer att bli bättre. 9. 2 Skäl för åtgärden Med rådets förordning bör man uppnå en ökad tillförlitlighet och internationell jämförbarhet av medlemsstaternas KPI. Det bör också leda till att expertkunnande och tekniska tillämpningar vid sammanställning av KPI delas mellan medlemsstaterna. Största osäkerhetsfaktorn: I rådets förordning anges endast en ram inom vilken många tekniska detaljproblem skall lösas i samarbete med medlemsstaterna. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Genomförandebestämmelserna föreskriver en omfattande uppföljning och utveckling och lämpliga mätindikatorer via revisionsresor företagna av Eurostat (se nedan angående kostnader). frågeformulär av I rådets förordning anges att en översyn skall göras i november 1997 och i november 1999. 1997 års översyn har redan sänts till kommissionens generalsekretariat för att läggas fram för ministerrådet. 2 J> 10 Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjanster Erforderlig personal for att forvalta atgarden Easia Tillfälliga tjänster tjänster A B C Fast anstallda eller tillfalligt anstallda Andra tjänster (experter) A-7000 3 Vi 2 1 2 Totalt 7 Vi varav Period Ytterligare tjanster 3ar Befintliga tjanster inom berort GD eller berord enhet 3 Vi 2 1 1 ll/i Den årliga kostnaden för befintliga tjänster är: Fast anställda (kategori Al, A2, A4, A5) = 682 500 ecu x 3 år Experter (A-l 178) = 98 000 ecu x 3 år Totalt =2 047 500 = 294 000 = 2 341 500 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Ingen 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost A-7031 Arbetsgrupper for kommitten det statistiska programmet for Belopp 96 000 Berakningsmetod 4 moten a 8 000 ecu som ledamoternas motsvarar | utgifter (x 3 ar) Kostnaden för resor i samband med revisioner till de tio medlemsstaterna varje år - tre dagar à 120 ecu per dag plus reskostnader - beräknas till 31 800 ecu. A-701 = 31 800 ecu x 3 år = 95 400 2 M ^V FÖRSLAGETS EFFEKTER PÅ FÖRETAGEN, DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN I SYNNERHET Förslagets titel: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. • DokummiUU icfcmisiiuwffier: 9HU0I/1 Förslaget; 1. Varför behövs det en gemenskapslagstiftning på det här området med tanke på subsidiaritetsprincipen och vilka är huvudsyftena? Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. HIKP är avsedda att användas vid internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. De kommer att användas i synnerhet av Europeiska kommissionen och Europeiska monetära institutet för att bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. HIKP kommer därefter att utgöra grunden tor Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) och användas av bl. a. den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen. som förfaranden föreslagits av arbetsgruppen1 Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade konsumentprisindex efter begrepp, metoder och för harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. I enlighet med artikel 5. 3 i rådets förordning är genomförandeåtgärder nödvändiga för att garantera jämförbarheten mellan harmoniserade konsumentprisindex och för att bevara och förbättra deras tillförlitlighet. i vilka det fastställs särskilda Hittills har kommissionen antagit tre detaljförordningar statistiska standarder för sammanställningen av HIKP. Den första, kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 om åtgärder för initial täckning, omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och minimistandarder för kvalitetsjusteringar, urval och priser. Den andra, kommissionens förordning (EG) nr 2214/96, avser HIKP och dess delindex av HIKP som förmedlas och sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97, definierar minimistandarder för kvaliteten på de vägningstal som används för att beräkna HIKP. Expertgrupp 1997 publicerade Eurostat den Den 7 mars första omgången harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5. 1 b i rådets förordning 2494/95. HIKP ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av konsumentprisinflationen och rejäla framsteg har gjorts för att harmonisera metoderna. Mer arbete återstår dock för att uppnå ytterligare harmonisering av konsumentprisindexen. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 definieras den initiala täckningen för HIKP från januari 1997. För vissa svåra kategorier som hälso- och sjukvård samt utbildningstjänster, där det föreligger stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna, saknas full täckning för HIKP. Med utkastet till förordning ändras kommissionens förordning (EG) 1749/96 med avseende på täckningen. I begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" i utkastet till förordningen definieras både varor och tjänster som skall ingå i HIKP och det prisbegrepp som skall användas: priser netto efter återbetalningar, bidrag och rabatter. och definitionerna Utkastet regionalräkenskapssystemet (ENS 1995) och är lämpliga att använda vid internationella jämförelser av inflationen. I det anges att den ökade täckningen för HIKP skall genomföras i två etapper, i december 1998 och december 1999, på följande sätt: i Europeiska förordning national- följer till a) Hyror: I december 1998 skall behandlingen av subventionerade hyror vara enhetlig. b) Tjänster avseende boendet: I december 1998 skall täckningen utvidgas till att gälla sophämtning, vatten och avlopp, såvida de inte finansieras med skattemedel. c) Finansiella tjänster: I december 1999 skall HIKP täcka återstående finansiella tjänster, till exempel arvoden för skatte- eller investeringsrådgivning. d) Utbildning: I december 1998 skall HIKP på ett enhetligt sätt omfatta alla varor och tjänster på utbildningsområdet. Utbildning täcks av nettopriser, dvs. vägningstal och priser skall motsvara belopp som faktiskt betalats av konsument, med avräkning for återbetalning från staten. Det gäller skolböcker och annat material, skolmåltider och utbildningstjänster som utförts av varje typ av skola, högskola och universitet. För att kunna lösa några av de metodproblem som uppstår, inklusive hur priser som är inkomstberoende skall behandlas, har en särskild arbetsgrupp inrättats av Eurostat. e) Hälso- och sjukvård: I december 1998 skall HIKP på ett enhetligt sätt täcka alla varor och tjänster (utom sjukhusvård). Hälso- och sjukvård täcks av nettopriser, dvs. vägningstal och priser skall motsvara belopp som faktiskt betalats av konsument, med avräkning för återbetalning från sjukförsäkringen. Arbetsgruppen kommer att se på metodfrågorna i samband med genomförandet. Metoden för hur man skall låta sjukhusvård ingå skall fastställas senast i december 1998. Denna kategori kommer snarast därefter att finnas med. 0 Försäkring: I december 1998 skall alla försäkringar som avser boendet, inte bara sak försäkring, ingå. Senast i december 1999 skall i HIKP ingå privata sjukförsäkringar, skadeståndsansvar samt reseförsäkringar. Metoden skall fastställas av en annan arbetsgrupp som inrättas av Eurostat. Skulle arbetsgruppen komma till ett snabbt resultat skulle genomförandet kunna ske tidigare. g) Tjänster inom social trygghet: l december 1998 kommer HIKP att pä ett enhetligt sätt täcka de tjänster som tillhandahålls av daghem, lekskolor och barnstugor. De kommer alt täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna skall motsvara belopp som faktiskt betalats av konsument, med avräkning för vad som ersätts av staten. Andra tjänster inom området social trygghet, särskilt ålderdomshem, ger upphov till liknande problem som sjukhusvård. Men eftersom dessa tjänster växer i betydelse bör de täckas av HIKP. Metoderna för införande av t. ex. ålderdomshem skall vara lösta senast i december 1998. Kategorin kommer att införas snarast möjligt därefter. Med tanke på situationen för närvarande i de tekniska diskussionerna kommer följande kategorier inte att omfattas av HIKP:s täckning förrän tidigast år 2000: narkotika, tillräknade hyror för boende i egen bostad, andra tillräknade hyror, hasardspel, vissa tjänster i samband med personlig vård, livförsäkringar samt indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM). Effekterna på företagen 2. Vem kommer att beröras av förslaget? • vilken företagssektor tjänster som direkt skall Konsumentprisindex ställs samman med hjälp av priser och vägningstal. Vägningslalen tas fram i huvudsak från redan känd information. Priserna samlas in från alla företag som tillfredsställa konsumenternas behov, levererar varor och motsvarande hushållens monetära konsumtionsutgifter, nedan kallade "detaljist". I enlighet med subsidiaritetsprincipen är det de nationella statistikorganen som avgör vem som utgör en detaljist. De nationella kontoren skickar redan ut tjänstemän till detaljisterna för att samla in prisuppgifter, så att man kan beräkna nationella konsumentprisindex (KPI). HIKP baseras huvudsakligen på sådan information. Förslaget till förordning kan emellertid medföra att ytterligare uppgiftsinsamling kommer att behövas i vissa medlemsstater. Varor och tjänster som skall ingå i HIKP kommer i stor utsträckning från den statliga sektorn. • vilken företagsstorlek (hur stor är andelen av små och medelstora företag?) • Företagets storlek är av intresse bara i den mån som de insamlade priserna korrekt motsvarar hushållens monetära konsumtionsutgifter. I princip omfattas alla storlekar på detaljister. I enlighet med subsidiaritetsprincipen väljs detaljisterna ut av de nationella statistikorganen. prisutveckling motsvarande företags alla • förekommer dessa företag inom någon särskild del av Europeiska unionen? Det geografiska området är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall återspegla hushållens monetära konsumtionsutgifter på medlemsstaternas totala ekonomiska territorium. Alla medlemsstater i Europeiska unionen samt Norge och Island berörs. 3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget? De nationella statistikorganen skickar redan ut tjänstemän till detaljisterna. För att följa det som föreskrivs i förslaget till förordning måste detaljisterna ge tjänstemännen tillträde till sina lokaler och tillstånd att samla in prisuppgifterna. I praktiken är det frivilligt att medverka i sådana sammanställningar. ^ 3 4. Vilka ekonomiska effekter förväntas förslaget få? • på sysselsättningen • på investeringar och skapandet av nya företag • påföretagens konkurrenssituation effekter, internationella i artikel 109j i den mån HIKP medger Indirekta av konsumentprisinflation, och dessutom den statistiska grunden för bedömningen av inflationskonvergensen i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Under fas 3 av EMU kommer HIKP att användas för att ställa samman Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP), som kommer att bli indikatorn på den kommande europeiska centralbankens monetära politik. En gemensam och stabil valuta är ett viktigt steg i riktning mot europeisk integration och ekonomiska framsteg med dess betydelse för sysselsättning, investeringar och konkurrens. jämförelser 5. Beaktar förslaget de små och medelstora företagens speciella situation (minskade eller olika krav etc. ) I enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställs detaljisterna av de nationella statistikorganen. De står redan för insamlingen av liknande uppgifter om vägningstal för att beräkna de nationella konsumentprisindexen (KPI). HIKP baseras huvudsakligen på dessa uppgifter. Varor och tjänster som skall ingå i HIKP kommer i stor utsträckning från den statliga sektorn. I allmänhet är medverkan i sådana översikter frivillig. Förslaget till förordning kan emellertid medföra att ytterligare uppgiftsinsamling kommer att behövas i vissa medlemsstater. Samråd: 6. Gör en sammanställning över de organ med vilka samråd har förekommit om utkastet och ge en kort redovisning av deras viktigaste synpunkter Europeiska rådgivande kommittén om statistisk information på det ekonomiska och sociala området (CEIES)2, GD II, Europeiska monetära institutet och medlemsstaternas centralbanker deltar aktivt i mötena med arbetsgruppen3 för harmonisering av KPI och i undergrupperna. De understryker att HIKP skall ha en så bred täckning som möjligt och stöder därför förslaget till förordning. 2 Inrilttad genom rådets beslut 91/116/lîliG; Kommittén bestar av representanter Rlr det vetenskapliga, ekonomiska och sociala området och omfattar producenter och användare av statistiska uppgifter. 1 Expertgrupp tf TILLAGG RÖRANDE EFTA-LANDERNA Förslagets titel: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet Effekter på EFTA-länderna EFTA-länderna har deltagit i de diskussioner som torts i den statistiska programkommittén och arbetsgruppen om harmoniseringen av konsumentprisindex. De är till fullo insatta i utkasten till förordning och deras synpunkter har beaktats dä utkastet utarbetades. De planerar att ställa samman harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med denna förordning. zc3 MOTIVERING Referens: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr i det 1749/96 om geografisk och befolkningsmässig harmoniserade konsumentprisindexet täckning och Europeiska monetära 1. Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5. 1 b i rådets förordning 2494/95. HIKP ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av konsumentprisinflationen och kommer framför allt att användas av Europeiska kommissionen bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. De kommer sedan att ligga till grund för Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) vilka i sin tur kommer att användas av bl. a. den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inom den ekonomiska och monetära unionen. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella politiken, ifrågasätts. inflationen institutet för att 2. Med stöd av rådets förordning 2494/95 har kommissionen hittills antagit tre detaljerade förordningar om särskilda metoder för att framställa HIKP. Den första, kommissionens förordning (EG) 1749/96 om initiala åtgärder för implementering omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och minimistandarder för kvalitetsjustering, urval och priser. Den andra, kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 handlar om HIKP och dess delindex som förmedlas till och sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97, definierar minimistandarder för kvaliteten pä vägningstalen för att utarbeta harmoniserade konsumentprisindex. 3. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 föreskrivs att harmoniserade konsumentprisindex skall baseras på priset på varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstatens ekonomiska territorium för att direkt tillfredsställa konsumenternas behov. Fortfarande behövs dock en enhetlig definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning och förslaget till förordning skall tillgodose detta. I förslaget sägs det att för beräkningen av HIKP:s vägningstal bör i som täckningen förekommer på denna medlemsstats ekonomiska territorium. 1 synnerhet skall täckningen omfatta utländska besökares utgifter ("det inhemska konceptet") liksom utgifter knutna till personer som vistas på en institution, men inte omfatta de utgifter som uppkommer då medborgare vistas utomlands. Alla privata hushåll skall också ingå oberoende av vilket område de förekommer i och deras placering i inkomstfördelningen. Utgifter i samband med affärsverksamhet skall inte ingå. ingå alla hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter "S 4. En enhetlig definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning är nödvändig för att uppnå jämförbarhet men också för att undvika luckor och dubbelräkning då medlemsstaternas HIKP aggregeras i samband med beräkningen av ett unionens konsumentprisindex (MUIKP). Dessa båda kommer att bli den främsta indikatorn för att bedöma hur framgångsrik den framtida europeiska centralbankens (ECB) prisstabiliseringspolitik blir. konsumentprisindex och Monetära europeiskt (EIKP) 5. Skälen till att det inhemska konceptet måste tillämpas är följande. Syftet med HIKP är att ge ett mått på prisstabilitetskriteriet och tjäna som underlag för det framtida MUIKP. Avsikten är att mäta prisändringarna inom varje medlemsstats territorium hellre än prisändringarna som berör utvalda hushåll, t. ex. inhemska hushåll. De prisändringar som måste mätas på medlemsstatens territorium omfattar dem som berör utländska besökare, men inte dem som berör medborgare då de vistas i ett annat land. För att kunna mäta konvergensen skall därför det inhemska konceptet användas. Dessutom måste Europeiska centralbanken (ECB) med tanke på fas 3 i EMU inrikta sig på MUIKP. Syftet med ECB är att bevara prisstabiliteten inom Euro-området och MUIKP kommer att bli den främsta indikatorn tor att bedöma hur framgångsrik prisstabiliteten blir. Därför är det nödvändigt att ha en enhetlig definition för Euro-området och det område som MUIKP hänför sig till. Det inhemska konceptet uppfyller ett sådant kriterium. ingår 6. Utgifter som avser människor som bor i hushåll av institutionskaraktär, t. ex. pensionärshem, skall ingå av följande skäl. HIKP:s täckning definieras som de varor och tjänster som i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter. Hushållssektorn omfattar människor som bor på institutioner och därför skall deras utgifter ingå i vägningstalen för HIKP. Som ett resultat av de demografiska förändringarna inom EU är utgifterna avseende dem som bor i hushåll av institutionskaraktär, i synnerhet pensionärshem, av allt större betydelse och bör for den skull inte försummas då man mäter konsumentprisinflationen. 7. I utkastet till förordning krävs utökad täckning bara i sådana fall där jämtorbarhet annars inte skulle föreligga. Där fastställs samtliga de hushåll som skall ingå i HIKP. I själva verket är det samtliga hushåll: fattiga och rika, på landsbygden och i tätorter, inhemska och icke inhemska, privata och institutionella. Förslaget till förordning medger dock att vissa av dessa hushåll undantas från ett delindex, om deras utgifter på produkter i det särskilda delindexet inte är signifikanta. I det här sammanhanget definieras "inte signifikant" som mindre än en del per tusen av de totala utgifterna som täcks av HIKP. Den andel hushåll som får undantas kan bestä av vilken typ av hushåll som helst, t. ex. hushåll av institutionskaraktär och utländska besökare tillsammans eller enbart utländska besökare. 8. Medlemsstaternas HIKP omfattar för närvarande mer än 90 % av "bushällens slutliga monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer läggas till senast i december 1999. 4 % hänför sig till HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. Återstående 6 % avser varor och tjänster som skall läggas till i december 1998 och december 1999. Samråd försiggår samtidigt om ett utkast till förordning om hur och när de extra varorna och tjänsterna etappvis skall läggas till. 3 1 Arbetsgruppen kring HIKP1 och dess undergrupper har under två år använt mycket tid vid otaliga möten till att diskutera HIKP. s geografiska och befolkningsmässiga täckning. Nästan samtliga ledamöter i arbetsgruppen, däribland huvudanvändarna GD II och EMI2, är eniga om förslaget. De betonar att det är nödvändigt med en harmoniserad definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning för att uppnå jämförbarhet och dessutom väsentligt för att garantera att det inte förekommer luckor eller dubbelräkning i täckningen hos Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP). Detta index måste beräknas fr. om. januari 1999 och är den främsta indikatorn på Europeiska centralbankens prisstabilitetspolitik. 1 i expertgrupp 2 Samråd med UMI har emellertid formellt inte förekommit. 3<£ Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr [xx/98] av den [datum] om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 beträffande den geografiska och befolkningsmässiga täckningen för harmoniserade konsumentprisindex (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex1, särskilt artiklarna 4 och 5. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, efter samråd med Europeiska monetära institutet, och med beaktande av följande: Enligt artikel 5. 1 b i förordning (EG) nr 2494/95 skall varje medlemsstat upprätta ett harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) med ett första index för januari 1997. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella politiken, ifrågasätts. I kommissionens förordning (EG) nr 1749/962 anges att täckningen för HIKP inledningsvis skall begränsas till de varor och tjänster som täcks av alla eller de flesta nationella konsumentprisindex (KPI). I rådets förordning (EG) nr [xx/98] om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1749/963 definieras täckningen för HIKP som de varor och tjänster som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2494/95 bör HIKP baseras på priserna för varor och tjänster som saluförs pä medlemsstatens ekonomiska territorium ior att direkt tillgodose konsumenternas behov. Vägningstalen för HIKP kräver en harmoniserad definition av deras geografiska och befolkningsmässiga täckning. Det behövs ett harmoniserat geografiskt begrepp för HIKP lor sammanställningen av monetära unionens konsumentprisindex (MUKP1) och europeiskt konsumentprisindex (EKPI). 1 EGTL257,27. IO. I995,s. 1. 2EGTL229, 10. 9. 1996, s. 3. 3 EGT L xxx, [datum], s. x. ^ Kommittén för det statistiska programmet har inte lämnat något yttrande inom den tidsfrist som ordföranden fastställt. Beslut om de planerade åtgärderna måste därför, i enlighet med artikel 14. 2 i förordning (EG) nr 2494/95, fattas av rådet. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel l Punkt a2 i artikel 2 i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: "Ihi. sh/illeiixs/iitliga monetära konsumtionsutgifter definieras som den del av de slutliga konsumtionsutgifterna4 som uppstår för hushall5, oavsett nationalitet eller hemvist, i samband med monetära transaktioner6 - - på medlemsstatens ekonomiska territorium7 och - som består av utgifter för varor och tjänster som används tor att direkt tillfredsställa individuella behov eller önskningar samt - som uppkommer under en av eller båda de tidsperioder som jämförs. Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter specificeras i bilaga Ib i föreliggande förordning Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 19958. " överensstämmer definitionerna med och i Artikel 2 1 artikel 3 i förordning (EG) nr 1749/96 skall följande läggas till som punkt 3: HIKP som ställs samman med hjälp av vägningstal för delindex0 som avspeglar de "3. slutliga monetära konsumtionsutgifterna för en underkategori av hushåll10 i stället tor alla hushåll, skall anses vara jämförbara om denna skillnad i praktiken utgör mindre än en 4 Bilaga Ib nr 4 till 27. 5 Bilaga Ib nr I. '' Bilaga Ib nr 3. 7 Bilaga Ib nr 2. s Radels förordning (EG) nr 2223/% av den 25 juni 1996. EGT L 310. 13. 11. 1996. ,; Ariikcl 2 i kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996. EGT 1,2%. 21. 1 1. 19%. s. X. ID Milana Ib ni I ±ï promille av de sammanlagda utgifter som täcks av HIKP. Alla ändringar av de vägningstal som krävs för att säkerställa jämförbarhet enligt denna punkt skall vara genomförda senast i december 1998. Artikel 3 I bilaga Ib till förordning (EG) nr 1749/96 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande: " l. Hushållssektorn omfattar hushållen, i vilka alla individer eller grupper av individer ingår (enligt definitionen i ENS 2. 76. a och 2. 76. b), oavsett i vilken typ av område de bor, deras position i inkomstfördelningen och deras nationalitet eller hemvist. Hushållssektorn omfattar personer som bor på institutioner (enligt definitionen i ENS 2. 76b). Den omfattar inte företag. 2. Ekonomiskt territorium överensstämmer med definitionen i ENS 2. 05 förutom att exterritoriella enklaver som är belägna innanför landets gränser inbegrips och att territoriella enklaver belägna i utlandet undantas. " Artikel 4 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 2 s FINANSIERINGSÖVERSIKT Åtgärdens beteckning Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 gällande geografisk harmoniserade konsumentprisindexet. befolkningsmässig täckning och det i Berörd budgetpost Artikel B5-604 Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2494/95. Beskrivning av åtgärden 4. 1 att sammanställa medlemsstaterna Allmänt mål Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar ålägger harmoniserade konsumentprisindex efter begrepp, metoder och förfaranden som föreslagits av arbetsgruppen1 för harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 anger åtgärder för initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, minimistandarder i samband med kvalitetsjusteringar, minimistandarder för priser, prisindex för elementära aggregat och minimistandarder för urval. Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996 definierar delindex av HIKP som sammanställs, överförs och sprids varje månad med början med indexet för januari 1997. Kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 definierar minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen vid beräkning av HIKP. rutiner för Expertgrupp Z£ O Kommissionens beslut av den 9 september 1996 [REF. NR C(96)2452] anger hur en del av de extra kostnaderna skall finansieras av medlemsstaterna. Detta utkast till rådets förordning ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på den geografiska och befolkningsmässiga täckningen i det harmoniserade konsumentprisindexet. Där föreslås en enhetlig definition av euroområdet och det område som Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) hänför sig till. MUIKP kommer att användas bl. a. av den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen fr. o. m. den 1 januari 1999. Samtidigt hålls samråd avseende ett utkast till rådets förordning som ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse I rådets förordning anges att en progressiv harmonisering skall ske i etapper. Den första, i februari 1996, tog ett minimum av resurser i anspråk och byggde nästan enbart på existerande konsumentprisindex (KPI). Den andra etappen, i januari 1997, tog omfattande resurser i anspråk. Den tredje och fjärde, i december 1998 och 1999, kommer också att ta stora resurser i anspråk. » Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag i ' Typ av utgifter och inkomster Bidraget är delfinansierat (66,6 %) med nationella myndigheter. Administrativa utgifter - se stycke 10. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad Utkastet till förordning är nödvändigt för att erhålla jämförbara mått på inflationen och väsentligt för en enhetlig definition av euroområdet och det område som Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) hänför sig till. MUIKP kommer att användas bl. a. av den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen fr. o. m. den 1 januari 1999. Det kommer emellertid att ta extraresurser i anspråk i medlemsstaterna och i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 skall kommissionen tredjedelar av dessa extrakostnader till slutet av det andra året för genomförandet av åtgärderna. Kostnaden för att genomföra detta utkast till rådets förordning beräknas inte överstiga 900 000 ecu fram till 1998. De kostnader som kommissionen får bära för denna förordning kommer därför inte att överstiga 600 000 ecu. Vissa medlemsstater nödvändiga systemomläggningen än andra. I enlighet med artikel 13 är medlemsstaterna inte bättre möjligheter (Eurostat) bära klara den har två att 3} tvingade att genomföra det som föreskrivs i utkastet till förordning, om inte kommissionen (Eurostat) tar på sig två tredjedelar av extrakostnaderna. 7. 2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar Medlemsstaterna kommer att göra en fördelning av kostnaderna för deras insatser i samband med att man ingår de olika kontrakten. 8 Bedrägeribekämpning Särskilda avtal kommer att träffas med medlemsstaterna för att garantera att åtgärderna blir vidtagna och rätt redovisade. 9 Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Särskilda mål: Förbättrade och jämförbara konsumentprisindex. Befolkningsmässigt mål: Användare av prisindex i medlemsstaterna kommer att få nytta av de förbättrade åtgärderna, liksom att även EMI:s och kommissionens beslut avseende valutaunionen och annan makroekonomisk utveckling kommer att bli bättre. Skäl för åtgärden 9. 2 Med rådets förordning bör man uppnå en ökad tillförlitlighet och internationell jämförbarhet av medlemsstaternas KPI. Det bör också leda till att expertkunnande och tekniska tillämpningar vid sammanställning av KPI delas mellan medlemsstaterna. Största osäkerhetsfaktorn: I rådets förordning anges endast en ram inom vilken många tekniska detaljproblem skall lösas i samarbete med medlemsstaterna. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden av Genomförandebestämmelserna föreskriver en omfattande uppföljning och utveckling och lämpliga mätindikatorer via revisionsresor företagna av Eurostat (se nedan angående kostnader). I rådets förordning anges att en översyn skall göras i november 1997 och i november 1999. 1997 års översyn har redan sänts till kommissionens generalsekretariat för att läggas fram för ministerrådet. frågeformulär 10 Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 1* 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjanster Erforderlig personal for att forvalta atgarden Fasta Tillfälliga tjänster tjänster A B C Fast anstallda eller tillfalligt anstallda Andra tjänster (experter) A-7000 3 Vi 2 1 2 Totalt 7 Vi varav Period Ytterligare tjanster 3 ar Befintliga tjanster inom berort GD eller berord enhet 3 Vi 2 1 1 7 Vi Den årliga kostnaden för befintliga tjänster är: Fast anställda (kategori Al, A2, A4, A5) = 682 500 ecu x 3 år Experter (A-l 178) = 98 000 ecu x 3 år Totalt =2 047 500 = 294 000 = 2 341 500 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Ingen 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost A-7031 Arbetsgrupper for kommitten det statistiska programmet for Belopp 96 000 Berakningsmetod 4 moten a 8 000 ecu som motsvarar ledamoternas utgifter (x 3 ar) Kostnaden för resor i samband med revisioner till de tio medlemsstaterna varje år - tre dagar à 120 ecu per dag plus reskostnader - beräknas till 31 800 ecu. A-701 = 31 800 ecu x 3 år = 95 400 3 5 FÖRSLAGETS EFFEKTER PÅ FÖRETAGEN, DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN I SYNNERHET Förslagets titel: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om geografisk och befolkningsmässig täckning i det harmoniserade konsumentprisindexet - Dokumentets roforcncnummcr! Förslaget: 1. Varför behövs det en gemenskapslagstiftning på det här området med tanke på subsidiaritetsprincipen och vilka är huvudsyftena? Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. HIKP är avsedda att användas vid internationella jämförelser av konsumentprisintlationen. De kommer att användas i synnerhet av Europeiska kommissionen och Europeiska monetära institutet för att bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. HIKP kommer därefter att utgöra grunden for Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) och användas av bl. a. den kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen. som förfaranden föreslagits av arbetsgruppen1 Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade konsumentprisindex efter begrepp, metoder och för harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. I enlighet med artikel 5. 3 i rådets förordning är genomförandeåtgärder nödvändiga för att garantera jämförbarheten mellan harmoniserade konsumentprisindex och för att bevara och förbättra deras tillförlitlighet. Hittills har kommissionen antagit tre detaljförordningar i vilka det fastställs särskilda statistiska standarder för sammanställningen av HIKP. Den första, kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 om åtgärder för initial täckning, omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och minimistandarder för kvalitetsjusteringar, urval och priser. Den andra, kommissionens förordning (EG) nr 2214/96, avser HIKP och dess delindex av HIKP som förmedlas och sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97, definierar minimistandarder för kvaliteten på de vägningstal som används för att beräkna HIKP. Expertgrupp V/ ^o Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5. 1 b i rådets förordning 2494/95. HIKP ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av konsumentprisinflationen och rejäla framsteg har gjorts för att harmonisera metoderna. Mer arbete återstår dock för att uppnå ytterligare harmonisering av konsumentprisindexen. i en enhetlig definition rådets förordning (EG) nr 2494/95 I artikel 3 föreskrivs att harmoniserade konsumentprisindex skall baseras på priset på varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstatens ekonomiska territorium för att direkt tillfredsställa konsumenternas behov. av HIKP: s geografiska och Fortfarande behövs dock befolkningsmässiga täckning och förslaget till förordning skall tillgodose detta. I förslaget sägs det att för beräkningen av HIKP:s vägningstal bör i täckningen ingå alla hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter som förekommer på denna medlemsstats ekonomiska territorium. I synnerhet skall täckningen omfatta utländska besökares utgifter ("det inhemska konceptet") liksom utgifter knutna till personer som vistas på en institution, men inte omfatta de utgifter som uppkommer då medborgare vistas utomlands. Alla privata hushåll skall också ingå oberoende av vilket område de förekommer i och deras placering i inkomstfördelningen. Utgifter i samband med affärsverksamhet skall inte ingå. En enhetlig definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning är nödvändig för att uppnå jämförbarhet men också för att undvika luckor och dubbelräkning i täckningen hos Monetära europeiska unionens konsumentprisindexet (EIKP). konsumentprisindex (MUIKP) och det Skälen till att det inhemska konceptet måste tillämpas är följande. Syftet med HIKP är att ge ett mått på prisstabilitetskriteriet och tjäna som underlag för det framtida MUIKP. Avsikten är att mäta prisändringarna inom varje medlemsstats territorium hellre än prisändringarna som berör utvalda hushåll, t. ex. inhemska hushåll. De prisändringar som måste mätas pä medlemsstatens territorium omfattar dem som berör utländska besökare. För att kunna mäta konvergensen skall därför det inhemska konceptet användas. Dessutom måste Europeiska centralbanken (ECB) med tanke på fas 3 i EMU inrikta sig på MUIKP. Syftet med ECB är att bevara prisstabiliteten inom Euro-området. Därför är det nödvändigt att ha en enhetlig definition för Euro-området och det område som MUIKP hänför sig till. Det inhemska konceptet uppfyller ett sådant kriterium. Utgifter som avser människor som bor i hushåll av institutionskaraktär, t. ex. pensionärshem, skall ingå av följande skäl. HIKP:s täckning definieras som de varor och tjänster som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter. Hushållssektorn omfattar människor som bor pä institutioner och därför skall deras utgifter ingå i vägningstalen för HIKP. Effekterna på företagen 2. Vem kommer att beröras av förslaget? • vilken företagssektor Konsumentprisindex ställs samman med hjälp av priser och vägningstal. För flertalet medlemsstater kommer utkastet till förordning att innebära en utökad uppgiftstäckning för att beräkna HIKP:s vägningstal. Det kommer t. ex. att bli nödvändigt att ta med utgifter som H1 utländska besökare eller enskilda som bor på institutioner t. ex. pensionärshem har. I enlighet med subsidiaritetsprincipen är det de nationella statistikkontoren som avgör hur och var sådan uppgifter skall samlas in. I stor omfattning skulle de kunna hämtas från redan befintliga källor som turismstatistiken. Dessutom skulle man kunna skaffa uppgifter om personer som bor i hushåll av institutionell karaktär från ideella organisationer som betjänar hushållen eller från myndigheterna. • vilken företagsstorlek (hur hög är andelen små och medelstora företag?) Företagets storlek är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall återspegla hushållens utgifter, inklusive personer som bor i hushåll av institutionskaraktär, t. ex. pensionärshem. I enlighet med subsidiaritetsprincipen väljs uppgiftskällorna av de nationella statistikkontoren. • förekommer dessa företag inom någon särskild del av Europeiska unionen? Det geografiska området är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall återspegla hushållens monetära konsumtionsutgifter på medlemsstaternas totala ekonomiska territorium. Alla medlemsstater i Europeiska unionen, Norge och Island berörs. 3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget? territoriet via redan befintliga uppgiftskällor, De nationella statistikinstituten samlar de nödvändiga uppgifterna om hushållens utgifter på det ekonomiska t. ex. översikter över hushållsbudget, turismstatistik och nationella redogörelser. I vissa fall kan det bli nödvändigt att utsträcka de översikter som redan finns eller att samla in uppgifter direkt från ideella organisationer som betjänar hushåll, från myndigheter eller pensionärshem. 1 allmänhet är det frivilligt att medverka i sådana sammanställningar. 4. Vilka ekonomiska effekter förväntas förslaget få? • på sysselsättningen • på investeringar och skapandet av nya företag • påföretagens konkurrenssituation effekter, internationella i den mån HIKP medger Indirekta av konsumentprisinflation, och dessutom den statistiska grunden för bedömningen av inllalionskonvergensen i artikel 109j Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Under fas 3 av EMU kommer HIKP att användas för att ställa samman Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP), som kommer att bli indikatorn pä den kommande europeiska centralbankens monetära politik. lin gemensam och stabil valuta är ett viktigt steg i riktning mot europeisk integration och ekonomiska framsteg med dess betydelse för sysselsättning, investeringar och konkurrens. jämförelser 5. Beaktar förslaget de små och medelstora företagens speciella situation (minskade eller olika krav etc. ) fastställs uppgiftskällorna av de nationella I enlighet med subsidiaritetsprincipen statistikkontoren. De står redan for insamlingen av liknande uppgifter om vägningstal för att v. l^ beräkna de nationella konsumentprisindexen (KPI). De baseras huvudsakligen på dessa i vissa uppgifter. Utkastet till förordning kan dock innebära ny uppgiftsinsamling medlemsstater. Till stor del kan uppgifterna hämtas från redan befintliga källor såsom turismstatistik. Dessutom kan uppgifter om personer som bor i hushåll av institutionell karaktär samlas in via ideella organisationer som betjänar hushållen eller från myndigheterna. I allmänhet är medverkan i sådana översikter frivillig. Samråd: 6. Gör en sammanställning över de organ med vilka samråd har förekommit om utkastet och ge en kort redovisning av deras viktigaste synpunkter Europeiska rådgivande kommittén om statistisk information på det ekonomiska och sociala området (CEIES)2, GD II, Europeiska monetära institutet och medlemsstaternas centralbanker deltar aktivt i mötena med arbetsgruppen3 för harmonisering av KPI och i undergrupperna. De understryker att en enhetlig definition av den HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning är nödvändig för att uppnå jämforbarhet och väsentlig tor att undvika luckor och dubbelräkning i täckningen hos Monetära unionens konsumentprisindex (MU1KP). som måste beräknas fr. o. m. januari 1999. De ställer sig därlor positiva till den föreslagna torordningen. 2 Inrättad genom rådets beslut 91/116/EEG; Kommittén består av representanter för det vetenskapliga, ekonomiska och sociala området och omfattar producenter och användare av statistiska uppgifter. Expertgrupp TILLÄGG RÖRANDE EFTA-LÄNDERNA Förslagets titel: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om geografisk och befolkningsmässig täckning i det harmoniserade konsumentprisindexet Effekter på EFTA-länderna EFTA-länderna har deltagit i de diskussioner som förts i den statistiska programkommittén och arbetsgruppen om harmoniseringen av konsumentprisindex. De är till fullo insatta i utkasten till förordning och deras synpunkter har beaktats då utkastet utarbetades. De planerar att ställa samman harmoniserade konsumentprisindex (H1KP) i enlighet med denna förordning. M Vf ISSN 1024-4506 KOM(98) 323 slutlig DOKUMENT SV 10 09 06 17 Katalognummer : CB-CO-98-331-SV-C ISBN 92-78-36391-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg V M