title: Euroopa Ühenduse, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vaheline Leping Euroopa toetuse kohta globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) arendamiseks

eurovoc_concepts:
Eurocontrol
European Space Agency
agreement (EU)
institutional cooperation
multilateral agreement
satellite navigation

text: 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 21998A0710(01) L 194/16 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 10. 7. 1998 Euroopa Ühenduse, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vaheline Euroopa toetuse kohta globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) arendamiseks LEPING EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”), keda esindab ning EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR (edaspidi “ESA”), loodud 30. mail 1975 Pariisis allakirjutamiseks avatud Euroopa Kos- moseagentuuri konventsiooniga, keda esindab peadirektor Antonio Rodotà, ning EUROOPA LENNULIIKLUSE OHUTUSE ORGANISATSIOON (edaspidi “Eurocontrol”), loodud lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta konventsiooniga, nagu seda on muudetud 12. veebruari 1981. aasta proto- kolliga, ja keda esindab peadirektor Yves Lambert, (edaspidi “lepinguosalised”), PIDADES SILMAS, et satelliitnavigatsioonialased uuringud on arenemas teadusuuringutest töötava rakendussüsteemi raja- miseni ning jõudnud piisavale küpsusastmele, et Euroopa võiks toetada globaalset navigatsioonisatelliitide süsteemi, suu- rendades seeläbi Euroopa tööstuse osalust antud valdkonnas; PIDADES SILMAS Euroopa riikide valitsuste huvi Euroopa toetuse vastu satelliitnavigatsioonile, nagu seda väljendati Euroopa tsiviillennunduskonverentsi kohtumisel 10. juunil 1994; juuni 1994. aasta teadet satelliitnavigat- VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “komisjon”) 14. siooni teenuste kohta, Euroopa Parlamendi 13. novembri 1994. aasta resolutsiooni, Euroopa Liidu Nõukogu 19. detsemb- ri 1994. aasta resolutsiooni Euroopa toetuse kohta globaalsesse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS), Euroopa Liidu Nõukogu 14. märtsi 1995. aasta järeldusi, millega kutsutakse Euroopa Komisjoni toetama globaalse navigatsioonisatellii- tide süsteemi (GNSS) väljaarendamist, võttes kõik vajalikud meetmed AOR-E ja IOR Inmarsat III transponderite rentimi- seks, ning Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsust nr 1692/96/EÜ ühenduse juhiste kohta üleeu- roopalise transpordivõrgu arendamiseks; VÕTTES ARVESSE, et ESA nõukogu kiitis vastavalt Euroopa Kosmoseagentuuri konventsiooni artikli 14 lõikele 1 käes- oleva lepingu heaks 24. juunil 1997; VÕTTES ARVESSE Eurocontroli alalise komisjoni 31. jaanuari 1995. aasta meedet 83/22, mis vastab lennuliikluse ohu- tuse alast koostööd käsitleva konventsiooni (nagu seda on muudetud 12. veebruaril 1981) artiklile 11; TUNNUSTADES vajadust oma tegevust täiendavalt kooskõlastada, et tagada Euroopa osaluse usaldusväärsus ja tõhusus käesolevas valdkonnas, eelkõige Inmarsat III navigatsioonivõimsust kasutava satelliitnavigatsioonisüsteemi arendamise osas, mille kohta lepinguosalised esitasid ettepaneku nimetusega Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS), mille Inmarsati nõukogu kiitis heaks 21. novembril 1994 ning ka 15. novembril 1995, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 134 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Artikkel 1 Eesmärk c) paralleelselt GNSS 1-ga ettevalmistav tegevus GNSS 2 määratlemiseks ja projekteerimiseks. Käesoleva lepingu eesmärk on seada sisse lepinguosaliste vahe- line koostöö, mille eesmärk on anda Euroopa panus globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi arendamisse. Selle ühise jõu- pingutuse eesmärk on kujundada Euroopas tingimused, mille abi saaks pakkuda satelliitnavigatsiooni teenust, mis muudest raadionavigatsiooni- ja positsioneerimisvahenditest sõltumatult rahuldaks kasutusvõimaluste osas tsiviilkasutajate nõudmisi nii suures ulatuses kui võimalik. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid. Globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem (edaspidi “GNSS”) — ülemaailmne satelliidipõhine asukoha, kiiruse ja aja kindlaksmääramise süsteem, mis rahuldab alaliselt kasuta- jate potentsiaalseid tsiviilotstarbelisi nõudmisi. GNSS 1 — GNSSi esialgne rakendus, mis põhineb olemas- olevatel Ameerika Ühendriikide ja Vene sõjaväe satelliitna- vigatsioonisüsteemidel, tsiviilsüsteemidega, ning mille ülesandeks on võimaldada kasutajale kogu süsteemi piisavalt sõltumatut seiret. täiendatuna GNSS 2 — ülemaailmne rahvusvaheliselt kontrollitav ja hallatav tsiviil-navigatsioonisatelliitide süsteem, mis rahul- dab igat liiki kasutajate nõudmisi asukoha, kiiruse ja aja kindlaksmääramisel. Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) — Euroopa täiendus olemasolevatele satelliitnavigatsiooni ja -positsioneerimissüsteemidele, mis kasutab geostatsio- naarseid satelliite tõhustamaks nimetatud süsteemide tööd Euroopa kohal ning funktsioneerib kõikidel geostatsio- naarse leviga kaetud aladel. EGNOS on GNSS 1 Euroopa osa. Artikkel 3 Reguleerimisala Lepinguosaliste vahelise koostöö ulatust reguleerib käesolev lisas. leping ning see on üksikasjalikult sätestatud I Koostöö hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi: ja II Artikkel 4 Lepinguosaliste toetus GNSS 1-le Lepinguosalised võtavad kooskõlas oma vastavate eeskirjade ja menetlustega vajalikke meetmeid ning teevad kõik jõupingutu- sed, et anda II lisas määratletud GNSS 1-le aegsasti järgmist toetust: a) ESA toetab oma telekommunikatsioonisüsteemide süvauu- ringute programmi (ARTES) rakendamise, eelkõige selle 9. tehnilist arendamist ja osa kaudu, mis hõlmab EGNOSi selle töölerakendamist katsetamise ning tehnilise valideeri- mise eesmärgil; b) Eurocontrol esitab tsiviillennunduse kasutajate nõudmised ning valideerib väljatöötatud süsteemi kõnealuseid nõud- misi arvesse võttes. Eurocontrol toetab ka Euroopa püüdeid tagada, et GNSS 1 on toimivuselt tsiviillennunduse jaoks vastuvõetav; c) ühendus toetab, eelkõige oma üleeuroopaliste võrkude ning teadus- ja arendustegevuse meetmete kaudu kõikide kasuta- jate nõudmiste koondamist ning tuleneva süsteemi validee- rimist lähtuvalt kõnealustest nõudmistest, ilma et see pii- raks näiteks õhusõidukite ja lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmetega seotud tehnilise ühtlustamise menetlusi käsitlevate õigusaktide kohaldamist. Ühendus hoolitseb eelkõige ka EGNOSi väljaarendamise eest, võttes kõik vajalikud meetmed, kaasa arvatud geostat- sionaarsete transponderite rentimine. Artikkel 5 Lepinguosaliste vaheline töökorraldus Omavahelise 1. arengu tagamiseks koostöö järjekindla luuakse käesolevaga lepinguosalistest koosnev kolmepoolne ühiskomitee, mille eesmärk on jälgida käesoleva lepingu raken- damist, koostada juhiseid ning kooskõlastada ühiseid seisukohti käesoleva lepingu täitmise osas. Kolmepoolne ühiskomitee tuleb ühe lepinguosalise taotlusel kokku vähemalt kord aastas või vajadusel sagedamini ning võtab vastu oma töökorra. a) GNSS 1 Euroopa osa arendamine ja selle töövõime taga- mine, kasutades olemasolevaid satelliidisüsteeme ning mis tahes vajalikke täiendusi, et rahuldada kasutajate nõudmi- sed; 2. Kolmepoolset ühiskomiteed abistab sekretariaat, andes igapäevast haldusabi ja korraldades taotluse korral tehnilist abi. Lepinguosalised kohustuvad oma vastavate normide ja eeskir- jade alusel kõnealust haldusabi ühiselt toetama. b) kõikide lepinguosaliste tegevuse kooskõlastamine, et saavu- tada GNSS 1 täielik töövõime; Kolmepoolne ühiskomitee 3. sätestatud ülesanded: täidab käesolevas lepingus 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 a) vahetades teavet edusammude kohta käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva tegevuse osas ning vahetades asjakohaseid dokumente ja teavitades lepinguosaliste poolt käesoleva lepingu alusel antud toetuse tulemustest; b) kutsudes kõikide lepinguosaliste esindajad osa võtma koh- tumistest, mis on seotud käesoleva lepingu aluseks olevate meetmetega; EGNOSi katsetamise ja tehnilise valideerimise lõppemise 2. ajaks peab olema kehtestatud uus rahastamise kord. Artikkel 9 Lepingute sõlmimise õigus ja kord c) vahetades teavet ning teostades võimaluse korral kooskõlas- tamist enne suhtlemist väljaspool Euroopat asuvate kol- mandate pooltega, kui selline suhtlemine on seotud käeso- leva lepinguga; Kõik lepingud, mis on käesoleva lepingu rakendamiseks vajali- kud ja mille mõni lepinguosaline sõlmib, sõlmitakse kooskõlas kõnealuse lepinguosalise tavapäraste menetlustega, ilma et see mõjutaks artikli 7 lõike 2 kohaldamist. d) koostades ettepanekuid meetmete kohta, mis on vajalikud tulevase toimiva positsioneerimis- ja navigatsioonisüsteemi osas; e) tehes ettepanekuid sekretariaadipoolse abi korraldamiseks. 4. Kolmepoolne ühiskomitee võib ühehäälse otsusega heaks kiita I ja II lisa tehniliste sätete mis tahes muutmise või ajako- hastamise, mis ei mõjuta käesoleva lepingu reguleerimisala, eel- kõige selle finants- ja tegevussätteid. Artikkel 6 Teabevahetus ja avalikustamine 1. Iga lepinguosaline edastab kooskõlas oma teabevahetus- alaste nõuetega teistele lepinguosalistele tema käsutuses oleva teabe, mis võib olla vajalik käesoleva lepingu rakendamiseks. 2. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei avalda ükski lepinguosaline talle seoses käesoleva lepinguga edastatud teavet muudele isiku- tele kui oma töötajatele või isikutele, kellel on ametlik õigus kõnealust teavet käsitseda (kaasa arvatud organisatsioonide asu- kohaliikmesriigid), seda kommertseesmärkidel. Kõnealune avaldamine on lubatud üksnes käesoleva lepinguga seoses vajalikul määral ning toimub täiesti konfidentsiaalselt. ega kasuta Artikkel 7 Õigused ja vara 1. Iga lepinguosaline haldab või valdab vastavalt oma eeskir- jadele ja menetlustele selle tarkvara ning nende seadmete ja dokumentidega seotud omandi- ja kaubandusõigusi, mida ta on käesoleva lepingu rakendamisel oma tegevuse raames rahasta- nud ja välja arendanud. Lepinguga seoses läbi viidud ühiste arendusprojektide 2. osas võib vaja olla lepinguosaliste vahelist erikorda. Artikkel 8 Rahastamine 1. Iga lepinguosaline peab tagama, et asjakohane rahasta- mine toimub aegsasti ning on kooskõlas tema enda menetlus- tega, et ta saaks täita käesolevast lepingust ja selle lisadest tule- nevad kohustused. Artikkel 10 Vastutus 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu alusel võetud meetmete osas ei esita ükski lepinguosaline ühegi teise lepinguosalise ega tema nimel tegutseva isiku vastu nõudeid seoses oma töötajate vigastuste või surma või teise lepinguosa- lise poolt põhjustatud mis tahes varalise kahjuga, olenemata sellest, kas kõnealune kehavigastus, surm, kahjum või kahju tekkis hooletuse tõttu või muul põhjusel, välja arvatud raske hooletuse või tahtliku üleastumise korral. 2. Kui kolmas isik esitab nõude seoses II lisas sätestatud vas- tavate toetuste teostamisega lepinguosaliste poolt, vastutab iga lepinguosaline üksnes sel määral, kuivõrd nõue on seotud temapoolse toetusega. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et lepinguosaliste II lisas sätestatud toetuste teostamisel on üksnes kolmanda isikuga lepingu sõlminud lepinguosaline vastutav kõnealuse kolmanda isiku nõuete osas, mis tulenevad kõnealusest lepingust. Artikkel 11 Vääramatu jõud Lepinguosalist ei loeta käesolevat lepingut rikkunuks, kui tal ei olnud võimalik anda omapoolset toetust vääramatu jõu tõttu. Artikkel 12 Suhtekorraldus Iga lepinguosaline kohustub teistega eelnevalt kooskõlas- 1. tama oma või ühised suhtekorraldusmeetmed, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega. Kõikide asjakohaste meediameetmete puhul määratletakse 2. ja sätestatakse selgelt ülesanded, mida iga käesoleva lepingu osaline täidab. Käesolevas 3. võtmise üksikasjalik kord võetakse vastu ühiselt. artiklis sätestatud suhtekorraldusmeetmete 136 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Artikkel 13 Muudatused 4. Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega. Kõik vaidluspooled peavad võtma meetmeid, mis on vaja- 5. likud vahekohtunike otsuste täitmiseks. Käesolevat 1. üksmeelsel kirjalikul kokkuleppel. lepingut muudetakse üksnes lepinguosaliste 2. Kui mõnel lepinguosalisel peaks oma asjaomase toetuse, sealhulgas rahalise toetuse andmisel tekkima probleeme, nõus- arutama tuvad lepinguosalised kolmepoolses ühiskomitees kavandatud toetuste saavutamise võimalusi ning muudavad vajaduse piires käesoleva lepingu eesmärke ja sisu. Artikkel 16 Lisad Käesoleva lepingu I ja II lisa moodustavad selle lahutamatu osa. Lisade täiendamise ja muutmise kord on sätestatud artikli 5 lõikes 4. Artikkel 14 Kolmandate isikute osalus Artikkel 17 Jõustumine ja lõpetamine Käesoleva lepingu võib avada osalemiseks kolmandatele isiku- tulenevate tele, kes suudavad toetada käesolevast ülesannete täitmist. Selleks tehakse muudatused artikliga 13 ettenähtud korras. lepingust 1. Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised selle allkirjastavad, ning kehtib kuni I ja II lisas sätestatud meetmete lõpuleviimiseni või ajani, mil käesolev leping asendatakse muu koostöölepinguga. Artikkel 15 Vaidluste lahendamine 1. Lepinguosaliste vahel käesoleva lepingu või selle lisade tõlgendamise või kohaldamise osas tekkida võivad vaidlused antakse lahendamiseks kolmepoolsele ühiskomiteele. 2. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 1 kohaselt, võib iga lepinguosaline teatada teistele vahekohtuniku määra- misest; sel juhul peavad teised lepinguosalised määrama kahe kuu jooksul oma vahekohtuniku. Kolmepoolne ühiskomitee määrab ühehäälse otsusega 3. veel kaks vahekohtunikku. 2. Olenemata lõikest 1 võib iga lepinguosaline siiski lepingu lõpetada pärast EGNOSi tehnilist ja toimivusega seotud validee- rimist, teatades teistele lepinguosalistele oma kavatsusest kuus kuud ette. Kui üks lepinguosaline lõpetab lepingu lõike 2 kohaselt, 3. lepivad lepinguosalised kokku asjakohased meetmed. Artikkel 18 Autentsed tekstid Käesolev leping on alla kirjutatud kolmes eksemplaris hispaa- nia, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 En fe de lo cual, los abajo firmantes, debidamente facultados, han firmado el presente Acuerdo. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Zu Urkund dessen haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten dieses Übereinkommen unterzeichnet. Προς πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες, δεόντως εξουσιοδοτηµένοι, υπέγραψαν την παρούσα συµφωνία. In witness whereof, the undersigned, duly empowered to that effect, have signed this Agreement. En foi de quoi, les soussignés, dûment habilités, ont signé le présent accord. In fede di che, i sottoscritti, debitamente autorizzati, hanno firmato il presente accordo. Ten blijke waarvan de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze overeenkomst hebben ondertekend. Em fé do que, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, assinam o presente acordo. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Hecho en Luxemburgo, el dieciocho de junio de mil novecientos noventa y ocho. Udfærdiget i Luxembourg, den attende juni nitten hundrede og otteoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am achtzehnten Juni neunzehnhundertachtundneunzig. Έγινε στο Λουξεµβουργο, στις δεκαοκτώ Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα οκτώ. Done at Luxembourg on the eighteenth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety- eight. Fait à Luxembourg, le dix-huit juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit. Fatto a Lussemburgo, addì diciotto giugno millenovecentonovantotto. Gedaan te Luxemburg, de achttiende juni negentienhonderd achtennegentig. Feito no Luxemburgo, em dezoito de Junho de mil novecentos e noventa e oito. Tehty Luxemburgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkym- mentäkahdeksan. Som skedde i Luxemburg den artonde juni nittonhundranittioåtta. 138 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινστητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Por la Agencia Espacial Europea For Den Europæiske Rumorganisation Für die Europäische Weltraumorganisation Για την Ευρωπαϊκή Υπηρεσία ∆ιαστήµατος For the European Space Agency Pour l'Agence spatiale européenne Per l'Agenzia spaziale europea Voor het Europees Ruimteagentschap Pela Agência Espacial Europeia Euroopan avaruusjärjestön puolesta För Europeiska rymdorganisationen Por la Organización Europea para la Seguridad de la Navegación Aérea For Den Europæiske Organisation for Luftfartssikkerhed Für die Europäische Organisation zur Sicherung der Luftfahrt Για τον Ευρωπαϊκό Οργανισµό για την Ασφάλεια τηζ Αεροναυτιλίας For the European Organisation for the Safety of Air Navigation Pour l'Organisation européenne pour la sécurité de la navigation aérienne Per l'Organizzazione europea per la sicurezza della navigazione aerea Voor de Europese Organisatie voor de veiligheid van de luchtvaart Pela Organização Europeia para a Segurança da Navegação Aérea Euroopan lentoturvallisuusjärjestön puolesta För Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 1. Sissejuhatus I LISA Lepinguosaliste koostöö ulatus, mis on sätestatud artiklis 3, on üksikasjalikult ette nähtud allpool esitatud meetme- tega. 2. Euroopa toetus GNSS 1-le: artikli 3 punkt a See toetus hõlmab olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide lisasüsteemide arendamist, et rahuldada tsiviilkasutajate nõudmisi (maismaa-, mere- ja õhuveonduse ning veondusega mitteseotud kasutajate nõudmised) Euroopas ja kogu geostatsionaarses levialas. See koosneb järgmistest põhimeetmetest: — kasutajate nõudmiste väljaselgitamine, — Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) väljaarendamine, katsetamine, tehniline ja toimi- vusega seotud valideerimine. EGNOS on olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneeri- missüsteemide laiaulatuslik täiendus, mis põhineb geostatsionaarsete satelliitide kasutamisel, võimaldades kasu- tajatele täiendavat satelliitide ülekandevõimsust, töökindlust ning kasutuspiirkonna eristusandmeid (WAD-and- meid), — lisatäiendused (nt kohttäiendused, vastuvõtjast sõltumatu töökindluse järelevalve jne), — kasutajaseadmete väljatöötamine, katsetamine ja valideerimine, — GNSS 1 Euroopa osade sertifitseerimine. Euroopa toetust GNSS 1-le kirjeldatakse üksikasjalikumalt II lisas. 3. GNSS 1 täieliku toimivuse saavutamine: artikli 3 punkt b Lepinguosalised kohustuvad välja töötama mehhanismid võimalike täiendavate toetuste kaasamiseks, et saavutada GNSS 1 täielik toimivus, milleks on eelkõige vaja täiendavat kosmosevõimsust. 4. GNSS 2 ettevalmistustööd: artikli 3 punkt c Lepinguosalised teevad ühistööd GNSS 2 määratlemise ja projekteerimise ettevalmistustööde osas, sealhulgas ajava- hemikus 1997–2000 orbiidil läbiviidava demonstratsiooni ettevalmistamisega seotud uuringute vallas. Uuritakse ettepandud süsteemikonfiguratsioone, et seejärel määratleda ning algatada hädavajalikud uuringud ja tehnoloogia- arendus ning viia läbi väljavalitud GNSS 2 põhimõtete eelkatsetused. GNSS 2 ettevalmistustöö hõlmab järgmist: — satelliidisüsteemi määratlemine (kasutajate täiendavate nõudmiste kindlakstegemine, nõudmised seoses signaa- lide väljatöötamisega, näidissüsteemirakenduste määratlemine), — süsteemi määratlemine (süsteemi kasutusvaldkonnad, näidissüsteemi projekteerimine, näidisprogrammi määrat- lemine), — arenduseelsed meetmed GNSS 2 tehnoloogia ettevalmistamiseks, — katseline navigatsioonikoormuse väljatöötamine ning süsteemi toimivuse simulatsioonkatsed ja lennudemonst- ratsioonid orbiidil, — GNSS 2 tehniline projekt (täieliku navigatsioonisatelliitide süsteemi projekt, kaasa arvatud logistika ja toimivu- sega seotu). 140 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd 1. Sissejuhatus II LISA Käesolevas lisas on sätestatud artiklis 4 nimetatud lepinguosaliste toetuse jagunemine. Toetused on seotud EGNOSi projekteerimise, väljaarendamise ja rakendamisega kuni esimese rakendusetapi lõpuni, mis hõlmab vähemalt kahe geostatsionaarse navigatsioonitransponderi kasutamist. EGNOSi kirjeldus on esitatud allpool. EGNOS on olemasolevate satelliidipõhiste raadionavigatsiooni- ja positsioneerimissüsteemide täiendus, milles kasu- tatakse geostatsionaarseid satelliite, mis parandavad kõnealuste süsteemide toimivust Euroopas ning kogu geostatsio- naarses levialas üldiselt. Kasutades geostatsionaarsetel satelliitidel asuvaid navigatsioonitranspondereid ning töödeldes maapealsete seirejaa- made võrgustikust saadavaid andmeid, võimaldab EGNOS täiendavat satelliitide ülekandevõimsust, teenuse töökind- lust ning WAD-veaparandusandmeid. WAD-teenuse eesmärk on parandada olemasolevate satelliidipõhiste raadiona- vigatsioonisüsteemide täpsust eelkõige Euroopas. EGNOS suurendab satelliitnavigatsiooniteenuse üldist kättesaada- vust. EGNOSi infrastruktuuri osadeks on: — satelliitide juhtimiskeskused (MCC), — navigatsioonitransponderid geostatsionaarsetel satelliitidel, — maismaa-navigatsioonijaamad (NLES) sidepidamiseks navigatsioonitransponderitega, — ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS), — täiustatud RIMS-jaamad navigatsioonitransponderitega varustatud geostatsionaarsete satelliitide täpse orbiidi määratlemiseks, — vahejaamade võrgustik, mille ülesanne on kontrollida EGNOSi arvutatud WAD-veaparanduste õigsust. Vahejaa- madena kasutatakse lihtsustatud RIMS-jaamu. 2. ESA toetus ESA toetab oma programmi ARTES rakendamise, eelkõige selle 9. osa kaudu. Eelkõige täidab ESA järgmisi ülesandeid: — EGNOSi projekti juhtimine, — satelliidilendude analüüs ja süsteemi määratlemine, — eelkatsetused, — katsetamine ja simulatsioon, — ülekandesüsteemi väljatöötamine, — töökindlussüsteemi väljatöötamine, — WAD-süsteemi väljatöötamine, — EGNOSi katsetamine ja tehniline valideerimine, sealhulgas maismaaside ning satelliitide juhtimiskeskuste tege- vuskulude katmine katsetus- ja valideerimisperioodil. 3. Eurocontroli toetus Eurocontrol kohustub oma satelliitnavigatsioonirakenduste alase tegevuse raames ning tihedas koostöös Rahvusva- helise Tsiviillennundusorganisatsiooniga (ICAO) täitma järgmisi ülesandeid: — tsiviillennunduse valdkonna kasutajate nõudmiste esitamine, — toimivuse katsetamine ja valideerimine GNSS 1 tsiviillennundusvaldkonna kasutajate jaoks. See hõlmab staatilisi maismaamõõtmisi, eriotstarbelisi katselende ja andmesalvestuskampaaniaid kommertslennukitel, — toetus Euroopa püüetele tagada, et GNSS on toimivuselt tsiviillennunduse jaoks vastuvõetav. Kõnealuse töö teostamisel tehakse tsiviillennundusringkondades võimalikult palju koostööd, milles osalevad Ühinenud Lennu- ametid (JAA). 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 4. Ühenduse toetus Ühendus kohustub vastavalt oma asjaomastele sätetele üleeuroopalise võrgu ning teadus- ja arendustegevuse raam- programmide raames toetama järgmiste ülesannete täitmist: — kasutajate GNSS 1-ga seotud nõudmiste koondamine, — GNSS 1 kasutajaseadmete projekteerimine, väljaarendamine ja standardiseerimisprotsessi toetamine kõikide kasutusvaldkondade osas (merendus, tsiviillennundus, maismaaveondus), — tarbesõidukitesse integreerimise võimaluste analüüs, millega valmistatakse ette valideerimiskatseteks, — vähemalt kahe satelliitühenduse tagamine EGNOSi rakendamiseks (eelkõige AOR-E ja IOR Inmarsat III trans- ponderite ning asjaomastes maismaa-navigatsioonijaamades vajalike rajatiste rentimine), — kasutajate nõudmiste ning kasutajaseadmete prototüüpide valideerimiseks vajalik katsetamine töötingimustes


title: Sporazum med Evropsko skupnostjo, Evropsko vesoljsko agencijo in Evropsko organizacijo za varnost zračne plovbe o evropskem prispevku k razvoju sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS)

formats: html pdf print

text: 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 133 21998A0710(01) L 194/16 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 10. 7. 1998 med Evropsko skupnostjo, Evropsko vesoljsko agencijo in Evropsko organizacijo za varnost zračne plovbe o evropskem prispevku k razvoju sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS) SPORAZUM EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, ki jo zastopa in EVROPSKA VESOLJSKA AGENCIJA, ustanovljena s Konvencijo o Evropski vesoljski agenciji, ki je bila odprta za podpis v Parizu 30. maja 1975 (v nadaljnjem besedilu „ESA“), ki jo zastopa Antonio Rodotà, generalni direktor, ter EVROPSKA ORGANIZACIJA ZA VARNOST ZRAČNE PLOVBE, ustanovljena s Konvencijo o sodelovanju za varnost zračne plovbe z dne 13. decembra 1960, kakor je bila spremenjena s Protokolom z dne 12. februarja 1981 (v nadalj- njem besedilu „Eurocontrol“), ki jo zastopa Yves Lambert, generalni direktor, (v nadaljnjem besedilu skupaj „pogodbenice“), So SE OB UPOŠTEVANJU, da študije satelitske navigacije izhajajo iz raziskav za opredelitev operativnega uporabniškega sistema in da so dosegle zadostno stopnjo zrelosti za evropski prispevek k razvoju sistema za globalno satelitsko naviga- cijo, s čimer se poveča vključevanje evropske industrije na to področje; OB UPOŠTEVANJU zanimanja, ki so ga pokazale evropske vlade v evropskem prispevku k satelitski navigaciji, kakor je bilo izraženo na srečanju Evropske konference civilnega letalstva 10. junija 1994; OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) o storitvah satelitske navi- gacije z dne 14. junija 1994, Resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 1994, Resolucije Sveta Evropske unije z dne 19. decembra 1994 o evropskem prispevku k razvoju sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS), skle- pov Sveta Evropske unije z dne 14. marca 1995, ki pozivajo Evropsko komisijo, da prispeva k izvajanju sistema za glo- balno satelitsko navigacijo (GNSS 1) s sprejetjem vseh potrebnih ukrepov za leasing radarskih odzivnikov AOR-E in IOR Inmarsat III, ter Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 1692/96/ES z dne 23. julija 1996 o smernicah Sku- pnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja; OB UPOŠTEVANJU odobritve tega sporazuma s strani Sveta ESA dne 24. junija 1997 po členu 14(1) Konvencije Evrop- ske vesoljske agencije; OB UPOŠTEVANJU Ukrepa 83/22, ki ga je sprejela Eurocontrolova stalna komisija 31. januarja 1995 po členu 11 Kon- vencije o sodelovanju za varnost zračne plovbe, kakor je bila spremenjena 12. februarja 1981; OB PRIZNAVANJU potrebe po nadaljnjem usklajevanju svojih dejavnosti, da bi zagotovile verodostojnost in učinkovitost evropskega vključevanja na tem področju, zlasti kar zadeva razvoj sistema za satelitsko navigacijo z uporabo koristnih navigacijskih tovorov Inmarsat III, za katere so pogodbenice predložile predlog z naslovom Skupna evropska geostacio- narna navigacijska storitev (European Geostationary Navigation Overlay Service — EGNOS), ki ga je Svet Inmarsata sprejel 21. novembra 1994 in tudi 15. novembra 1995, DOGOVORILE NASLEDNJE: 134 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 Člen 1 Namen (c) vzporedno s GNSS 1 pripravljalno delo za opredelitev in zasnovo GNSS 2. Namen tega sporazuma je vzpostaviti sodelovanje med pogod- benicami, da se zagotovi evropski prispevek k razvoju sistema za globalno satelitsko navigacijo. Z navedenim usklajenim pri- zadevanjem bo Evropa v položaju, v katerem bo lahko zagoto- vila storitev satelitske navigacije, ki lahko, če je to izvedljivo, izpolni zahteve civilnih uporabnikov glede operativne uporabe, neodvisno od drugih načinov radijske navigacije in položaja. Člen 2 Opredelitev pojmov V tem sporazumu: Člen 4 Prispevki pogodbenic h GNSS 1 Pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu s svojimi zadevnimi pravili in postopki ter si po svojih najboljših močeh prizadevajo, da na naslednji način pravočasno prispevajo h GNSS 1, kakor je določeno v Prilogi II: (a) ESA prispeva z izvajanjem svojega Programa naprednih raziskav v telekomunikacijskih sistemih (ARTES), zlasti ele- menta 9, ki vključuje tehnološki razvoj EGNOS-a ter nje- govo delovanje za preizkušanje in tehnično validacijo; „Sistem za globalno satelitsko navigacijo“, v nadaljnjem svetovni besedilu imenovan „GNSS“, pomeni satelitski in časa, ki stalno sistem za določanje položaja, hitrosti izpolnjuje morebitne zahteve uporabnikov za civilno upo- rabo. (b) Eurocontrol posreduje zahteve uporabnikov civilnega letal- stva ter validira nastali sistem z vidika teh zahtev. Eurocon- trol podpira tudi evropska prizadevanja, da bi zagotovil operativno sprejemljivost GNSS 1 za civilno letalstvo; „GNSS 1“ pomeni začetno izvajanje GNSS na podlagi obstoječih vojaških sistemov Združenih držav Amerike in Rusije, izboljšanih s civilnimi sistemi, oblikovanimi za to, da uporabniku omogočijo dovolj neodvisno spremljanje celotnega sistema. navigacijskih satelitskih „GNSS 2“ pomeni civilni satelitski navigacijski sistem, razš- irjen po vsem svetu, ki ga je treba mednarodno nadzoro- vati in upravljati in ki izpolnjuje zahteve vseh vrst uporab- nikov za določanje položaja, hitrosti in časa. „Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev — European Geostationary Navigation Overlay Service (EGNOS)“ pomeni evropsko povečanje obstoječih satelit- skih navigacijskih sistemov in sistemov za določanje položaja z uporabo geostacionarnih satelitov c ciljem pove- čati zmogljivost ter zagotoviti teh sistemov po Evropi zmogljivost v vseh geostacionarnih difuzijskih območjih. EGNOS je evropski sestavni del GNSS 1. Člen 3 Področje uporabe Ta sporazum ureja sodelovanje med pogodbenicami, ki je pod- robneje opisano v prilogah I in II. Vključuje naslednje dejav- nosti: (a) razvijanje in validacijo operativne sposobnosti evropskega prispevka h GNSS 1 z uporabo obstoječih satelitskih siste- mov in vsakim ustreznim povečanjem, da se izpolnijo zahteve uporabnikov; (c) Skupnost prispeva h konsolidaciji zahtev vseh uporabnikov in k validaciji nastalega sistema z vidika takih zahtev, zlasti v okviru svojih ukrepov na področju vseevropskih omrežij ter razvoja in raziskav, brez poseganja v zakonodajo o postopkih tehničnega usklajevanja, kot so postopki v zvezi z opremo zrakoplovov in opremo za vodenje zračnega prometa. Skupnost prav tako skrbi zlasti za vzpostavitev EGNOS-a s sprejetjem vseh potrebnih ukrepov, vključno z leasingom geostacionarnih radarskih odzivnikov. Člen 5 Dogovori o medsebojnem sodelovanju med pogodbenicami 1. Za zagotovitev postopnega razvoja sodelovanja se usta- novi Skupni tristranski odbor, ki ga sestavljajo pogodbenice ter katerega cilj je spremljanje izvajanja tega sporazuma, oblikova- nje smernic in usklajevanje skupnih pristopov k uresničevanju tega sporazuma. Skupni tristranski odbor se na zahtevo ene od pogodbenic sestaja vsaj enkrat letno ali po potrebi pogosteje in sprejme svoj poslovnik. 2. Skupnemu tristranskemu odboru pomaga Sekretariat, ki zagotovi tekočo administrativno pomoč in na zahtevo organi- zira tehnično podporo. Pogodbenice se zavežejo, da bodo v skladu s svojimi zadevnimi pravili in postopki skupaj prispe- vale k takšni administrativni pomoči. (b) usklajevanje ukrepov vsake pogodbenice za doseganje polne operativne zmogljivosti GNSS 1; Skupni tristranski odbor opravi naloge, določene v tem 3. sporazumu: 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 135 (a) z izmenjavo informacij o napredku, doseženem pri dejav- nostih, povezanih s področjem uporabe tega sporazuma, ter izmenjavo zadevne dokumentacije in rezultatov, ki izha- jajo iz prispevkov pogodbenic po tem sporazumu; (b) s pozivanjem predstavnikov vsake od pogodbenic, da se udeležijo srečanj v zvezi s temi dejavnostmi, ki so predmet tega sporazuma; Po končanem preskušanju EGNOS-a in tehnični validaciji 2. je treba sprejeti nove finančne dogovore. Člen 9 Organ in postopki za sklenitev pogodbe (c) z izmenjavo informacij in usklajevanjem, če je to mogoče, pred vzpostavitvijo stikov z neevropskimi tretjimi stran- kami, kadar so ti stiki pomembni za ta sporazum; Vse pogodbe, ki se zahtevajo za izvajanje tega sporazuma in jih sklene ena pogodbenica, se sklepajo po običajnih postopkih navedene pogodbenice, brez poseganja v člen 7(2). (d) z oblikovanjem predlogov za dogovore, potrebne za bodočo operativno službo za določanje položaja in naviga- cijo; (e) s predložitvijo predlogov za organizacijo podpore Sekreta- riata. 4. Vsaka sprememba ali ažuriranje tehnične vsebine Prilog I in II, ki ne vpliva na področje uporabe tega sporazuma, zlasti na njegove finančne in operativne določbe, lahko odobri Skupni tristranski odbor s soglasjem. Člen 6 Izmenjava in razkrivanje informacij 1. Vsaka pogodbenica izmenja z ostalimi pogodbenicami vse informacije, ki jih ima na voljo in ki so morda potrebne za izvajanje tega sporazuma, v skladu z lastnimi pravili za izme- njavo informacij. 2. Če ni drugače določeno, ne sme nobena pogodbenica razkriti nobenih informacij, ki so bile izmenjane v zvezi s tem jih ta oseba sporazumom, katerikoli osebi, razen tistim, ki zaposluje, ali ki so uradno pooblaščene za obdelavo takih informacij (vključno z državami članicami vsake organizacije), ali jih uporabljati v komercialne namene. Takšno razkritje lahko sega le tako daleč, kakor je morda potrebno za namen tega sporazuma, in mora biti strogo zaupno. Člen 7 Pravice in lastninske pravice 1. Vsaka pogodbenica v skladu z lastnimi pravili in postopki uresničuje ali obdrži lastninsko pravico in pravico do gospo- darskega izkoriščanja programske opreme, opreme in doku- mentacije, ki jo je financirala in razvijala v okviru lastnih dejav- nosti pri izvajanju tega sporazuma. Za skupni razvoj, izveden za namene tega sporazuma, se 2. lahko zahtevajo posebni dogovori med pogodbenicami. Člen 8 Finančni dogovori Vsaka pogodbenica zagotovi, da so ustrezni 1. finančni dogovori sklenjeni pravočasno in v skladu z njenimi lastnimi postopki, da bi izpolnila svoje obveznosti po tem sporazumu in prilogah. Člen 10 Odgovornost Pogodbenice tega sporazuma soglašajo, da v zvezi z 1. dejavnostmi, opravljenimi po tem sporazumu, nobena od njih ne bo vložila proti katerikoli drugi pogodbenici odškodnin- skega zahtevka, zaradi poškodbe ali smrti njenih zaposlenih ali katere kole osebe, ki deluje v njenem imenu, ali zaradi kakršne koli škode na njenem premoženju ali izgube premoženja, ki jo povzroči katera od pogodbenic, če taka poškodba, smrt, škoda ali izguba nastane iz malomarnosti ali kako drugače, razen v primeru velike malomarnosti ali naklepnega ravnanja. Pri odškodninskem zahtevku tretje osebe, ki 2. izhaja iz izvajanja zadevnih prispevkov pogodbenic, kakor določeni v Prilogi II, je vsaka pogodbenica odgovorna samo, če se odškod- ninski zahtevek nanaša na prispevek navedene pogodbenice. Pogodbenice tega sporazuma soglašajo, da je samo 3. pogodbenica, ki je sklenila pogodbo tretjo osebo v zvezi z izvrševanjem prispevkov pogodbenic, kakor so določeni v Pri- logi II, odgovorna za vse odškodninske zahtevke tretje osebe, ki izhajajo iz zadevne pogodbe. Člen 11 Višja sila Šteje se, da nobena pogodbenica ne krši tega sporazuma, če ne more izpolniti svojega prispevka po tem sporazumu zaradi višje sile. Člen 12 Odnosi z javnostmi Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z ostalimi pogodbe- 1. nicami vnaprej usklajevala lastne ali skupne ukrepe odnosov z javnostmi, ki se nanašajo na področja iz tega sporazuma. V vseh ustreznih dejavnostih sredstev javnega obveščanja in navede vloga vsake pogodbenice v tem 2. se jasno opredeli sporazumu. Podrobne določbe za izvajanje dejavnosti v zvezi z 3. odnosi z javnostmi iz tega člena je treba sprejeti soglasno. 136 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 Člen 13 Spremembe 4. Razsodniki odločajo z večino glasov. Vsaka stranka v sporu sprejme potrebne ukrepe za izvaja- 5. nje odločitev razsodnikov. Ta sporazum se spremeni le s pisnim soglasjem pogodbe- 1. nic. 2. Če bi katera od pogodbenic naletela na težave pri izpol- njevanju svojega prispevka, vključno s finančnim prispevkom, pogodbenice soglašajo, da bodo v okviru Skupnega tristran- skega odbora preučile načine za doseganje načrtovanih prispev- kov ter v potrebnem obsegu revidirale cilje in vsebino tega sporazuma. Člen 14 Udeležba tretjih strank Ta sporazum je lahko odprt za udeležbo drugih strank, ki lahko prispevajo k izpolnjevanju nalog po tem sporazumu. V ta namen je treba sprejeti spremembe po postopku iz člena 13. Člen 15 Reševanje sporov 1. Vsi spori, ki lahko nastanejo med pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma ali njegovih prilog, se predložijo za neposredna pogajanja v okviru Skupnega tristran- skega odbora. Če spora ni mogoče rešiti po odstavku 1, lahko vsaka 2. pogodbenica obvesti ostale pogodbenice o imenovanju razsod- nika; ostale pogodbenice nato v dveh mesecih imenujejo svo- jega lastnega razsodnika. Skupni tristranski odbor s soglasjem imenuje dva dodatna 3. razsodnika. Člen 16 Priloge Ta sporazum vsebuje prilogi I in II, ki sta sestavna dela Spora- zuma. Člen 5(4) vsebuje postopek za ažuriranje in spreminjanje prilog. Člen 17 Začetek veljavnosti in odpoved 1. Ta sporazum začne veljati na dan, ko ga pogodbenice podpišejo, in ostane v veljavi do zaključka dejavnosti, določe- nih v Prilogah I in II, ali dokler ga ne zamenja drug sporazum o sodelovanju. 2. Ne glede na odstavek 1 lahko vsaka pogodbenica odpove Sporazum po končani tehnični in operativni validaciji EGNOS- a, tako da o svoji nameri uradno obvesti ostale pogodbenice šest mesecev vnaprej. 3. Če ena od pogodbenic sporazum odpove po odstavku 2, se pogodbenice dogovorijo o vseh potrebnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Člen 18 Verodostojna besedila Ta sporazum je podpisan v treh izvirnikih v danskem, nizo- zemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 137 En fe de lo cual, los abajo firmantes, debidamente facultados, han firmado el presente Acuerdo. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Zu Urkund dessen haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten dieses Übereinkommen unterzeichnet. Προς πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες, δεόντως εξουσιοδοτηµένοι, υπέγραψαν την παρούσα συµφωνία. In witness whereof, the undersigned, duly empowered to that effect, have signed this Agreement. En foi de quoi, les soussignés, dûment habilités, ont signé le présent accord. In fede di che, i sottoscritti, debitamente autorizzati, hanno firmato il presente accordo. Ten blijke waarvan de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze overeenkomst hebben ondertekend. Em fé do que, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, assinam o presente acordo. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Hecho en Luxemburgo, el dieciocho de junio de mil novecientos noventa y ocho. Udfærdiget i Luksemburg, den attende juni nitten hundrede og otteoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am achtzehnten Juni neunzehnhundertachtundneunzig. Έγινε στο Λουξεµβουργο, στις δεκαοκτώ Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα οκτώ. Done at Luxembourg on the eighteenth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety- eight. Fait à Luksemburg, le dix-huit juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit. Fatto a Lussemburgo, addì diciotto giugno millenovecentonovantotto. Gedaan te Luxemburg, de achttiende juni negentienhonderd achtennegentig. Feito no Luxemburgo, em dezoito de Junho de mil novecentos e noventa e oito. Tehty Luxemburgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkym- mentäkahdeksan. Som skedde i Luxemburg den artonde juni nittonhundranittioåtta. 138 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Υπηρεσία ∆ιαστήµατος For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen Por la Agencia Espacial Europea For Den Europæiske Rumorganisation Für die Europäische Weltraumorganisation Για την Ευρωπαϊκή Υπηρεσία ∆ιαστήµατος For the European Space Agency Pour l'Agence spatiale européenne Per l'Agenzia spaziale europea Voor het Europees Ruimteagentschap Pela Agência Espacial Europeia Euroopan avaruusjärjestön puolesta För Europeiska rymdorganisationen Por la Organización Europea para la Seguridad de la Navegación Aérea For Den Europæiske Organisation for Luftfartssikkerhed Für die Europäische Organisation zur Sicherung der Luftfahrt Για τον Ευρωπαϊκό Οργανισµό για την Ασφάλεια τηζ Αεροναυτιλίας For the European Organisation for the Safety of Air Navigation Pour l'Organisation européenne pour la sécurité de la navigation aérienne Per l'Organizzazione europea per la sicurezza della navigazione aerea Voor de Europese Organisatie voor de veiligheid van de luchtvaart Pela Organização Europeia para a Segurança da Navegação Aérea Euroopan lentoturvallisuusjärjestön puolesta För Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 139 1. Uvod PRILOGA I Obseg sodelovanja med pogodbenicami, kakor je določeno v členu 3 tega sporazuma, je podrobno opisan v spod- njih dejavnostih. 2. Evropski prispevek k GNSS 1: člen 3(a) Ta prispevek vključuje razvoj sistemov za povečanje obstoječih satelitskih radionavigacijskih sistemov in sistemov za določanje položaja, da bi izpolnili zahteve civilnih uporabnikov (na kopnem, morju, v zraku in druge zahteve uporabnikov, ki niso povezane s prometom) nad Evropo in vsemi geostacionarnimi difuzijskimi območji. Sestoji iz naslednjih glavnih dejavnosti: — opredelitev uporabnikovih zahtev, — razvoj, preskušanje, tehnična in operativna validacija Skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve — European Geostationary Navigation Overlay Service (EGNOS), ki pomeni povečanje obstoječih satelitskih radio- navigacijskih sistemov in sistemov za določanje položaja na širšem območju, ki se opirajo na uporabo geosta- cionarnih satelitov in zagotavljajo uporabnikom dodatno sposobnost satelitskega določanja razdalje, celovite in diferencialne informacije na širšem območju, — dodatna povečanja (npr. povečanje lokalnega področja, celovito spremljanje avtonomnosti sprejemnika, itd. ), — razvoj, preskušanje in validacija uporabnikove opreme, — certificiranje elementov evropskega GNSS 1. Podrobnejši opis evropskega prispevka h GNSS 1 je vsebovan v Prilogi II. 3. Prehod k polni operativni zmogljivosti GNSS 1: člen 3(b) Pogodbenice se zavežejo, da bodo opredelile mehanizme za vključitev morebitnih nadaljnjih prispevkov, da bi dose- gle popolno operativno zmogljivost GNSS 1, ki bo zahtevala zlasti dodatno zmogljivost vesoljskega prostora. 4. Pripravljalno delo za GNSS 2: člen 3(c) Pogodbenice se bodo med seboj povezale pri pripravljalnem delu za opredelitev in oblikovanje GNSS 2, vključno s študijami za pripravo predstavitve v orbiti, ki jo bodo izvajale v obdobju 1997-2000. Preučiti je treba potencialne konfiguracije sistema, da bi pozneje lahko opredelili in začeli izvajati kritične raziskave in tehnološki razvoj ter opravili začetne preskuse izbranih konceptov GNSS 2. Pripravljalno delo za GNSS 2 vključuje: — opredelitev misije (določitev dodatnih zahtev uporabnikov, zahteve glede zasnove signalov, opredelitev uporabe demonstracijskega sistema), — opredelitev sistema (možnosti sistema, zasnova demonstracijskega sistema, opredelitev demonstracijskega pro- grama), — predrazvojne dejavnosti pri pripravi tehnologije GNSS 2, — razvijanje poskusnega koristnega navigacijskega tovora in izvedba simulacijskih preskusov sistema ter prikazi poletov v orbiti, — strukturna zasnova GNSS 2 (zasnova celotnega sistema za satelitsko navigacijo, vključno z njegovimi logistič- nimi in operativnimi vidiki). 140 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 1. Uvod PRILOGA II Ta priloga določa razčlenitev prispevkov pogodbenic, navedenih v členu 4. Prispevki so povezani z zasnovo, razvo- jem in izvajanjem EGNOS-a vse do konca prve izvedbene faze, ki vključuje uporabo najmanj dveh geostacionarnih navigacijskih radarskih odzivnikov. EGNOS je opisan v nadaljevanju. Sistem EGNOS pomeni povečanje obstoječega satelitskega radionavigacijskega sistema in sistema za določanje položaja s pomočjo geostacionarnih satelitov, ki bodo povečali zmogljivost teh sistemov po vsej Evropi ter bolj splošno po vsem(-h) geostacionarnem(-ih) difuzijskem(-ih) območju(-ih). Z uporabo navigacijskih radarskih odzivnikov na geostacionarnih satelitih in obdelavo podatkov iz mreže zemelj- skih opazovalnih postaj bo EGNOS zagotovil dodatno sposobnost določanja razdalje s pomočjo satelitov, celovitost storitev in diferencialne korekcijske podatke na širšem območju (WAD). Cilj storitve WAD je izboljšati točnost obstoječih satelitskih radionavigacijskih sistemov, zlasti nad Evropo. Sistem EGNOS bo izboljšal razpoložljivost celotne satelitske navigacijske storitve. Infrastruktura EGNOS bo sestavljena iz: — centrov za nadzor misij (MCC), — navigacijskih radarskih odzivnikov na geostacionarnih satelitih, — navigacijskih kopenskih zemeljskih postaj (NLES) za dostop do navigacijskih radarskih odzivnikov, — postaj za določanje razdalje in nadzorovanje celovitosti (RIMS), — izboljšanih RIMS-ov za natančno določanje geostacionarnih satelitov v orbiti, na katerih so navigacijski radarski odzivniki, — mreže referenčnih postaj za preverjanje neoporečnosti popravkov WAD, ki jih izračunava EGNOS. Kot refe- renčne postaje se bodo uporabljali poenostavljeni RIMS. 2. Prispevek ESA Prispevek ESA je v izvajanju programa ARTES, zlasti elementa 9 programa. ESA opravlja zlasti naslednje dejavnosti: — vodenje projekta EGNOS, — analizo misij in opredelitev sistema, — začetne preskuse, — preskus in simulacijo, — razvijanje sistema za določanja razdalje, — razvijanje sistema celovitosti, — razvijanje sistema WAD, — preskušanje in tehnično validacijo EGNOS, vključno z ukrepi za zemeljske komunikacije in tekoče stroške MCC v času preskušanja in validacije. 3. Eurocontrolov prispevek Eurocontrol v okviru svojih dejavnosti uporabe satelitske navigacije in v tesnem sodelovanju z Mednarodno organi- zacijo civilnega letalstva (ICAO), prevzame naslednje: — posredovanje zahtev uporabnikov v civilnem letalstvu, — preskušanje delovanja in validacijo GNSS 1 za uporabnike v civilnem letalstvu. To bo vključevalo statične meri- tve na tleh, namenske poskusne lete in organizirano zapisovanje podatkov o komercialnih potniških letalih, — podporo evropskim dejavnostim, da bi zagotovili, da je GNSS operativno sprejemljiv za civilno letalstvo. To delo se opravi z najširšim možnim sodelovanjem v okolju civilnega letalstva, vključno s Skupnimi letalskimi organi (JAA). 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 141 4. Prispevek Skupnosti Skupnost se zaveže, da bo v skladu z ustreznimi postopki na področju vseevropskega omrežja ter okvirnih progra- mov za razvoj in raziskave prispevala k naslednjim nalogam: — konsolidaciji zahtev uporabnikov v zvezi z GNSS 1, — zasnovi, razvoju in podpori prizadevanjem za standardizacijo uporabnikove opreme za GNSS 1 za vse vrste uporabe (pomorski promet, civilno letalstvo, kopenski promet), — analizi vidikov povezovanja v uporabnikovih vozilih pri pripravah validacijskih preskusov, — zagotavljanju najmanj dveh satelitskih povezav za izvajanje EGNOS (zlasti leasing radarskih odzivnikov AOR-E in IOR Inmarsat III in potrebnih naprav v zadevnih NLES-ih), — izvajanju preskusov v operativnih pogojih za validacijo uporabnikovih zahtev in prototipov uporabnikove opreme


title: Beslutning om situationen i Mellemøsten

eurovoc_concepts:
Israel
Middle East
Palestine question
peacekeeping
settlement of disputes

formats: html print


title: 98/508/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä kesäkuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, todistusten ja merkintöjen vastavuoroisesta tunnustamisesta

eurovoc_concepts:
Australia
Community certification
EC conformity marking
agreement (EU)
mutual recognition principle
quality label

text: 17. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 18 päivänä kesäkuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, todistusten ja merkintöjen vastavuoroisesta tunnustamisesta (98/508/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäi- sen alakohdan sekä 228 artiklan 4 kohdan kanssa, kaisuuden arvioinnin, todistusten ja merkintöjen vasta- vuoroisesta tunnustamisesta liitteineen ja yhteisine julis- tuksineen. Sopimusteksti, liitteet ja yhteiset julistukset ovat tämän päätöksen liitteenä. ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön ja Australian välinen sopimus vaati- mustenmukaisuuden arvioinnin, todistusten ja merkintö- jen vastavuoroisesta tunnustamisesta on neuvoteltu ja parafoitu 19 päivänä heinäkuuta 1996 ja olisi hyväksyt- tävä, tietyt täytäntöönpanoon liittyvät tehtävät sekä erityisesti valtuudet tehdä tiettyjä tarkistuksia sopimuksen alakoh- taisiin liitteisiin on annettu sopimuksen mukaisesti perus- tetun sekakomitean tehtäväksi, ja olisi luotava asianmukaiset sisäiset käytännöt sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja komissiolle olisi annettava valtuudet tehdä sopimukseen tiettyjä tek- nisiä muutoksia ja tiettyjä päätöksiä sen täytäntöönpane- miseksi, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henki- löt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti ja välittämään edelleen yhteisön puolesta sopi- muksen 14 artiklassa tarkoitetun nootin (1). 3 artikla 1. Komissio edustaa yhteisöä sopimuksen 12 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa neuvoston nimeämän erityis- komitean avustamana. Komissio toteuttaa sopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 4 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetut nimeämiset, ilmoittamiset, tieto- jen vaihdon ja tarkistuspyynnöt kuultuaan tätä erityisko- miteaa. 2. Yhteisön kannan sekakomiteassa tehtäviin päätök- siin alakohtaisten liitteiden I ja IV jaksoja (sopimuksen Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Australian välinen sopimus vaatimustenmu- (1) Sopimuksen voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan yhteisö- jen virallisessa lehdessä. L 229/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 8. 98 12 artiklan 4 kohdan a ja b alakohta ja 6 kohta) koskeviin muutoksiin ja sopimuksen 8 artiklan ja 12 ar- tiklan 6 kohdan d alakohdan mukaiseen vaatimustenmu- kaisuuden varmentamiseen määrittää komissio kuultuaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sekakomiteaa. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 1998. 3. Kaikissa muissa tapauksissa neuvosto päättää yhtei- sön kannasta sekakomiteassa määräenemmistöllä komis- sion ehdotuksesta. Neuvoston puolesta G. STRANG Puheenjohtaja


title: Entschließung zur Sicherheit des Transports atomarer Brenn- und Abfallstoffe

eurovoc_concepts:
music
nuclear fuel
transport of dangerous goods


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1946/98 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Zentren für europäische Sprachen

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
education
language teaching
minority language
operational programme
private education
vocational training

text: C 31/84 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 5. 2. 1999 (1999/C 31/111) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1807/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Betrieb der Zentren f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Studien in Griechenland (11. Juni 1998) Nach dem nationalen Programm f(cid:252)r den Fremdsprachenunterricht, das aus dem Teilprogramm 1 f(cid:252)r Allgemeine und technische Ausbildung im Rahmen des Programms betreffend die Ausbildung und berufliche Erstausbildung und im einzelnen (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen 1. 1. c (cid:132)Fremdsprachen(cid:147) finanziert wird, ist in Griechenland die Gr(cid:252)ndung und Inbetriebnahme von (cid:132)Zentren f(cid:252)r Europ(cid:228)ische Sprachen(cid:147) (K. E. G. ) vorgesehen. Kann die Kommission daher folgendes mitteilen: 1. Wie viele Zentren gibt es, und wie lautet der F(cid:228)lligkeitsplan f(cid:252)r die Aufnahme ihrer T(cid:228)tigkeit? 2. Werden die Kursteilnehmer von privaten griechischen Sprachschulen, den sogenannten (cid:132)Frontistiria(cid:147) die M(cid:246)glichkeit erhalten, gleichberechtigt mit den Kursteilnehmern der K. E. G. an den Pr(cid:252)fungen zur Erlangung von Sprachzeugnissen teilzunehmen, die von den K. E. G. gem(cid:228)(cid:223) den Durchf(cid:252)hrungsbedingungen dieser Ma(cid:223)nahme organisiert werden m(cid:252)ssen? (1999/C 31/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1946/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Zentren f(cid:252)r europ(cid:228)ische Sprachen (18. Juni 1998) Der Begleitausschu(cid:223) des zweiten gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts hat vor zwei Jahren im Rahmen des operationellen Programms f(cid:252)r Ausbildung und berufliche Grundbildung die Errichtung von Zentren f(cid:252)r europ(cid:228)ische Sprachen bewilligt. Durch diese Zentren k(cid:246)nnte die Erlernung von Sprachen unter Jugendlichen gef(cid:246)rdert, die Verbreitung der weniger g(cid:228)ngigen Sprachen in der EU vorangetrieben und der multikulturelle Austausch zwischen den V(cid:246)lkern vertieft werden; bis heute sind diese Sprachzentren jedoch noch nicht eingerichtet worden. Aus welchen Gr(cid:252)nden wurden diese Zentren nicht eingerichtet, und welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission einleiten, um deren Einrichtung und Betrieb sicherzustellen? Gemeinsame Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1807/98 und E-1946/98 (3. September 1998) Die Ma(cid:223)nahme 1. 1c des operationellen Programms zur (cid:132)Bildung und beruflichen Erstausbildung(cid:147) › die vom Kontrollausschu(cid:223) des Programms im Mai 1996 gebilligt wurde › betrifft die Gr(cid:252)ndung und den Betrieb europ(cid:228)ischer Sprachzentren in Griechenland. Die urspr(cid:252)ngliche Planung ging von der Gr(cid:252)ndung von 33 solcher Zentren aus, die vom Jahr 1997 an schrittweise in Betrieb gehen sollten. Wegen zahlreicher Probleme bei der Umsetzung (z. B. Fehlen eines geeigneten institutionellen Rahmens und eines verantwortlichen Tr(cid:228)gers f(cid:252)r die Gr(cid:252)ndung und den Betrieb dieser Zentren) ist die Ma(cid:223)nahme niemals konkret angelaufen. Das Bildungsministerium will daher eine drastische Reduzierung der Ma(cid:223)nahme vorschlagen. Da diese Sprachzentren noch nicht in Betrieb sind, ist die Frage nach den Verfahren zur Ausstellung von Sprachzeugnissen noch nicht gekl(cid:228)rt


title: WRITTEN QUESTION No. 1943/98 by Viviane REDING to the Commission. Therapy to combat the recurrence of drink- driving offences

eurovoc_concepts:
Germany
accident prevention
alcoholism
road safety
therapeutics
transport accident

text: C 13/120 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 on protective measures against the introduction into the Community of organisms harmful to plants or plant products and against their spread within the Community (2). The (cid:145)plant health provisions(cid:146) seek to provide protection against (cid:145)quarantine organisms(cid:146), specifically in association with materials for planting and certain materials intended for use which impinge particularly on plant health, such as wood, potatoes and citrus fruits, as well as parts of certain species used for decoration (e. g. cut flowers and branches). Member States have to check consignments to ensure compliance with the provisions. If consignments or parts of consignments do not comply with the provisions of the Directive, e. g. due to the presence of harmful organisms, they are intercepted by the Member States in order to avoid the introduction of harmful organisms into the Community. The Member States and the Commission are notified of the interceptions. Thus, in 1995, 11 interceptions of consignments of plant products from South America containing harmful organisms were notified. There were 8 interceptions both in 1996 and 1997, and 3 consignments of plant products from South America were intercepted during the first half of this year. The Commission checks the effectiveness of plant health controls carried out by the Member States at the points of entry into the Community, and has not detected any instances of negligence during the controls on imports from South America. (1) OJ L 26, 31. 1. 1977. (2) OJ L 15, 21. 1. 1998. (1999/C 13/169) WRITTEN QUESTION E-1938/98 by Jaak Vandemeulebroucke (ARE) to the Council (17 June 1998) Subject: Situation of conscientious objectors in Greece Is the Council aware that in Greece, contrary to its own legislation and against all opinions including that of the European Parliament, conscientious objectors are still being hindered in their quest to have their status recognized and for the right to perform alternative civilian service. Apparently some have even been imprisoned. What measures does the Council propose to take to bring to the Greek Government(cid:146)s attention the unacceptable nature of these activities? Does the Council agree that in acting in this way Greece is seriously infringing human rights and thereby risks no longer fulfilling the requirements for membership of the European Union? Reply (24 September 1998) The Council is unable to adopt a position on the questions raised by the Honourable Member, which fall entirely within the purview of the Member State concerned. (1999/C 13/170) WRITTEN QUESTION E-1943/98 by Viviane Reding (PPE) to the Commission (18 June 1998) Subject: Therapy to combat the recurrence of drink-driving offences As drink-driving is one of the main causes of fatal road accidents, as the European Union actively promotes accident prevention and road safety, as (cid:145)Dr German H(cid:246)cher(cid:146)s individual psychological therapy for drivers (IVT-H(cid:246))(cid:146), which was developed and tested in Germany, has been very successful in preventing the recurrence of drink-driving offences after the withdrawal of driving licences and as only 6. 4 % of drivers in North Rhine- Westphalia have reoffended after completing a course of IVT-H(cid:246), the Commission is asked whether its appropriate services are aware of this kind of therapy and the very successful results achieved with it


title: Directive 98/41/CE du Conseil du 18 juin 1998 relative à l'enregistrement des personnes voyageant à bord de navires à passagers opérant à destination ou au départ de ports d'États membres de la Communauté

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of passengers
crew
data recording
harbour installation
maritime safety
traveller
vessel

text: 2. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 188/35 DIRECTIVE 98/41/CE DU CONSEIL du 18 juin 1998 relative (cid:133) l’enregistrement des personnes voyageant (cid:133) bord de navires (cid:133) passagers op(cid:130)rant (cid:133) destination ou au d(cid:130)part de ports d’(cid:144)tats membres de la Communaut(cid:130) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 84, paragraphe 2, survenant dans des eaux qui rel(cid:138)vent de la comp(cid:130)- tence des (cid:144)tats membres en vertu de la convention internationale de 1979 sur la recherche et le sauve- tage maritimes (SAR); vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis du Comit(cid:130) (cid:130)conomique et social (2), statuant conform(cid:130)ment (cid:133) la proc(cid:130)dure fix(cid:130)e (cid:133) l’article 189 C du trait(cid:130) (3), (1) (2) (3) (4) consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire, dans le cadre de la politique commune en mati(cid:138)re de transports, d’ar- r(cid:136)ter des mesures suppl(cid:130)mentaires pour accro(cid:140)tre la s(cid:130)curit(cid:130) des transports maritimes; les consid(cid:130)rant que la Communaut(cid:130) est gravement pr(cid:130)occup(cid:130)e par accidents maritimes dans lesquels ont (cid:130)t(cid:130) impliqu(cid:130)s des navires (cid:133) passagers et qui se sont sold(cid:130)s par de lourdes pertes en vies humaines, notamment les accidents du «Herald of Free Enterprise» et de l’«Estonia»; que les personnes qui utilisent des navires (cid:133) passagers et des engins (cid:133) passagers (cid:133) grande vitesse dans la Communaut(cid:130) sont en droit d’attendre et doivent pouvoir compter sur un niveau appropri(cid:130) de s(cid:130)curit(cid:130) ainsi que sur les un syst(cid:138)me ad(cid:130)quat d’information facilitant op(cid:130)rations de recherche et de sauvetage et le traite- ment efficace des cons(cid:130)quences d’un accident; consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire de garantir que le nombre de passagers embarqu(cid:130)s (cid:133) bord d’un navire (cid:133) passagers n’exc(cid:138)de pas le nombre pour lequel le navire et ses (cid:130)quipements de s(cid:130)curit(cid:130) ont (cid:130)t(cid:130) certi- fi(cid:130)s; que les compagnies devraient (cid:136)tre en mesure d’informer les services de recherche et de sauvetage sur le nombre de personnes impliqu(cid:130)es dans un accident; c’est-(cid:133)-dire consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire de r(cid:130)colter des informations concernant les passagers et l’(cid:130)quipage en vue de faciliter les op(cid:130)rations de recherche et de sauvetage et le traitement efficace des cons(cid:130)quences d’un accident, l’identification des personnes impliqu(cid:130)es, une plus grande clart(cid:130) concernant les questions juridiques li(cid:130)es et la four- niture de soins m(cid:130)dicaux mieux adapt(cid:130)s aux personnes secourues; que de telles informations permettraient d’(cid:130)viter que des parents ou d’autres personnes concern(cid:130)es ne s’inqui(cid:138)tent inutilement au sujet de personnes se trouvant (cid:133) bord de navires (cid:133) passagers impliqu(cid:130)s dans des accidents maritimes (5) (6) (7) (8) (9) consid(cid:130)rant que les passagers devraient donc (cid:136)tre compt(cid:130)s et enregistr(cid:130)s avant le d(cid:130)part du navire; et de toutes consid(cid:130)rant que le chapitre III de la convention internationale de 1974 pour la sauvegarde de la vie humaine en mer (convention SOLAS) pr(cid:130)voit le comptage les l’enregistrement personnes voyageant (cid:133) bord de tous les navires (cid:133) passagers effectuant des voyages internationaux, (cid:133) compter respectivement du 1er juillet 1997 et du 1er janvier 1999, tout en autorisant les administrations (cid:133) dispenser les navires (cid:133) passagers navigant dans des eaux abrit(cid:130)es de ces prescriptions ainsi que de l’obligation d’enregistrement si les voyages (cid:133) heures fixes de ces navires sont tels qu’il leur est impos- sible en pratique d’(cid:130)tablir de tels documents; que ce chapitre de la convention SOLAS ne s’applique pas aux voyages nationaux et laisse d’importants points d’interpr(cid:130)tation (cid:133) la discr(cid:130)tion des diff(cid:130)rents (cid:144)tats membres; consid(cid:130)rant que la pr(cid:130)sente directive est conforme au droit des (cid:144)tats membres d’imposer aux navires (cid:133) passagers voyageant (cid:133) destination ou au d(cid:130)part de leurs ports certaines exigences plus strictes que celles fix(cid:130)es dans la convention SOLAS; consid(cid:130)rant que, compte tenu notamment de l’im- portance du transport maritime de passagers pour le march(cid:130) int(cid:130)rieur, l’action au niveau communau- taire constitue le moyen le plus efficace d’instaurer un niveau de s(cid:130)curit(cid:130) minimal commun pour les navires dans la Communaut(cid:130); consid(cid:130)rant que, compte tenu du principe de proportionnalit(cid:130), une directive du Conseil est l’ins- trument juridique appropri(cid:130) dans la mesure o(cid:151) elle offre un cadre permettant l’application uniforme et obligatoire des normes de s(cid:130)curit(cid:130) par les (cid:144)tats membres, tout en laissant (cid:133) chaque (cid:144)tat membre le droit de d(cid:130)cider des moyens de mise en œuvre les mieux adapt(cid:130)s (cid:133) son syst(cid:138)me interne; (1) JO C 31 du 31. 1. 1997, p. 5 et JO C 275 du 11. 9. 1997, (10) p. 7. (2) JO C 206 du 7. 7. 1997, p. 111. (3) Avis du Parlement europ(cid:130)en du 29 mai 1997 (JO C 138 du 16. 6. 1998, p. 31), position commune du Conseil du 11 d(cid:130)cembre 1997 (JO C 23 du 23. 1. 1998 p. 17), et d(cid:130)cision du Parlement europ(cid:130)en du 11 mars 1998 (JO C 104 du 6. 4. 1998). consid(cid:130)rant qu’un (cid:144)tat membre peut s’assurer que des navires (cid:133) passagers battant son pavillon et des compagnies qui les exploitent se conforment aux r(cid:138)gles de s(cid:130)curit(cid:130) applicables; que ces r(cid:138)gles ne devraient pas (cid:136)tre impos(cid:130)es aux navires op(cid:130)rant entre des ports de pays tiers; que les dispositions de la convention SOLAS s’appliquent (cid:133) ce trafic; L 188/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 7. 98 (11) (12) (13) (14) consid(cid:130)rant que le seul moyen, pour les (cid:144)tats membres, d’assurer la s(cid:130)curit(cid:130) et le traitement effi- cace des cons(cid:130)quences d’accidents pour tous les navires (cid:133) passagers, quel que soit leur pavillon, effectuant ou d(cid:130)sireux d’effectuer des voyages (cid:133) destination ou au d(cid:130)part de leurs ports consiste (cid:133) imposer comme condition d’exploitation au d(cid:130)part de leurs ports le respect effectif des r(cid:138)gles appli- cables; que l’octroi de d(cid:130)rogations (cid:133) ces r(cid:138)gles ne peut relever du seul (cid:144)tat du pavillon, (cid:130)tant donn(cid:130) que seul l’(cid:144)tat du port est en mesure de d(cid:130)terminer les exigences les plus appropri(cid:130)es en mati(cid:138)re de recherche et de sauvetage pour les navires (cid:133) passa- gers (cid:133) destination ou au d(cid:130)part d’un port; consid(cid:130)rant que, en vue d’harmoniser la s(cid:130)curit(cid:130) assur(cid:130)e et d’(cid:130)viter des distorsions de concurrence, les (cid:144)tats membres ne devraient pas, pour des motifs autres que ceux mentionn(cid:130)s dans la pr(cid:130)sente direc- tive, accorder des dispenses ou des d(cid:130)rogations aux dispositions de la convention SOLAS relatives aux «renseignements concernant les passagers» pour les voyages au d(cid:130)part ou (cid:133) destination de ports de la Communaut(cid:130); la d(cid:130)termination des consid(cid:130)rant que, pour des raisons de praticabilit(cid:130) et pour (cid:130)viter des distorsions de concurrence, une approche uniforme doit (cid:136)tre adopt(cid:130)e en ce qui concerne voyages pour lesquels l’enregistrement des personnes (cid:133) bord devrait (cid:136)tre obligatoire; que le seuil de 20 milles r(cid:130)sulte de la prise en consid(cid:130)ration de principes g(cid:130)n(cid:130)raux sp(cid:130)cifiques approuv(cid:130)s par tous les (cid:144)tats membres; pr(cid:130)occupations de et individuel; que consid(cid:130)rant que, en raison de conditions d’exploita- tion sp(cid:130)cifiques, le comptage des personnes (cid:133) bord des navires (cid:133) passagers traversant le d(cid:130)troit de Messine peut, pendant une p(cid:130)riode limit(cid:130)e, (cid:136)tre effectu(cid:130) d’une mani(cid:138)re plus simple que par les (cid:144)tats membres comptage devraient avoir la possibilit(cid:130) d’assouplir quelque peu l’obligation de communiquer (cid:133) terre le nombre de personnes pour les navires (cid:133) passagers qui as- surent exclusivement dans des zones maritimes prot(cid:130)g(cid:130)es des services r(cid:130)guliers de courte dur(cid:130)e, tels que d(cid:130)finis dans la directive; que les navires (cid:133) passagers navigant exclusivement dans des zones maritimes prot(cid:130)g(cid:130)es pr(cid:130)sentent moins de risques et devraient d(cid:138)s lors b(cid:130)n(cid:130)ficier d’une possibilit(cid:130) de dispense; qu’il peut, dans certaines circonstances, (cid:136)tre extr(cid:136)mement difficile pour les compagnies de transport maritime d’enregistrer les personnes (cid:133) bord et qu’une d(cid:130)rogation (cid:133) l’obligation d’enregis- trement pourrait donc (cid:136)tre autoris(cid:130)e dans des circonstances particuli(cid:138)res et dans des conditions bien d(cid:130)finies; (15) consid(cid:130)rant que la collecte et le traitement des donn(cid:130)es relatives (cid:133) des personnes enregistr(cid:130)es nominativement doivent (cid:136)tre effectu(cid:130)s conform(cid:130)- ment aux principes de la protection des donn(cid:130)es la directive 95/46/CE (1); que les d(cid:130)finis dans personnes doivent notamment (cid:136)tre pleinement inform(cid:130)es, au moment de la collecte, de la destina- tion des donn(cid:130)es recueillies et du fait qu’elles ne doivent (cid:136)tre conserv(cid:130)es que pendant un laps de temps tr(cid:138)s court, qui ne doit en aucun cas d(cid:130)passer le temps n(cid:130)cessaire aux fins de la pr(cid:130)sente direc- tive; (16) consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire qu’un comit(cid:130) compos(cid:130) de repr(cid:130)sentants des (cid:144)tats membres assiste la Commission en vue de l’application effec- tive de la directive; que le comit(cid:130) mis en place par l’article 12 de la directive 93/75/CEE (2) peut assurer cette fonction; (17) consid(cid:130)rant que certaines dispositions de la direc- tive peuvent (cid:136)tre adapt(cid:130)es par ce comit(cid:130) pour tenir compte des futures modifications de la convention SOLAS qui seront entr(cid:130)es en vigueur, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE DIRECTIVE: Article premier La pr(cid:130)sente directive a pour objet de renforcer la s(cid:130)curit(cid:130) et les possibilit(cid:130)s de sauvetage des passagers et des membres d’(cid:130)quipage pr(cid:130)sents (cid:133) bord de navires (cid:133) passa- gers op(cid:130)rant (cid:133) destination ou au d(cid:130)part de ports d’(cid:144)tats membres de la Communaut(cid:130) et d’assurer une plus grande efficacit(cid:130) en ce qui concerne les recherches et le sauvetage ainsi que les cons(cid:130)quences d’un accident. Article 2 Aux fins de la pr(cid:130)sente directive, on entend par: (cid:190) «personnes»: toutes les personnes se trouvant (cid:133) bord, quel que soit leur (cid:131)ge, (cid:190) «navire (cid:133) passagers»: un navire de mer et un engin de mer (cid:133) grande vitesse transportant plus de douze passa- gers, (cid:190) «engin (cid:133) grande vitesse»: un engin (cid:133) grande vitesse tel que d(cid:130)fini dans la r(cid:138)gle 1 du chapitre X de la conven- tion SOLAS de 1974, telle qu’elle est en vigueur au moment de l’adoption de la pr(cid:130)sente directive, (cid:190) «compagnie»: le propri(cid:130)taire d’un navire (cid:133) passagers, ou tout autre organisme ou toute autre personne, telle que l’armateur g(cid:130)rant ou l’affr(cid:130)teur coque nue, auquel le propri(cid:130)taire a confi(cid:130) la responsabilit(cid:130) de l’exploita- tion du navire (cid:133) passagers, (cid:190) «code ISM»: le Code international de gestion pour la s(cid:130)curit(cid:130) de l’exploitation des navires et la pr(cid:130)vention de la pollution, adopt(cid:130) par l’OMI par la r(cid:130)solution A. 741 (18) lors de son assembl(cid:130)e du 4 novembre 1993, (1) JO L 281 du 23. 11. 1995, p. 31. (2) JO L 247 du 5. 10. 1993, p. 19. 2. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 188/37 (cid:190) «agent charg(cid:130) de l’enregistrement des passagers»: la personne responsable (cid:133) terre d(cid:130)sign(cid:130)e par une compa- gnie en vue de satisfaire aux obligations du code ISM ou une autre personne (cid:133) terre d(cid:130)sign(cid:130)e par la compa- gnie en qualit(cid:130) de responsable de la conservation des informations sur les personnes embarqu(cid:130)es (cid:133) bord d’un navire (cid:133) passagers de la compagnie, (cid:190) «autorit(cid:130) d(cid:130)sign(cid:130)e»: l’autorit(cid:130) comp(cid:130)tente de l’(cid:144)tat membre responsable des op(cid:130)rations de recherche et de sauvetage ou charg(cid:130)e des cons(cid:130)quences d’un acci- dent, (cid:190) «un mille»: 1 852 m(cid:138)tres, (cid:190) «zone maritime prot(cid:130)g(cid:130)e»: une zone maritime abrit(cid:130)e des effets de la haute mer, dans laquelle un navire ne se trouve (cid:133) aucun moment (cid:130)loign(cid:130) de plus de 6 milles d’un refuge o(cid:151) des personnes naufrag(cid:130)es peuvent gagner la terre et dans laquelle la proximit(cid:130) d’installa- tions de recherche et de sauvetage est assur(cid:130)e, (cid:190) «service r(cid:130)gulier»: une s(cid:130)rie de travers(cid:130)es organis(cid:130)e de fa(cid:135)on (cid:133) assurer une liaison entre deux m(cid:136)mes ports ou davantage: a) soit selon un horaire publi(cid:130); b) soit avec une r(cid:130)gularit(cid:130) ou une fr(cid:130)quence telle qu’elle constitue une s(cid:130)rie syst(cid:130)matique reconnais- sable, (cid:190) «pays tiers»: un pays qui n’est pas un (cid:144)tat membre. Article 3 La pr(cid:130)sente directive s’applique aux navires (cid:133) passagers, (cid:133) l’exception: (cid:190) des navires de guerre ou des navires de transport de troupes et (cid:190) des bateaux de plaisance, (cid:133) moins qu’ils ne soient actuellement ou ult(cid:130)rieurement arm(cid:130)s et transportent plus de douze passagers (cid:133) des fins commerciales. Article 4 (cid:190) les noms de famille des personnes (cid:133) bord, (cid:190) les pr(cid:130)noms ou leurs initiales, (cid:190) le sexe, (cid:190) une indication de la cat(cid:130)gorie d’(cid:131)ge (adulte, enfant ou nourrisson) (cid:133) laquelle la personne appartient, ou bien l’(cid:131)ge ou encore l’ann(cid:130)e de naissance, (cid:190) (cid:133) la demande du passager, des renseignements sur les besoins particuliers de soins ou d’assistance en cas d’urgence. 2. Ces informations sont recueillies avant le d(cid:130)part et communiqu(cid:130)es au plus tard 30 minutes apr(cid:138)s le d(cid:130)part du navire (cid:133) passagers (cid:133) l’agent de la compagnie charg(cid:130) de l’enregistrement ou (cid:133) un syst(cid:138)me de la compagnie install(cid:130) (cid:133) terre et ayant la m(cid:136)me fonction. Article 6 1. Pour tout navire (cid:133) passagers battant son pavillon qui part d’un port situ(cid:130) en dehors de la Communaut(cid:130) (cid:133) desti- nation d’un port situ(cid:130) dans la Communaut(cid:130), chaque (cid:144)tat membre exige que la compagnie veille (cid:133) ce que soient fournies les informations vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4, paragraphe 1 et (cid:133) l’article 5, paragraphe 1, comme pr(cid:130)cis(cid:130) (cid:133) l’article 4, paragraphe 2 et (cid:133) l’article 5, paragraphe 2. Pour tout navire (cid:133) passagers battant le pavillon d’un 2. tiers qui part d’un port situ(cid:130) en dehors de la (cid:144)tat Communaut(cid:130) (cid:133) destination d’un port la Communaut(cid:130), chaque (cid:144)tat membre exige que la compa- gnie veille (cid:133) ce que les informations vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4, paragraphe 1 et (cid:133) l’article 5, paragraphe 1, soient recueil- lies et conserv(cid:130)es de mani(cid:138)re (cid:133) (cid:136)tre disponibles pour l’autorit(cid:130) d(cid:130)sign(cid:130)e lorsqu’elles sont n(cid:130)cessaires (cid:133) des fins de recherche et de sauvetage et pour les cons(cid:130)quences d’un accident. situ(cid:130) dans 3. Lorsque, conform(cid:130)ment aux dispositions applicables de la convention SOLAS, un (cid:144)tat membre accorde, (cid:133) des navires battant son propre pavillon qui arrivent dans des ports communautaires en provenance de ports non communautaires, des dispenses ou des d(cid:130)rogations en mati(cid:138)re d’informations sur les passagers, il est tenu de respecter les conditions pr(cid:130)vues pour les dispenses ou les d(cid:130)rogations dans la pr(cid:130)sente directive. Toutes les personnes se trouvant (cid:133) bord d’un navire (cid:133) 1. passagers qui part d’un port situ(cid:130) dans un (cid:144)tat membre doivent (cid:136)tre compt(cid:130)es avant le d(cid:130)part dudit navire. Article 7 2. Avant le d(cid:130)part du navire (cid:133) passagers, le nombre de personnes doit (cid:136)tre communiqu(cid:130) au capitaine dudit navire ainsi qu’(cid:133) l’agent de la compagnie charg(cid:130) de l’enre- gistrement des passagers ou (cid:133) un syst(cid:138)me de la compagnie install(cid:130) (cid:133) terre et ayant la m(cid:136)me fonction. Le capitaine s’assure avant le d(cid:130)part que le nombre de personnes embarqu(cid:130)es (cid:133) bord d’un navire (cid:133) passagers qui quitte un port situ(cid:130) dans un (cid:144)tat membre n’exc(cid:138)de pas le nombre de passagers que le navire est autoris(cid:130) (cid:133) trans- porter. Article 5 Article 8 1. Les informations ci-apr(cid:138)s doivent (cid:136)tre consign(cid:130)es pour tous les navires (cid:133) passagers qui partent d’un port situ(cid:130) dans un (cid:144)tat membre et qui effectuent des voyages d’une longueur sup(cid:130)rieure (cid:133) 20 milles (cid:133) compter du point de d(cid:130)part: Toute compagnie responsable de l’exploitation d’un navire (cid:133) passagers doit, si les articles 4 et 5 l’exigent: (cid:190) instaurer un syst(cid:138)me d’enregistrement des informa- tions concernant les passagers. Ce syst(cid:138)me doit (cid:136)tre conforme aux crit(cid:138)res fix(cid:130)s (cid:133) l’article 11, L 188/38 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 7. 98 (cid:190) nommer un agent qui sera charg(cid:130) de l’enregistrement des passagers, de la conservation des informations et de leur transmission, en cas d’urgence ou (cid:133) la suite d’un accident. La compagnie s’assure que les informations requises par la pr(cid:130)sente directive sont en tout temps facilement dispo- nibles pour (cid:136)tre communiqu(cid:130)es (cid:133) l’autorit(cid:130) d(cid:130)sign(cid:130)e (cid:133) des fins de recherche et de sauvetage en cas d’urgence ou (cid:133) la suite d’un accident. Les donn(cid:130)es (cid:133) caract(cid:138)re personnel rassembl(cid:130)es conform(cid:130)- ment aux dispositions de l’article 5 ne sont pas conserv(cid:130)es plus longtemps que n(cid:130)cessaire aux fins de la pr(cid:130)sente directive. La compagnie s’assure que les renseignements communi- qu(cid:130)s par les personnes ayant d(cid:130)clar(cid:130) des besoins particu- liers de soins ou d’assistance dans des situations d’urgence transmis au capitaine sont correctement consign(cid:130)s et avant le d(cid:130)part du navire (cid:133) passagers. Article 9 1. Un (cid:144)tat membre dont un navire (cid:133) passagers quitte le port peut abaisser le seuil de 20 milles stipul(cid:130) (cid:133) l’article 5. Les d(cid:130)cisions d’abaisser le seuil de 20 milles pour des voyages entre deux ports situ(cid:130)s dans des (cid:144)tats membres diff(cid:130)rents sont prises conjointement par ces deux pays. 2. a) Pour la mise en œuvre de la mesure prescrite (cid:133) l’article 4, paragraphe 1 et lorsque les conditions d’exploitation ne permettent pas le comptage indi- viduel des personnes, la R(cid:130)publique italienne peut, dans le cas de services r(cid:130)guliers traversant le d(cid:130)troit de Messine, prendre des dispositions pour que le nombre maximal autoris(cid:130) de personnes transport(cid:130)es (cid:133) bord d’un navire (cid:133) passagers transportant des voitures de chemin de fer et des v(cid:130)hicules routiers soit compt(cid:130) en fonction du nombre maximal auto- ris(cid:130) de personnes transport(cid:130)es (cid:133) bord des voitures de chemin de fer et des autres v(cid:130)hicules embarqu(cid:130)s sur le navire. L’application de cette disposition est limit(cid:130)e (cid:133) une p(cid:130)riode de quatre ans. Toute proroga- tion est d(cid:130)cid(cid:130)e, conform(cid:130)ment au paragraphe 3, (cid:133) la lumi(cid:138)re de l’exp(cid:130)rience acquise. b) Un (cid:144)tat membre peut dispenser les navires (cid:133) passa- gers qui partent d’un port situ(cid:130) sur son territoire et qui assurent exclusivement dans une zone maritime prot(cid:130)g(cid:130)e des services r(cid:130)guliers dont le temps de parcours entre les escales est inf(cid:130)rieur (cid:133) 1 heure de l’obligation, pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 4, paragraphe 2, de communiquer le nombre de personnes qui se trou- vent (cid:133) son bord (cid:133) l’agent responsable de l’enregis- trement des passagers ou (cid:133) un syst(cid:138)me de cette compagnie install(cid:130) (cid:133) terre ayant la m(cid:136)me fonction. c) Un (cid:144)tat membre peut dispenser des obligations fix(cid:130)es (cid:133) l’article 5 les navires (cid:133) passagers qui, effec- tuant sans escale des voyages entre deux ports ou des voyages (cid:133) partir ou (cid:133) destination d’un m(cid:136)me port, naviguent exclusivement dans des zones mari- times prot(cid:130)g(cid:130)es. La proc(cid:130)dure ci-apr(cid:138)s s’applique aux cas vis(cid:130)s au 3. paragraphe 2: a) l’(cid:144)tat membre informe sans tarder la Commission des dispenses et d(cid:130)rogations accord(cid:130)es en ce qui concerne les dispositions pertinentes des articles 4 et 5 et motive ces d(cid:130)cisions en invoquant des raisons de fond; b) si, dans un d(cid:130)lai de six mois (cid:133) compter de la notifica- tion, la Commission estime que cette d(cid:130)cision ne se justifie pas ou pourrait avoir des r(cid:130)percussions d(cid:130)favo- rables sur la concurrence, elle peut, agissant conform(cid:130)- ment (cid:133) la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 13, exiger de l’(cid:144)tat membre qu’il modifie ou annule sa d(cid:130)cision. 4. Pour les services r(cid:130)guliers dans une zone o(cid:151) la proba- bilit(cid:130) annuelle de rencontrer des vagues d’une hauteur significative sup(cid:130)rieure (cid:133) 2 m(cid:138)tres est inf(cid:130)rieure (cid:133) 10 %, et: (cid:190) lorsque la distance parcourue n’exc(cid:138)de pas 30 milles environ (cid:133) compter du point de d(cid:130)part ou (cid:190) lorsque le service vise essentiellement (cid:133) desservir r(cid:130)gu- li(cid:138)rement des communaut(cid:130)s p(cid:130)riph(cid:130)riques (cid:133) l’inten- tion des usagers habituels, un (cid:144)tat membre du port duquel des navires (cid:133) passagers partent pour un voyage dans les eaux nationales, ou deux (cid:144)tats membres entre les ports desquels les navires (cid:133) passa- gers naviguent, peuvent demander (cid:133) la Commission, s’ils estiment qu’il est impossible pour les compagnies d’enre- gistrer les informations vis(cid:130)es (cid:133) l’article 5, paragraphe 1, de d(cid:130)roger, totalement ou partiellement, (cid:133) cette exigence. (cid:211) cette fin, l’impossibilit(cid:130) pratique doit (cid:136)tre prouv(cid:130)e. En outre, il faut apporter la preuve que dans la zone dans laquelle ces navires circulent, il existe bien (cid:133) terre un syst(cid:138)me de guidage de la navigation et des pr(cid:130)visions m(cid:130)t(cid:130)orologiques fiables, et que des (cid:130)quipements suffisants de recherche et de sauvetage sont disponibles. Les d(cid:130)roga- tions accord(cid:130)es au titre du pr(cid:130)sent paragraphe ne doivent pas entraver la concurrence. Une d(cid:130)cision est arr(cid:136)t(cid:130)e conform(cid:130)ment (cid:133) la proc(cid:130)dure fix(cid:130)e (cid:133) l’article 13. 5. Un (cid:144)tat membre ne peut, en vertu des dispositions de la pr(cid:130)sente directive, dispenser les navires (cid:133) passagers quittant ses ports et battant le pavillon d’un pays tiers qui est partie contractante (cid:133) la convention SOLAS et qui, en vertu des dispositions SOLAS en la mati(cid:138)re, n’est pas leur d’accord avec l’application de telles dispenses, ni accorder de d(cid:130)rogations. Article 10 Les syst(cid:138)mes d’enregistrement mis en place en vertu de l’article 8 doivent (cid:136)tre approuv(cid:130)s par les (cid:144)tats membres. Les (cid:144)tats membres contr(cid:147)lent au moins de mani(cid:138)re al(cid:130)a- toire le bon fonctionnement des syst(cid:138)mes d’enregistre- ment mis en place sur leur territoire en vertu de la pr(cid:130)sente directive. 2. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 188/39 l’autorit(cid:130) (cid:133) laquelle les Les (cid:144)tats membres d(cid:130)signent renseignements requis par la pr(cid:130)sente directive doivent (cid:136)tre transmis par les compagnies vis(cid:130)es (cid:133) l’article 8. comit(cid:130) agit conform(cid:130)ment (cid:133) la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue aux paragraphes 2 et 3 dudit article. Article 11 Les syst(cid:138)mes d’enregistrement doivent, aux fins de la fonctionnels satisfaire aux crit(cid:138)res 1. pr(cid:130)sente directive, suivants: i) lisibilit(cid:130): les donn(cid:130)es requises doivent (cid:136)tre consign(cid:130)es dans un format facile (cid:133) lire; ii) disponibilit(cid:130): les donn(cid:130)es requises doivent (cid:136)tre ais(cid:130)ment dispo- nibles pour les autorit(cid:130)s d(cid:130)sign(cid:130)es pour lesquelles les informations enregistr(cid:130)es dans le syst(cid:138)me sont perti- nentes; iii) facilitation: le syst(cid:138)me doit (cid:136)tre con(cid:135)u de mani(cid:138)re (cid:133) (cid:130)viter tout retard excessif lors de l’embarquement et/ou d(cid:130)bar- quement des passagers; iv) s(cid:130)curit(cid:130): les donn(cid:130)es doivent faire l’objet d’une protection appropri(cid:130)e contre les destructions ou pertes acciden- telles ou ill(cid:130)gales ainsi que contre toute modification, divulgation ou acc(cid:138)s non autoris(cid:130)s. Il convient d’(cid:130)viter la multiplication des syst(cid:138)mes sur 2. des routes identiques ou similaires. Article 14 Les (cid:144)tats membres (cid:130)tablissent le syst(cid:138)me de sanctions pour infraction aux dispositions nationales adopt(cid:130)es en application de la pr(cid:130)sente directive et prennent toutes les mesures n(cid:130)cessaires pour que ces sanctions soient appli- qu(cid:130)es. Les sanctions pr(cid:130)vues sont effectives, proportion- n(cid:130)es et dissuasives. Article 15 1. Les (cid:144)tats membres mettent en vigueur les disposi- tions l(cid:130)gislatives, r(cid:130)glementaires et administratives n(cid:130)ces- saires pour se conformer (cid:133) la pr(cid:130)sente directive le 1er janvier 1999 au plus tard et en informent imm(cid:130)diatement janvier la Commission. L’article 5 est applicable le 1er 2000 au plus tard. 2. Lorsque les (cid:144)tats membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) la pr(cid:130)sente directive ou sont accompagn(cid:130)es d’une telle r(cid:130)f(cid:130)rence lors de leur publication officielle. Les modalit(cid:130)s de cette r(cid:130)f(cid:130)rence sont arr(cid:136)t(cid:130)es par les (cid:144)tats membres. 3. Les (cid:144)tats membres communiquent imm(cid:130)diatement (cid:133) la Commission toutes les dispositions de droit interne qu’ils adoptent dans le domaine r(cid:130)gi par la pr(cid:130)sente direc- tive. La Commission en informe les autres (cid:144)tats membres. Article 16 Article 12 La pr(cid:130)sente directive entre en vigueur le vingti(cid:138)me jour suivant sa publication. Sans pr(cid:130)judice des proc(cid:130)dures de modification de la convention SOLAS, la pr(cid:130)sente directive peut (cid:136)tre modi- fi(cid:130)e conform(cid:130)ment (cid:133) la proc(cid:130)dure d(cid:130)finie (cid:133) l’article 13 en vue de garantir l’application, aux fins de la pr(cid:130)sente direc- tive et sans en (cid:130)largir le champ d’application, de modifi- cations ult(cid:130)rieures de la convention SOLAS concernant les syst(cid:138)mes d’enregistrement entr(cid:130)es en vigueur apr(cid:138)s l’adoption de la pr(cid:130)sente directive. Article 13 La Commission est assist(cid:130)e par le comit(cid:130) institu(cid:130) par l’article 12, paragraphe 1, de la directive 93/75/CEE. Le Article 17 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente direc- tive. Fait (cid:133) Luxembourg, le 18 juin 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident G. STRANG