title: Règlement (CE) n° 1199/98 de la Commission du 10 juin 1998 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 166/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 6. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1199/98 DE LA COMMISSION du 10 juin 1998 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 2375/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 11 juin 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 du 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. 11. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 166/5 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 10 juin 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 204 999 052 999 052 999 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 804 999 052 999 052 616 999 85,8 85,8 86,9 86,9 59,3 59,3 59,8 60,5 53,0 57,8 71,0 91,5 91,0 96,9 76,0 63,6 72,7 107,4 83,8 228,5 228,5 334,8 376,1 355,4 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området "förbättra den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen" (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
innovation
research and development
research expenditure (EU)
research staff

formats: html pdf print

text: 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/87 Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området ”förbättra den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen” (1998–2002) (98/C 260/07) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig — 98/0183(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 130i. 4 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande, och av följande skäl: Genom beslut 98/. /EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemen- skapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration för perioden 1998–2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras inom området ”förbättra den forskningspotentialen samt den socioeko- mänskliga nomiska kunskapsbasen”. (FoTU) I artikel 130i. 3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogram- met, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren for genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet for Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (2), och artikel 4. 2 i rådets beslut om de särskilda programmen for genomför- (1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10. 6. 1998, s. 49). andet av Fjärde ramprogrammet, har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommenta- rer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommitte´n och Regionkommitte´n. Kommitte´n för vetenskaplig och teknisk forskning har hörts beträffande delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll som behandlas i det arbetsdokument som kommissionen antog den 5 november 1997 (3). I enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmelserna i rådets beslut 98/. /EG av den. om bestämmelser om deltagande av företag, forskningscentrer och universitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet. Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associa- tionsavtal kan samarbete med tredje land och internatio- nella organisationer, bland annat i enlighet med artikel 130m i fördraget, komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet. Genomförandet av detta program omfattar också åtgär- der och metoder för att främja, sprida och fullt ut utnyttja forskningsresultat, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare. (2) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (3) KOM(97) 553 slutlig. (4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 I enlighet med de mål som fastställs i första handlingspla- nen för innovation skall Femte ramprogrammets forsk- ningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innova- tion. De har fastställts i enlighet med de grundläggande princi- per och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Det är viktigt att dels följa programmets utveckling i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom detta område, och dels vid en lämplig tidpunkt låta genomföra en oberoende utvärde- ring av programmets genomförande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 3. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet antas härmed delprogrammet ”förbättra den forskningspotentialen samt den socioeko- mänskliga nomiska kunskapsbasen” (nedan kallat ”delprogram- met”) för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002. Artikel 2 I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet 1. uppgår de medel som bedöms nödvändiga för genomför- andet av delprogrammet (de budgeterade medlen) till 1 402 miljoner ecu, varav maximalt 6,35% får anslås till kommissionens administrationskostnader. 2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga I. 3. Av dessa medel anslås — 288,5 miljoner ecu för perioden 1998–1999, och — 1 113,5 miljoner ecu för perioden 2000–2002. Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsätt- ningar som anges i artikel 3. 3 i Femte ramprogrammet. 4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska mål och de prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen. 2. Vid urvalet av de FoTU-åtgärder som skall vidtas kommer de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna för deltagande och spridning att tillämpas i överensstämmelse med dessa principer och kriterier. Särskilda urvalvskriterier som gäller för detta delprogram ingår i bilaga IV. I samband med programmets genomförande, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5. 1, skall alla dessa kriterier respekteras, även om de kan få olika stor tyngd från fall till fall. 3. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram. 4. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet. 5. De indirekta åtgärder som omfattas av delprogram- met definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Särskilda bestämmelser för genomförandet av delpro- grammet fastställs i bilaga III. Artikel 4 Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skal kommissionen a) i enlighet med artikel 5. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet utvärdera utvecklingen av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning, och b) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet. Artikel 5 1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vil- ket följande skall anges närmare: Artikel 3 a) Innehållet i bilaga II. 1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. b) Den preliminära genomförandeplanen för delpro- grammet. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/89 c) Metoderna för samordning enligt bilaga III. Artikel 7 d) Vid behov, urvalskriterierna samt hur de kommer att tillämpas i de olika indirekta FoTU-åtgärderna. Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras. 2. För genomförandet av de indirekta FoTU-åtgärderna kommer kommissionen, utgående från arbetsprogrammet, att inleda de förfaranden som avses i reglerna för delta- gande och spridning, främst ansökningsomgångar. 1. Programkommitte´n skall yttra sig om de åtgärder som avses i artikel 6. 3 inom en tidsfrist som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vid omröstning i kommitte´n vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall anta de åtgärder som föreslås om de överensstämmer med kommitte´ns yttrande. Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet. Om förslaget inte är förenligt med kommitte´ns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. 2. En programkommitte´ bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande bistår kommissionen. Om rådet inte har fattat något beslut inom sex veckor från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 3. Kommissionens företrädare skall inför programkom- mitte´n lägga fram förslag till åtgärder i följande fall: — Vid upprättandet och uppdateringen av det arbetspro- gram som avses i artikel 5. 1. — Vid utfärdandet av mandat för den utvärdering av gemenskapens verksamhet som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet. — Vid alla förändringar av den vägledning för för- delning av de budgeterade medlen som återfinns i bilaga I. 2. Kommissionen skall regelbundet informera kommit- te´n om delprogrammets utveckling och i synnerhet till- handahålla upplysningar om resultaten av utvärderingen och urvalet av de indirekta FoTU-åtgärderna. Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. BILAGA I VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL Åtgärdstyp Totalt Totalt 1 402 miljoner ecu inbegripet nyckelåtgärden: Att förbättra den socioekonomiska kunskaps- basen 10,0 % C 260/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 BILAGA II ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT PRIORITERINGAR INLEDNING Vår värld grundas alltmer på kunskap. Gemenskapens viktigaste tillgång inom detta område är kompetensen hos dess forskare, ingenjörer och tekniker. Målet är att bevara och att bidra till att utveckla denna kunskapsresurs genom ett ökat stöd till utbildning av forskare och forskares rörlighet och genom att förbättra tillgången till forskningsinfrastrukturer. Gemenskapen har en stark tradition inom samhällsvetenskaplig, ekonomisk och humanistisk forskning, och den måste mobiliseras för att identifiera dagens och morgondagens ekonomiska och samhälleliga tendenser och krav, för att bidra till gemenskapens konkurrenskraft och medborgarnas livskvalitet. Allmänna mål De allmänna målen för detta program, som skall förverkligas i samverkan med närbesläktade verksamheter inom andra delar av ramprogrammet, koncentreras huvudsakligen till två verksamhetsområden: att förbättra den mänskliga forskningspotentialen och stärka den socioekonomiska kunskapsbasen. Dessa mål skall uppnås genom följande aktiviteter: — Utveckling av gemenskapens mänskliga forskningspotential. Särskilda insatser skall göras för att säkra lika tillgång för män och kvinnor och bättre jämvikt mellan könen, särskilt genom utbildning av forskare och forskarrörlighet, i syfte att bland annat bidra till att skapa nya arbetstillfällen. — Förbättring av tillgången till forskningsinfrastrukturer. — Bidrag till att göra gemenskapen till en mer attraktiv plats för forskare, främjar europeisk forskning på den internationella arenan och stimulerar en europeisk vetenskaplig och teknisk kultur. — Utveckling av den socioekonomiska kunskapsbasen för att genom en särskild nyckelåtgärd öka förståelsen av de grundläggande problem som det europeiska samhället står inför. — Bidrag till att utveckla gemenskapens politik inom bland annat det vetenskapliga och tekniska området. 1. SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR DETTA PROGRAM STÖD TILL FORSKARNAS UTBILDNING OCH RÖRLIGHET De europeiska forskarnas enskilda och kollektiva sakkunskap utgör en stor tillgång. Den vetenskapliga forskningen bedrivs emellertid i ett världsomspännande sammanhang med mycket hård konkurrens. En jämförelse med gemenskapens huvudkonkurrenter visar att gemenskapsforskningen präglas av ett relativt underskott på forskare, en tämligen hög grad av uppsplittring och dubblering av forskarinsatser, en viss isolering bland forskargrupperna (särskilt i gemenskapens perifera och mindre gynnade regioner), relativt liten forskarrörlighet (både geografiskt sett och mellan den akademiska världen och näringslivet) samt en allmän tendens till ökad medelålder hos arbetskraften som också berör forskningen och ett underutnytt- jande av potentialen hos kvinnliga forskare. Mot bakgrund av dessa problem kommer programmet för stöd till utbildning av forskare och forskares rörlighet att inriktas på att skapa ett europeiskt forskningsområde genom att uppnå följande övergripande mål: att stimulera ”utbildning genom forskning” för unga forskare (i synnerhet forskare i början av karriären), att främja lika möjligheter för män och kvinnor inom forskningen, att främja ett transnationellt samarbete mellan olika forskarteam (i synnerhet genom att bygga upp nätverk kring gemensamma forskningsprojekt), att främja rörligheten bland forskare i hela Europa, att uppmuntra till samarbete, kontakter och utbyte av personal mellan den akademiska forskarvärlden och forskning inom industrin, samt 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/91 att främja den vetenskapliga och tekniska sammanhållningen inom gemenskapen (i synnerhet vad gäller dess mindre gynnade regioner). Programmets verksamhet kommer att genomföras genom två åtgärder: upprättandet av nät för utbildning av forskare och ett samordnat system av Marie Curie-stipendier. Dessa åtgärder kommer att vara öppna för alla områden av vetenskaplig forskning som bidrar till att uppfylla gemenskapens mål inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. Projekten väljs fritt av deltagarna själva. Urvalet av projekt kommer inte att styras av några på förhand fastställda mål vad gäller forskningsgrenar eller forskningsämnen, utan det kommer att göras uteslutande på grundval av deras vetenskapliga värde och relevans för åtgärdernas mål (dvs. en ”bottom-up-strategi”). Nätverk för forskningsutbildning Huvudmålet med dessa nät är att främja ”utbildning genom forskning”, i synnerhet för yngre forskare på forskarutbildningsnivå eller med doktorsexamen, inom ramen för transnationella samarbetsprojekt för kvalificerad forskning, bland annat inom nya forskningsområden. Gemenskapsstöd kommer att ges för att förstärka nätens forskarteam genom att temporärt engagera unga forskare från andra länder och genom att täcka en del av kostnaderna för samordning av det samarbetsprojekt för forskning som nätet är uppbyggt kring. Inom varje nät skall man utarbeta ett lämpligt utbildningsprogram för sina unga forskare. Utbildningspro- grammen skall utformas med tanke på nätets internationella karaktär. I förekommande fall skall man också beakta det gemensamma projektets tvärvetenskapliga karaktär, forskargruppernas kompletterande funktio- ner och nätets kontakter med näringslivet. Näten för utbildning av forskare skall särskilt främja utbildning av forskare i en miljö som är relevant för industrin och uppmuntra till ett utbyte mellan den akademiska forskningen och näringslivets forskning. Samtliga nät måste erbjuda lika möjligheter för manliga och kvinnliga forskare. Systemet med Marie Curie-stipendier Denna åtgärd omfattar ett samordnat system för Marie Curie-stipendier med inrikting på individuella stipendier för kvalificerade unga forskare med nödvändig forskningserfarenhet. Forskarna väljer själva sina ämnen. Det rör sig om ett målinriktat försök att använda de medel som gemenskapen avsätter till stipendier på ett mer effektivt sätt genom att främja utbildning genom forskning. Tre forskarkategorier har rätt att delta: forskarstuderande, unga forskare som har den nödvändiga forskningserfarenheten (normalt forskare med doktorsgrad eller minst fyra års forskningserfarenhet efter examen, doktorandstudierna undantagna) och erfarna forskare (normalt forskare som har minst tio års forskningserfarenhet efter efter doktorsexamen och som tillhör personalen vid någon institution). Denna åtgärd erbjuder lika möjligheter för män och kvinnor. Marie Curie-stipendier för enskilda Syftet med dessa stipendier är att ge de bästa unga forskarna i Europa en kvalificerad utbildning genom att låta dem delta i forskningsverksamhet, och tanken är att dessa stipendiater skall utgöra morgondagens europeiska forskningselit. Forskningsinstitutionerna kommer att ta emot unga forskare med den nödvändiga forskningserfarenheten. När det gäller arbeten som finansierats genom ett individuellt stipendium på två år kan stipendiater från mindre gynnade regioner som önskar återvända till en mindre gynnad region i hemlandet ansöka om ett individuellt återvändarbidrag. Marie Curie-gäststipendier med industrin som värd Detta system skall ge unga forskare möjlighet att bedriva forskning inom industrin eller affärsvärlden. Syftet är att stimulera samarbetet mellan näringslivet och den akademiska världen. Industri- och affärsföretag tar emot forskarstuderande och unga forskare med den nödvändiga forskningserfarenheten. Värdföretaget förväntas tillhandahålla stipendiaten forskningsinfrastrukturer och lämplig arbetsledning. Särskilda åtgärder planeras för små och medelstora företag, för att underlätta deras deltagande i denna åtgärd. C 260/92 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Marie Curie-gäststipendier för utveckling Denna åtgärd skall bidra till att öka kapaciteten för kvalificerad forskning vid forskningsinstitutioner i mindre gynnade regioner. Forskningsinstitutioner belägna i mindre gynnade regioner som behöver utveckla nya kompetensområden gästas av unga forskare med nödvändig forskningserfarenhet. På detta sätt stärks den vetenskapliga och tekniska sammanhållningen inom gemenskapen. Marie Curie-stipendier för erfarna forskare Syftet med denna åtgärd är att dra nytta av kunskaperna hos Europas erfarna forskare för att främja överföring av kunskap och teknik mellan näringslivet och den akademiska världen (i båda riktningarna) samt till mindre gynnade regioner. Stipendiaterna skall vara erfarna forskare från industri- eller affärsföretag som gästar universitet och forskningscentra eller tvärtom, eller forskare som kommer från forskningsinsti- tutioner i mindre gynnade regioner eller som gästar sådana. Vistelser vid Marie Curie-utbildningsinstitutioner Denna åtgärd ger unga forskare på doktorandnivå möjlighet att genomföra en del av sina studier på en Marie Curie-institution för utbildning. På detta sett optimerar man användningen av institutioner för specialistutbildning genom att skapa ett europeiskt mervärde. Dessutom kan arrangörer av internationell forskarutbildning komma att ses som utbildningsinstitutioner, inom ramen för ett formellt samarbete mellan organisationer i olika länder i form av vissa gemensamma krav för en doktorsgrad. FÖRBÄTTRAD TILLGÅNG TILL FORSKNINGSINFRASTRUKTURER Tillgången till viktig forskningsinfrastruktur blir allt viktigare för de forskare som driver forskningen framåt. De europeiska forskargruppernas konkurrenskraft gentemot grupper på andra håll i världen är beroende av deras tillgång till högkvalitativ forskningsinfrastruktur. Begreppet ”forskningsinfrastruktur” avser anläggningar och institutioner som erbjuder tjänster som är viktiga för forskarvärlden. Det omfattar bland annat enskilda storskaliga forskningsanläggningar, samlingar, särskilda fyndorter, bibliotek, databaser, integrerade nät av små forskningsanläggningar och kompetenscent- rer som tillhandahåller tjänster åt en stor grupp forskare på grundval av en samlad teknisk kompetens och sakkunskap. Huvuddelen av den europeiska forskningsinfrastrukturen drivs av nationella myndigheter, i första hand för de egna forskarnas räkning. Därför är tillgången till dessa infrastrukturer ofta helt eller delvis begränsade till inhemska forskarteam. Följden är att många forskare inte har tillgång till de europeiska infrastrukturer som de skulle ha mest nytta av i sin verksamhet. Dessutom är vissa kvalificerade anläggningar, som ägs av industriföretag, i allmänhet stängda för forskare som inte arbetar inom företaget. En annan sak som kännetecknar den europeiska forskningsinfrastrukturen är det relativt ringa transnatio- nella samarbetet mellan infrastrukturoperatörer inom många områden. Om man kan upprätta ett samar- betsklimat bland infrastrukturoperatörer som liknar det som nu börjar uppstå mellan Europas forskare skulle det medföra ett stort mervärde för gemenskapen. Mot bakgrund av att upprättandet och driften av infrastruktur tillhör de nationella myndigheternas ansvarsområde har programmet för förbättrad tillgång till de europeiska forskningsinfrastrukturerna följande syften: — Att skapa nya möjligheter till transnationell tillgång till viktiga forskningsinfrastrukturer av intresse för hela gemenskapen. — Att stimulera infrastrukturoperatörer och infrastrukturanvändare till att samarbeta för att utnyttja forskningsinfrastrukturerna mer effektivt och därmed förbättra de tjänster som kan erbjudas forskarvärl- den. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/93 — Att genom samordnande, understödjande och kompletterande åtgärder säkerställa samverkan med besläktade åtgärder inom andra delprogram. Denna åtgärd kommer att vara öppen för infrastrukturer inom alla vetenskapliga forskningsområden som bidrar till att uppnå gemenskapens mål inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, i den mån som samma verksamhet inte utförs inom andra delar av ramprogrammet. Den skall huvudsakligen genomföras genom en åtgärd för att hjälpa forskare att få gränsöverskridande tillgång till de viktigaste forskningsinfrastrukturerna. Dessutom kommer två kompletterande åtgärder att genomföras — samarbets- nät mellan infrastrukturer och FoTU-projekt rörande forskningsinfrastrukturer. Gränsöverskridande tillgång till viktiga forskningsinfrastrukturer Målet med denna åtgärd är att främja nya möjligheter för forskargrupper (och även enskilda forskare) att få tillgång till viktiga forskningsinfrastrukturer som de har mest nytta av i sitt arbete, oavsett var i en medlemsstat eller associerad stat som forskarna eller infrastrukturerna är lokaliserade. För att komma ifråga för gemenskapsstöd skall infrastrukturen tillhandahålla en tjänst av världsklass som är viktig för forskningsverksamhet på högsta nivå, ha få motsvarigheter i Europa, ha relativt höga investerings- eller driftskostnader jämfört med vad som är normalt inom detta särskilda område och tillhandahålla lämpligt vetenskapligt, tekniskt och logistiskt stöd till externa användare, i synnerhet förstagångsanvän- dare. Gemenskapens stöd ges till utvalda infrastrukturoperatörer för att de kostnadsfritt skall ge transnationella användare tillgång till sina resurser. De utvalda infrastrukturoperatörerna förväntas sprida kunskap om de möjligheter som de har att erbjuda och anordna en opartisk granskning av de inkomna förslagens vetenskapliga kvalitet. Dessutom skall man prioritera förslag från förstagångsanvändare och forskarteam från länder där motsvarade resurser saknas. En allmän regel är att användare som bedriver forskning i privat syfte inte kan få stöd inom ramen för denna åtgärd. Undantag kan dock göras för små och medelstora företag som önskar utnyttja en viss infrastruktur för första gången. Nätverk för samarbete mellan infrastrukturer Syftet är att främja självsamordning och sammanslagning av resurser mellan infrastrukturoperatörer och infrastrukturanvändare i syfte att utveckla en samarbetskultur, skapa en kritisk massa för forskning rörande avancerade teknikområden, instrumentering och metoder, samt att sprida de bästa metoderna, främja gemensamma protokoll och driftskompatibilitet, uppmuntra kompletterande funktioner och stimulera skapandet av stora ”distribuerade” och ”virtuella” anläggningar. Gemenskapsstödet ges för att bidra till samordning av gemensamma verksamhetsområden som kan effektivisera användningen och utnyttjandet av befintliga och framtida infrastrukturer av betydelse för nätet. Näten skall vara öppna för operatörer av forskningsinfrastruktur, forskarteam som verkar vid universitet, forskningscentra och inom näringslivet samt företrädare för infrastrukturernas användare och tillverkare av utrustning. Varje nät skall inriktas på olika aspekter av Europas forskningsinfrastrukturer. FoTU-projekt rörande infrastruktur inom forskningen Syftet är att stödja samarbetsprojekt inom forskning som kan få stora effekter på gemenskapsnivå när det gäller att öka tillgången till eller förbättra kvaliteten på infrastrukturstjänster inom ett visst område. Tonvikten skall läggas på forskningsprojekt som stöder antingen det arbete som bedrivs inom näten för infrastruktursamarbete inom ramen för detta program eller samordnade åtgärder inom ramen för det tidigare forskningsprogrammet för utbildning av forskare och forskares rörlighet. C 260/94 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 FRÄMJANDE AV VETENSKAPLIG OCH TEKNISK KVALITET En förutsättning för framgångar inom den konkurrensutsatta miljön inom internationell forskning och vetenskaplig utveckling är att Europa har forskare och forskningsinstitutioner med stort vetenskapligt och tekniskt kunnande. Genom kvalitetsfrämjande åtgärder skall de främsta forskarna och forskargrupperna stimuleras att delta och engagera sig i den europeiska forskningen och sprida kunskap om europeiska forskares enastående forskningsresultat. Samtidigt är det viktigt att förbättra forskningens renomme´ i samhället för att skapa ett klimat som är gynnsamt för forskning och teknisk utveckling, i synnerhet vad gäller de verksamhetsområden som genomförs inom gemenskapens ramprogram. Vetenskaplig verksamhet och forskning kan endast bära frukt och ge positiva effekter om medborgarna utvecklar en grundläggande förståelse för forskning och vetenskapliga frågor och får en allmänt positiv bild av de berörda verksamheterna och deras resultat. I möjligaste mån skall åtgärderna bygga vidare på och komplettera nationella åtgärder. Vetenskapsmöten på hög nivå Vetenskapsmöten på hög nivå kommer att bidra till forskningens utveckling genom det utbyte som sker och genom att erfarna forskare, som arbetar i frontlinjen av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, bereds möjlighet att överföra sina kunskaper och erfarenheter till den yngre generationen. Inom ramen för dessa vetenskapsmöten får också de forskare från gemenskapen som är verksamma i tredje land tillfälle att bygga upp eller bevara kontaktnät och vetenskapliga relationer med kollegor i Europa. Vetenskapsmöten på hög nivå kan organiseras som europeiska konferenser, kurser, workshops eller sommarkurser. Det kommer i allmänhet att röra sig om mindre sammankomster. Större sammankomster kan ges stöd för att underlätta yngre forskares deltagande. Mindre traditionella former av vetenskapliga konferenser, t. ex. elektroniska konferenser, bör också stödjas. Vetenskapsmöten kan anordnas inom alla vetenskapliga forskningsområden om ämnen som väljs fritt av forskarna själva. Utmärkelser för förstklassig forskning Syftet med dessa utmärkelser är att ge ett allmänt erkännande till de europeiska forskare som framgångsrikt har genomfört transnationella projekt inom forskning och teknisk utveckling, i synnerhet när det gäller projekt som har fått stöd genom gemenskapens ramprogram. Utmärkelser skall också tilldelas ungdomar som har utfört enastående vetenskapliga insatser medan de fortfarande varit på gymnasie- eller högskole- nivå, detta i syfte att motivera dem att fortsätta sina insatser för Europas vetenskapliga och tekniska framtid samt uppmuntra andra i samma åldersgrupp till ett aktivt intresse för forskning och teknik. De planerade utmärkelserna är ”Descartes-priset” för utomordentliga vetenskapliga och tekniska insatser inom ramen för europeiskt samarbete, särskilt inom samarbetsprojekt som förverkligats med stöd av gemenskapens ramprogram. Ett annat pris skall delas ut till studerande vid europeiska institutioner för högre utbildning som har utvecklad originella vetenskapliga ide´er eller koncept inom områden av betydelse för den europeiska vetenskapens utveckling. Slutligen skall man arrangera en tävling för unga forskare inom EU (Concours europe´en pour jeunes scientifiques), för vetenskapliga begåvningar i åldern 15–20 år, och denna tävling skall kombineras med lämpliga aktiviteter för att öka allmänhetens medvetenhet. Åtgärder att höja allmänhetens medvetande Huvudsyftet är att öka allmänhetens medvetenhet om vetenskap och teknisk utveckling, i synnerhet verksamhet som genomförs inom ramen för de europeiska forskningsprogrammen, och på detta sätt överbrygga klyftan mellan forskningen på gemenskapsnivå och allmänheten. Åtgärden syftar till att få de 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/95 europeiska medborgarna att bättre förstå den positiva betydelse som vetenskap och teknik har för deras dagliga liv och de begränsningar och konsekvenser som forskning och teknisk utveckling kan medföra. Åtgärden skall också öka forskarnas medvetenhet om de frågor och ämnen som intressar allmänheten. Gemenskapens stöd skall ges för att främja upprättandet av europeiska nätverk och ett utbyte av bästa praxis mellan framgångsrika projekt och initiativ på nationell och regional nivå, att arrangera regelbundna möten mellan forskare och vetenskapsinformatörer, att främja kvinnors deltagande i forskning, att stödja anordnandet av en europeisk vetenskaplig och teknisk vecka med en gemensam och samordnad utställning som visar europeiska insatser inom forskning och vetenskap, att med hjälp av elektroniska nät och andra lämpliga metoder tillhandahålla information om frågor av vetenskaplig och teknisk art formulerad så att den kan förstås av en vetenskapligt intresserad lekman. NYCKELÅTGÄRD: ATT FÖRBÄTTRA DEN SOCIOEKONOMISKA KUNSKAPSBASEN Europeiska unionen hämtar sin styrka både från medlemsstaternas sociala och kulturella mångfald samt från deras likartade erfarenheter och gemensamma värden. Gemenskapen har dessutom en stark forsknings- tradition inom samhällsvetenskap, ekonomi och humaniora, som måste mobiliseras för att identifiera dagens och framtidens ekonomiska och samhälleliga tendenser och krav och öka gemenskapens konkurrenskraft och medborgarnas livskvalitet. Under en period av allt större utmaningar i form av exempelvis oacceptabla arbetslöshetsnivåer, ökade orättvisor och en relativt sett sjunkande andel av världsekonomin, måste det europeiska samhället förändras om man skall kunna åstadkomma en hållbar socioekonomisk utveckling och ökad livskvalitet för samtliga medborgare, med en bibehållen eller förbättrad ställning i den globala konkurrensen. Samhällsvetenskaperna måste därför ha förmågan att anta dessa utmaningar, överbrygga nationella gränser, förstärka det inbördes samarbetet och öka den analytiska förmågan. Själva den europeiska integreringsprocessen har gett upphov till ett nytt studieobjekt — det europeiska samhället — som är något mer än bara summan av sina beståndsdelar men ändå tydligt beroende av dessa. Målet för denna nyckelåtgärd är att öka vår förståelse av de strukturella förändringar som sker i det europeiska samhället, för att avgöra hur man skall hantera dessa förändringar och få de europeiska medborgarna att engagera sig mer aktivt i skapandet av den egna framtiden. För detta krävs en analys av de viktigaste tendenserna bakom förändringarna och av förhållandet mellan teknik, sysselsättning och samhälle. Man måste också få till stånd en omvärdering av mekanismerna bakom deltagandet i kollektiva insatser på alla styrelsenivåer samt utarbeta nya utvecklingsstrategier som stimulerar tillväxt, sysselsättning samt ekonomisk och social sammanhållning. Denna nyckelåtgärd omfattar ett antal ämnen förbundna med de allmänna målen för ramprogrammet. Syftet är att definiera basen för en samhällelig, ekonomisk och kulturell utveckling som genererar sysselsättning och för skapandet av ett europeiskt kunskapssamhälle. Dessa ämnen bör inte studeras isolerat utan betraktas som integrerade delar av en övergripande och sammanhängande ram. Stödet syftar till att utveckla en begreppsmässig förståelse av de ovan beskrivna processerna som bygger på empirisk, komparativ och framåtriktad forskning, som omfattar exempelvis utveckling och samordning av data- och indikeringssystem och upprättandet av en gemensam forskningsinfrastruktur. Denna verksamhet bör kunna ge goda kunskaper om de utmaningar som Europa står inför, om deras viktigaste konsekvenser och metoderna för att hantera dem, och sedan bilda underlag för politiska beslut. Samhällstendenser och strukturella förändringar Mot bakgrund av de omfattande strukturella, demografiska och samhälleliga förändringar som pågår är syftet med forskningen inom detta område att klargöra de komplexa sambanden mellan samhällstendenser, de möjligheter som erbjuds var och en, ekonomiska förändringar, arbetsmarknadsinstitutioner och kultu- rella mönster med hänsyn till Europas regionala mångfald. Analysen skall även omfatta sådant som främlingsfientlighet, rasism och migration. Effekterna på den ekonomiska utvecklingen, social integration och det sociala skyddet skall beaktas. C 260/96 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Studiet av denna samverkan bör ge en ökad förståelse för de förändrade mönstren när det gäller arbetsliv och tidsutnyttjande, av tillämpningen av nya, otypiska anställningsformer (som deltidsarbete och temporära anställningar) samt förståelse för att det behövs utbildningskapacitet för att under människors hela livstid förbereda dem för en föränderlig miljö. Arbetet bör också öka kunskapen om könsrollsfrågan i det europeiska samhållet. Forskningen bör tillhandahålla en kunskapsbas som kan utnyttas vid formuleringen och utvecklingen av lämpliga europeiska strategier. Teknik, samhälle och sysselsättning Forskningen inom det här området syftar till att öka förståelsen av det ömsesidiga beroende och den integration som präglar förhållandet mellan teknik och samhälle. Det är numera allmänt accepterat att det finns ett behov av att integrera samhälls- och miljöfrågor samt institutionella frågor i den tekniska utvecklingsprocessen, men de möjliga alternativen varierar mellan olika typer av teknik samt med tekniktypernas utvecklingsgrad och spridning i samhället. Forskningen kommer att omfatta interaktionsme- toder mellan de olika berörda aktörerna — leverantörer, användare, rådgivande organ, beslutsfattare och offentliga myndigheter. Verksamheten syftar till att öka förståelsen av användningen och effekterna av teknik inom olika socioekonomiska, territoriella, institutionella, politiska och kulturella sammanhang inom Europeiska unionen. Forskningen skall också granska den offentliga sektorns roll i innovationsprocessen samt hur förvaltningarna skall samarbeta med andra parter. Man kommer att studera förhållandet mellan teknik och sysselsättning, bland annat ny informations- och kommunikationsteknik och de nya organisationsformerna för produktion och arbete vad gäller exempelvis de nya yrken som utvecklats, geografisk placering och sysselsättning samt förändringarna i arbetsvillkor och arbetskraftens kompetens. Forskning skall också bedrivas om innovationens roll i utbildningen, om begreppet livslångt lärande och om hur utbildning kan stimulera innovation, sysselsättning, social integre- ring och lika möjligheter. Offentlig förvaltning och medborgarskap I samband med den europeiska integreringsprocessen finns det ett behov att omvärdera den roll som olika styrelsenivåer har i Europa (lokal, regional, nationell och överstatlig nivå). Syftet är att analysera formerna för ansvar och skyldigheter på alla nivåer och hur dessa faktorer kan användas som ett medel för förändring och samtidigt möjliggöra utvecklingen av mekanismer för dialog, samråd och beslutsfattande i syfte att säkerställa ett verkligt och effektivt samarbete mellan samtliga berörda aktörer. Forskningen syftar till att undersöka i vilken grad de olika formerna av ekonomisk och social reglering i Europa är en följd av en särskild socioinstitutionell och kulturell struktur, så att man kan utveckla bättre strategier för att förverkliga den europeiska integrationen. Verksamheten bör behandla både regleringar genom offentliga myndigheter och privata initiativ och strukturer, exempelvis politiska partier, offentliga intressegrupper och arbetsmarknadens parter. Undersökningen av de offentliga myndigheternas roll omfattar även en utvärdering av deras uppgifter och en analys av begreppen ”offentliga tjänster” och ”allmänin- tresse”. I detta sammanhang är analysen av välfärdssystemens utveckling en mycket viktig del. Analyserna skall åtföljas av en undersökning av medborgarskapsbegreppet i Europa och de olika reglerings- typer och regleringssystem som är förbundna med det. Man skall också analysera hur de olika faktorer som ingår i begreppet kultur (traditioner, språk, historia, kulturarv, religion, in- och utvandring) och utbildnings- modeller påverkar utvecklingen av värderingar. I förekommande fall kan analyser på individnivå komplet- tera forskningen inom det här området. Man skall också undersöka medias roll i en global ekonomi där audiovisuella kulturprodukter blir allt viktigare. Nya utvecklingsmodeller som främjar tillväxt och sysselsättning Denna åtgärd syftar till en utvärdering av nya hållbara utvecklingsmodeller som kan säkerställa tillväxt, sysselsättning, lika möjligheter, ökad rättvisa och höjd livskvalitet. Man skall undersöka de krafter som påverkar skapandet och fördelningen av välstånd i en global ekonomi där ”immateriella” element och tjänsteelement dominerar. Detta arbete omfattar utarbetandet av indikatorer och metoder för att bedöma det socioekonomiska mervärdet för olika produktionsmodeller, definiera olika konkurrensfaktorer (exem- 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/97 pelvis mänskliga resurser) och fastställa vilka politiska strategier som med hänsyn till Europas regionala mångfald bäst kan anpassas till det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och till Europas roll inom världsekonomin. Forskningen skall bland annat inriktas på frågor som rör organisatorisk innovation, nya arbets- och anställningsformer, lösningar på hur man skall möta den ökande efterfrågan på tjänster, samt utvecklingen av ideell ömsesidig stödverksamhet och innovation när det gäller samarbete mellan socioekonomiska parter. Forskningen skall också omfatta en analys av de socioekonomiska och demografiska skillnaderna i Europa och av utvecklingsmodellernas effekter på den ekonomiska och sociala sammanhållningen. ÅTGÄRDER FÖR ATT BIDRA TILL UTVECKLINGEN AV EN POLITIK FÖR VETENSKAP OCH TEKNIK I EUROPA Om EU skall kunna uppfylla de uppgifter inom forsknings- och innovationsområdet som anges i fördraget måste organisationen öka sin förmåga att förutse vilka insatser och frågor som är aktuella för Europa inom forskning och teknik. För detta måste man utnyttja de tillgängliga resurserna inom detta område på ett effektivare sätt. Utvecklingen av nationella och europeiska politiska strategier för forskning och teknik måste föregås av ett omfattande arbete med forskning, undersökningar och utveckling av indikatorer. Den bristande samverkan mellan de ofta mycket olikartade nationella inriktningarna, samt komplexiteten och den transnationella dimension som i många fall präglar de frågor som är föremål för arbetet, gör att det är nödvändigt att upprätta nätverk, samordna och gemensamt använda resultaten på europeisk nivå om man i god tid skall kunna belysa vissa politiska huvudfrågor. Beslutsfattare och andra användare på europeisk och nationell nivå har behov av en kunskapsbas rörande frågor som är av vikt för politiken inom vetenskaps- och teknikområdet. I syfte att utveckla denna kunskapsbas skall denna verksamhet omfatta en flexibel informationstjänst, samordning och strategisk expertis. För att bredda och komplettera de åtgärder som vidtas på nationell och internationell nivå skall aktiviteterna främja ett utbyte av information och erfarenheter mellan beslutsfattare och forskare samt ett bättre utnyttjande av rönen. Strategisk analys av särskilda politiska frågor Denna åtgärd rör stöd till analys och sammanfattning av ett begränsat antal frågor specifika för politiken inom vetenskaps- och teknikområdet. Denna verksamhet skall genomföras av expertgrupper från specialise- rade nationella och internationella organisationer och ha formen av undersökningar, seminarier och konferenser. Vilka frågor som skall behandlas avgörs med hjälp av beslutsfattare och andra aktörer som berörs av politiken för vetenskap och teknik inom följande områden: — Frågor förbundna med hur politiken på vetenskaps- och teknikområdet påverkas av vetenskapliga och tekniska förändringar, globaliseringen, samhällsutvecklingen, nya former för konkurrens och samarbete mellan företag samt problemet med att skapa arbetstillfällen och tillväxt som beaktar miljökrav och bidrar till den sociala sammanhållningen. — Frågor förbundna med hur målen och prioriteringarna för denna politik samt instrumenten för dess genomförande kan användas för att bemästra och analysera de socioekonomiska effekterna. Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier kommer genom sitt arbete med utvärdering, övervakning och tekniska prognoser att aktivt delta i utarbetandet av de strategiska alternativ och rekommendationer som detta sammanfattande arbete skall utmynna i. Gemensam bas för forsknings-, teknik- och innovationsindikatorer För att utforma, samordna och bedöma de europeiska strategierna och den europeiska politiken inom FoTU-området måste man ha tillgång till indikatorer som är relevanta och jämförbara på olika nivåer (nationell, regional, europeiska och global nivå), inbegripet indikatorer som mäter framstegen på vägen mot en hållbar utveckling. Denna andra typ av åtgärd, som genomförs av statistikkontoret och de berörda C 260/98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 enheterna inom kommissionen i samarbete med specialiserade institutioner i Europa, bör gradvis utmynna i en gemensam europeisk bas med indikatorer för vetenskap, teknik och innovation. Man måste samordna och finansiera det arbete som krävs för att behandla relevant statistik och de nya indikatorer som omfattar både unionen och de viktigaste länderna utanför gemenskapen. På detta sätt kommer det att bli möjligt att ge berörda myndigheter i medlemsstaterna, de europeiska och nationella parlamentens utvärderingskontor, kommissionens enheter samt alla övriga berörda parter tillgång till en samordnad databas, som överförs elektroniskt, med de tjänster som krävs för behandling, analys och rätt användning. 2. SAMORDNING MED VERKSAMHET INOM ANDRA DELAR AV RAMPROGRAMMET En av de viktigaste funktionerna som detta program har är att samordna och stödja liknande åtgärder inom ramprogrammet, i synnerhet när det gäller utbildning av forskare, stöd till forskningsinfrastrukturerna och gemenskapsforskningens övergripande socioekonomiska dimension. Mer specifikt skall detta ske enligt följande: — Systemet med Marie Curie-stipendier. Dessa stipendier skulle även kunna delas ut inom ramen för de tematiska programmen. För att säkerställa enhetligheten bör man formulera gemensamma regler beträffande kvalifikationer, metoder för genomförandet samt rättsliga och finansiella bestämmelser. Dessutom bör en central kontaktpunkt av typ ”One-stop-shop” inrättas för inlämnande av förslag. — Forskningsinfrastrukturer. Man bör kontrollera att ansatserna är enhetliga och kompletterar åtgärderna inom andra delprogram. — Socioekonomisk forskning. Samordningen skall tillgodoses genom att man deltar i utarbetandet av verksamhetsplanerna, bistår vid skapandet av lämpliga utvärderingsmekanismer och samlar in och sprider relevant information för att säkerställa att den socioekonomiska dimensionen beaktas på ett enhetligt sätt inom delprogrammen. — Stöd till Europas olika strukturer inom forskning och teknik. Man skall se till att verksamheten är enhetlig och kompletterar verksamheten inom andra delprogram genom samordning, användande av harmoniserade instrument (exempelvis tematiska nät med inriktning på politiska strategier och expertpa- neler) och ett gemensamt tillvägagångssätt för spridningen av resultat (exempelvis trycksaker, seminarier och konferenser). BILAGA III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET Delprogrammet skall genomföras med hjälp av de indirekta FoTU-åtgärder som avses i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Dessutom gäller följande särskilda genomförandebestämmelser för delprogrammet. 1. SÄRSKILDA VILLKOR STÖD TILL FÖRSKARNAS UTBILDNING OCH RÖRLIGHET Nätverk för forskningsutbildning I ett nät för utbildning genom forskning skall normalt ingå fem av varandra oberoende juridiska personer från minst tre medlemsstater eller associerade stater. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/99 Gemenskapens bidrag kan normalt uppgå till 100% av de extra kostnader som är förbundna med temporär anställning av unga forskare på doktorand- eller doktorsnivå, samt med samordningen av det gemensamma forskningsprojekt som nätet är uppbyggt kring. Den maximala finansieringsgraden för ett nät motsvarar kostnaden för anställning av en ung forskare hos varje samarbetspart i nätet samt för ett bidrag till kostnaderna för att samordna projektet. Minst 60% av varje näts medel skall avsättas till kostnaderna för anställning av unga forskare. Gemenskapsstödet får normalt sett inte användas för inköp av varaktig utrustning eller för att finansiera själva forskningen. Stipendiesystemet Marie Curie För att ha rätt att delta i stipendiesystemet Marie Curie måste forskare tillhöra någon av de tre kategorier som anges i bilaga II till föreliggande program. De måste vara medborgare eller ha sin hemvist i en medlemsstat eller en associerad stat. Endast juridiska personer etablerade i en medlemsstat eller en associerad stat har rätt att delta som värdinstitutioner. Forskningen skall bedrivas i ett annat land än det land där stipendiaten är medborgare eller senast varit verksam, med undantag av de individuella återvändarbidragen och stipendierna för erfarna forskare. Vad gäller stipendierna för erfarna forskare skall forskningen bedrivas i ett annat land än det där dennes forskningsinstitution är belägen. Marie Curie-stipendier för enskilda Ansökan om stipendier för enskilda skall inlämnas gemensamt av sökande och värdinstitutionen. Stipendia- terna väljs ut av kommissionen på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV i föreliggande program. Stipendiet skall betalas ut till värdinstitutionen i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV till Femte ramprogrammet. Stipendiebeloppet fastställs för varje medlemsstat eller associerad stat med beaktande av både Marie Curie-stipendiaternas höga kompetensnivå och den allmänna situationen för forskare på motsvarande nivå i värdlandet. Summan skall täcka de nödvändiga avgifterna för en normal social trygghet. Varje värdinstitution skall se till att stipendiaten omfattas av det socialförsäkringssystem som tillämpas för lönearbetare i den berörda medlemsstaten eller associerade staten, genom ett socialförsäkringssystem som ger ett åtminstone jämförbart skydd vad gäller ersättningsnivåer och omfattning. Marie Curie-gäststipendier med industrin som värd Värdinstitutionerna väljs ut av kommissionen på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till föreliggande program. Stipendiaterna väljs sedan ut av värdinstitutionerna. Kommissionen fastställer detaljerade kriterier, rörande i synnerhet meriter och lika möjligheter, som värdföretagen skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt måste denne godkännas av kommissionen. En gemensam finansiering av gemenskapen och värdinstitutionen gör det möjligt för värdinstitutionen att finansiera forskarstuderande och unga forskare med nödvändig forskningserfarenhet. Marie Curie-gäststipendier för utveckling Värdinstitutionerna väljs ut av kommissionen på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till föreliggande program. Stipendiaterna väljs sedan ut av värdinstitutionerna. Kommissionen fastställer detaljerade kriterier, rörande i synnerhet meriter och lika tillgång, som värdföretagen skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt skall denne godkännas av kommissionen. Gemenskapsmedlen ger utrymme för värdinstitutionen att ge stöd till unga forskare med nödvändig forskningserfarenhet. C 260/100 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Marie Curie-stipendier för erfarna forskare Ansökningar om stipendier för erfarna forskare skall inlämnas gemensamt av den sökande och värdinsti- tutionen. De erfarna forskarna väljs ut av kommissionen på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till föreliggande program. Gemenskapsmedlen ger utrymme för värdinstitutionen att ge stöd till en erfaren forskare. Vistelser vid Marie Curie-utbildningsinstitutioner En utbildningsinstitution är en tydligt avgränsad del av en forskningsorganisation, såsom en forsknings- grupp eller två eller tre samarbetande forskningsgrupper. Utbildningsinstitutionen måste vara internationellt erkänd inom sitt särskilda område och ha erfarenhet av internationell doktorandutbildning. Även organisa- törer av internationell doktorandutbildning kan komma i fråga som utbildningsinstitutioner, inom ramen för ett formellt samarbete mellan organisationer från olika länder i form av vissa gemensamma krav för en doktorsexamen. Utbildningsinstitutionerna väljs ut av kommissionen på grundval av de kriterier som anges i bilaga IV till föreliggande program. De unga forskarna väljs sedan ut av utbildningsinstitutionen. Kommissionen fastställer detaljerade kriterier, rörande i synnerhet meriter och lika möjligheter, som värdföretagen skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt skall denne godkännas av kommissionen. De unga forskarna måste genomföra sina doktorandstudier i ett annat land än det där värdinstitutionern är belägen och studierna skall omfatta ett ämnesområde som ligger nära utbildningsinstitutionens. Den period som de unga forskarna vistas vid utbildningsinstitutionen måste ingå som en integrerad del i doktorandstu- dierna. Gemenskapsfinansieringen ger utrymme för utbildningsinstitutionen att finansiera korta vistelser på högst ett skolår för unga forskare. FÖRBÄTTRAD TILLGÅNG TILL FORSKNINGSINFRASTRUKTURER Gränsöverskridande tillgång till stora infrastrukturer inom forskningen I denna åtgärd är deltagarna juridiska personer som driver stora forskningsinfrastrukturer. Det finansiella bidraget till internationella organisationer som driver stora forskningsinfrastrukturer i medlemsstaterna eller i associerade stater kommer att begränsas till tjänster som kompletterar den berörda organisationens verksamhet. Gemenskapsmedlen är avsedda att täcka 100% av kostnaderna för resor och uppehälle för studiebesök vid den berörda infrastrukturen för forskarteam verksamma i andra medlemsstater eller associerade stater än anläggningens operatör. Kostnaderna för resor och uppehälle ersätts emellertid endast för de forskare i teamen som är medborgare eller har sin hemvist i en medlemsstat eller en associerad stat. Gemenskapens stöd kommer också att täcka upp till 100% av de stödberättigade tilläggskostnaderna för att ge forskarteam tillgång till infrastrukturen. Dessa kostnader kommer att beräknas antingen på grundval av en användarav- gift per enhet, som förhandlas fram med de enskilda infrastrukturoperatörerna på grundval av de direkta driftskostnaderna, eller på grundval av de faktiska merkostnaderna som uppkommer i samband med att besökande forskarteam ges tillgång till anläggningen. Man är inte berättigad till stöd för kapitalkostna- der. Nätverk för samarbete mellan infrastrukturer Näten för samarbete mellan infrastrukturer skall upprättas som tematiska nät. Varje nät skall omfatta minst tre juridiska personer från minst tre olika medlemsstater eller associerade stater som driver av varandra oberoende forskningsinfrastrukturer. Näten skall samordnas av en juridisk person som driver en forsknings- infrastruktur. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/101 FoTU-projekt rörande infrastrukturer inom forskningen Ett FoTU-projekt skall omfatta minst två juridiska personer från minst två medlemsstater eller associerade stater som driver från varandra oberoende forskningsinfrastrukturer. Projektet skall samordnas av en juridisk person som driver en forskningsinfrastruktur. Samordnade åtgärder I samarbete med juridiska personer som driver forskningsinfrastrukturer och som är kontraktsparter inom detta program (eller inom programmet för utbildning av forskare och forskares rörlighet) kan kommissionen initiera samordnade åtgärder i syfte att uppmuntra utbyte av information mellan infrastrukturoperatörer och forskare från medlemsstater eller associerade stater. Dessa samordnade åtgärder skall omfatta ämnen av gemensamt intresse och komplettera de nationella och internationella ansträngningarna. FRÄMJANDE AV VETENSKAPLIG OCH TEKNISK KVALITET Vetenskapskonferenser på hög nivå Deltagarna i denna åtgärd skall vara juridiska personer inom alla vetenskapliga forskningsområden som önskar arrangera en vetenskapskonferens med deltagande av ett representativt urval forskare inom det berörda området. Gemenskapsmedlen är avsedda att bidra till kostnaderna för organisation och för deltagande talare och undervisningspersonal. Bidraget skall täcka upp till 100% av utgifterna förbundna med unga forskares deltagande i konferensen. Det kommer också att ges stöd för att underlätta deltagandet av forskare som är medborgare i en medlemsstat eller associerad stat och som vid tidpunkten för konferensen är verksamma vid laboratorier eller institutioner belägna utanför medlemsstaterna och de associerade staterna. Utmärkelser för förstklassig forskning ”Descartes-priset” kan ges till juridiska personer som står bakom utomordentliga vetenskapliga och tekniska insatser inom ramen för europeiskt samarbete, i synnerhet samarbetsprojekt som genomförts med stöd av gemenskapens ramprogram. Priset för studerande vid institutioner för högre utbildning och i tävlingen för unga forskare inom EU (Concours europe´en pour jeunes scientifiques) kan ges till juridiska personer. Ungdomar får delta på individuell basis om deras projekt redan utvalts inom ramen för de berörda nationella programmen. Gemenskapsmedlen kommer att täcka upp till 100% av kostnaderna för utarbetande och organisation av lämpliga urvalsförfaranden, inbegripet utdelning av penningpriser eller motsvarande erkännande till de mest meriterade deltagarna. 2. STÖDÅTGÄRDER Stödåtgärderna kommer i första hand att utgöras av följande: — Undersökningar till stöd för detta program och för att förbereda framtida verksamhet, bland annat sådana som rör strategiska problem som uppkommer under programmets lopp. — Utbyte av information, konferenser, seminarier, workshops, runda bords-konferenser, studiepaneler och andra vetenskapliga och tekniska möten. — Utnyttjande av extern expertis för att bland annat utföra en granskning av delprogrammen i enlighet med artikel 5. 1 i Femte ramprogrammet, en extern utvärdering i enlighet med artikel 5. 2 i Femte ramprogrammet samt för att utvärdera indirekta FoTU-åtgärder eller följa upp deras genomförande. — Verksamhet rörande information, kommunikation och spridning, inbegripet vetenskapliga publikationer och aktiviteter för främjande och användning av resultat samt överföring av teknik. — Stärkande av Marie Curie-stipendiaternas identitet och prestige, framför allt genom organisationen för Marie Curie-stipendiater. C 260/102 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — Stöd/bidrag för att sammanföra tänkbara deltagare för att utarbeta ett detaljerat arbetsprogram för ett forskningsförslag. Syftet är framför allt att stimulera förslag inom nya forsknings- och teknikområden, förslag som omfattar nya tvärvetenskapliga tillvägagångssätt och förslag inom områden som sällan varit föremål för transnationellt/gränsöverskridande samarbete. — Stöd till utbildning och hjälp för forskningsaktörer, däribland små och medelstora företag. 3. SAMORDNING Kommissionen skall se till att de olika indirekta FoTU-åtgärderna kompletterar varandra inom ramen för delprogrammet, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks; därvid skall de sökandes legitima intressen respekteras. Samordningen mellan forskningsåtgärder inom ett och samma område i detta delprogram och — i andra delprogram till Femte ramprogrammet, — i de program för forskning och utbildning som omfattas av rådets beslut 98/. /Euratom av den. om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998–2002) — inom något av gemenskapens övriga program för forskning, som Eureka eller Cost, — inom något av gemenskapens övriga arrangemang som berör forskningen, t. ex. Phare, Tacis, Meda, Europeiska investeringsfonden, strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken går ut på följande: i) Fastställande av gemensamma teman och prioriteringar, i synnerhet i samband med — informationsutbyte, — genomförandet av verksamhet som beslutats gemensamt och som bland annat innebär gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och spridning. ii) Uppdelning av förslagen till indirekta FoTU-åtgärder mellan de olika delprogrammen eller mellan delprogram och program för forskning och utbildning. BILAGA IV URVALSKRITERIER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET Följande specifika urvalskriterier för detta program kompletterar de kriterier som anges i artikel 3: STÖD TILL FORSKARES UTBILDNING OCH RÖRLIGHET Nätverk för utbildning genom forskning Näten skall väljas ut på grundval av det vetenskapliga värdet i det samarbetsprojekt som nätet är uppbyggt kring och utbildningsprogrammets kvalitet och innehåll. Nät som främjar tvärvetenskapligt samarbete och 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/103 omfattar forskargrupper med kompletterande funktioner samt nät som har starka band till näringslivet, och där detta avspeglas i utbildningsprogrammen, kommer att ha företräde framför nät som i övrigt har samma kvalifikationer. Stipendiesystemet Marie Curie Marie Curie-stipendier för enskilda Urvalskriterierna kommer att omfatta kandidatens forskningserfarenhet och kompetens, de resultat och den nytta som kandidaten kan förväntas få av utbildningen, kvaliteten på värdgruppens forskning, värdinstit- utionens förmåga att uppfylla kandidatens särskilda forskningsutbildningsbehov samt projektets vetenskap- liga och tekniska kvalitet och relevans. För individuella återvändarbidrag omfattar urvalskriterierna de forskningsresultat och den forskningserfa- renhet som kandidaten samlat på sig under den ursprungliga stipendieperioden samt nyttan för den nya värdinstitutionen. Marie Curie-gäststipendier med industrin som värd Värdinstitutionerna väljs ut av kommissionen. Stipendiaterna väljs sedan ut av värdinstitutionerna. Kommis- sionen fastställer detaljerade kriterier rörande i synnerhet meriter och lika möjligheter som värdföretagen skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt måste denne godkännas av kommissionen. Urvalskriterierna omfattar kvaliteten på värdinstitutionens forskning, dess förmåga att ge stipendiaten en lämplig utbildning, tillgång till lämplig handledning och forskningsinfrastruktur för stipendiaten, kanaler för samarbete med andra forskningsorganisationer, samt det föreslagna forskningsområdets vetenskapliga och tekniska värde och relevans. Värdinstitutionen väljer ut stipendiaterna på grundval av deras vetenskapliga kompetens och hur väl deras forskningserfarenhet passar in i det föreslagna forskningsområdet. Marie Curie-gäststipendier för utveckling Värdinstitutionerna väljs ut av kommissionen. Stipendiaterna väljs sedan ut av värdinstitutionerna. Kommis- sionen fastställer detaljerade kriterier rörande i synnerhet kvalifikationer och lika möjligheter som värdinstitutionerna skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt måste denne godkännas av kommissionen. Urvalskriterierna kommer att omfatta relevansen och betydelsen av den professionella kompetens som man söker, hur väl avpassad den nya kompetensen är till den kompetens som värdinstitutionen redan besitter, huruvida värdinstitutionen har rätt lokaler för att kunna erbjuda stipendiaten lämpliga arbetsförhållanden och den internationella inriktningen på värdinstitutionens forskningsverksamhet. Värden väljer ut stipendiaterna på grundval av deras vetenskapliga kvalifikationer och hur väl deras forskningserfarenhet kan fylla värdinstitutionens behov. Marie Curie-stipendier för erfarna forskare Urvalskriterierna kommer att omfatta kandidatens vetenskapliga meriter, projektets vetenskapliga och tekniska kvalitet och relevans, samt stipendiets relevans, betydelse och nytta för samtliga berörda parter. Vistelser vid Marie Curie-utbildningsinstitutioner Utbildningsinstitutionerna väljs ut av kommissionen. De unga forskarna väljs sedan ut av utbildningsinsti- tutionerna. Kommissionen fastställer detaljerade kriterier rörande i synnerhet kvalifikationer och lika möjligheter som värdinstitutionerna skall tillämpa vid urvalet av stipendiater. Innan stipendiaten erbjuds ett kontrakt måste denne godkännas av kommissionen. C 260/104 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Urvalskriterierna kommer att omfatta kvaliteten på utbildningsinstitutionens forskning, dess förmåga att organisera ”forskning genom utbildning”, styrkt erfarenhet av framgångsrik internationell doktorandutbild- ning samt huruvida utbildningsinstitutionen har rätt lokaler för att kunna erbjuda lämpliga arbetsförhållan- den åt unga forskare. Utbildningsinstitutionerna väljer ut de unga forskarna på grundval av deras vetenskapliga kvalifikationer och utbildningsinstitutionens lämplighet för just deras doktorandutbildning. FÖRBÄTTRAD TILLGÅNG TILL INFRASTRUKTURER FÖR FORSKNING Transnationell tillgång till storskaliga infrastrukturer för forskning Infrastrukturer kommer att väljas ut på grundval av deras kvalitet, kvaliteten på den forskning som externa användare kan bedriva där, kvaliteten på det vetenskapliga, tekniska och logistiska stöd som tillhandahålls åt de externa användarna, hur stort intresset är från nya transnationella användare i länder som saknar liknande infrastruktur, samt gemenskapsstödets kostnadseffektivitet. Samarbetsnät för infrastrukturer Näten kommer att väljas ut på grundval av deras potential att förbättra tillgången till forskningsinfrastruk- turer av gemenskapsintresse och de tjänster som dessa tillhandahåller, samt på grundval av deltagarnas förmåga att säkerställa en effektiv samordning av nätets verksamhet. FoTU-projekt rörande infrastrukturer för forskning FoTU-projekten kommer att väljas ut på grundval av projektets vetenskapliga originalitet, kvaliteten på forskningsmetoden och verksamhetsplanen, projektets möjligheter att förbättra tillgången till denna typ av infrastruktur i Europa samt det allmänna intresset från användare och infrastrukturoperatörer inom det berörda området. FRÄMJANDE AV VETENSKAPLIG OCH TEKNISK KVALITET Vetenskapskonferenser på hög nivå Urvalskriterierna kommer att omfatta vilket intresse det föreslagna ämnet har för vetenskapsvärlden i stort, det föreslagna konferensprogrammets kvalitet och dess relevans för utbildningen av den yngre generationen av europeiska forskare. Utmärkelser för förstklassig forskning Utmärkelserna kommer att delas ut på grundval av de presenterade projektens vetenskapliga kvalitet och relevans. Deltagarnas ålder och vetenskapliga bakgrund kommer att beaktas på vederbörligt sätt. Åtgärder att höja medvetandet hos allmänheten För att vara kvalificerade för gemenskapsstöd måste projekten behandla problem av allmänt gemenskapsin- tresse och innefatta ett högkvalitativt samarbete mellan vetenskapsmän och vetenskapsinformatörer till gagn för Europas medborgare. Företräde kommer att ges åt projekt och initiativ med deltagande av minst tre av varandra oberoende samarbetspartner från minst tre olika medlemsstater eller associerade stater. Andra projekt kan vara stödberättigade om de åtar sig att producera överförbara resultat som sedan kan användas även av aktörer som står utanför det berörda projektet