title: Regolamento (CE) n. 1210/98 della Commissione del 10 giugno 1998 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
white sugar

formats: pdf print

text: 11. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 166/43 REGOLAMENTO (CE) N. 1210/98 DELLA COMMISSIONE del 10 giugno 1998 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all’importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), visto il regolamento (CE) n. 1423/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, recante modalit(cid:133) di applicazione per l’importazione di prodotti del settore dello zucchero diversi dalle melasse (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 624/98 (4), in particolare l’articolo 1, para- grafo 2, secondo comma e l’articolo 3, paragrafo 1, considerando che gli importi dei prezzi rappresentativi e dei dazi all’importazione di applicabili zucchero bianco, di zucchero greggio e di alcuni sciroppi sono stati fissati dal regolamento (CE) n. 1222/97 della addizionali Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1152/98 (6); considerando che l’applicazione delle norme e delle modalit(cid:133) di fissazione indicate nel regolamento (CE) n. 1423/95 ai dati di cui dispone la Commissione rende necessario modificare gli importi attualmente in vigore conformemente all’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione dei prodotti indicati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1423/95 sono fissati nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’11 giugno 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 giugno 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 16. (4) GU L 85 del 20. 3. 1998, pag. 5. (5) GU L 173 dell’1. 7. 1997, pag. 3. (6) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 49. L 166/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 6. 98 ALLEGATO del regolamento della Commissione, del 10 giugno 1998, che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione di zucchero bianco, di zucchero greggio e dei prodotti di cui al codice NC 1702 90 99 Codice NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Prezzi rappresentativi per 100 kg netti di prodotto Dazio addizionale per 100 kg netti di prodotto (in ecu) 17,31 17,31 17,31 17,31 22,59 22,59 22,59 0,23 7,65 13,83 7,46 13,31 14,59 9,42 9,42 0,41 (1) Fissazione per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 431/68 del Consiglio (GU L 89 del 10. 4. 1968, pag. 3) modificato. (2) Fissazione per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 793/72 del Consiglio (GU L 94 del 21. 4. 1972, pag. 1). (3) Fissazione per 1 % di tenore in saccarosio


title: Förslag till rådets förordning (EG) om övergångsåtgärder för införandet av euron i den gemensamma jordbrukspolitiken

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
euro
exchange rate
monetary compensatory amount
representative rate

formats: html pdf print

text: C 224/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 F‰rslag till r¿dets f‰rordning (EG) om ‰verg¿ngs¿tg…rder f‰r inf‰randet av euron i den gemen(cid:220) samma jordbrukspolitiken (98/C 224/07) KOM(1998) 367 slutlig - 98/0215 (CNS) (Framlagdt av kommissionen den 11 juni 1998) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DENNA FˆRORDNING med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Europeiska gemenskapen, s…rskilt artik(cid:220) larna 42 och 43 i detta, med beaktande av kommissionens f‰rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt~ns yttrande, med beaktande av Monet…ra kommitt~ns yttrande, och med beaktande av f‰ljande: I r¿dets f‰rordning (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). om den agromonet…ra ordningen f‰r euron avskaffas m‰j(cid:220) ligheten att fastst…lla en s…rkild jordbruksomr…kningskurs som skiljer sig fr¿n den faktiska om(cid:220) r…kningskursen f‰r valutor. De jordbruksomr…kningskurser som g…llde den 31 december 1998 med till…mpning av r¿dets f‰rordning (EEG) nr 3812/92 av den 28 december 1992 om den ber…kningsenhet och de om(cid:220) r…kningskurser som skall till…mpas inom den gemensamma jordbrukspolitiken(cid:216)(˛), kan skilja sig fr¿n de o¿terkalleligt fasta omr…kningskurser som r¿det beslutat om f‰r valutor i alla de med(cid:220) lemsstater som deltar i enlighet med artikel 109l. 4 f‰rsta meningen i f‰rdraget, och ocks¿ fr¿n de faktiska omr…kningskurser som kommer att g…lla den 1 januari 1999 f‰r de medlemsstater som inte deltar. Avskaffandet av jordbruksomr…kningskursen den 1 januari 1999 kan under vissa omst…ndighe(cid:220) ter anses som en betydande uppskrivning som f‰ljaktligen kan leda till en s…nkning av jord(cid:220) bruksinkomsterna, och det d…rf‰r motiverat att f‰reskriva m‰ligheten att bevilja ett tillf…lligt, avtagande st‰d som ¿tf‰ljer anpassningen av jordbrukspriserna p‘ ett s…tt som …r f‰renligt med allm…nna ekonomiska regler. N…r det g…ller nationella valutor kan effekten av avskaffandet av jordbruksomr…kningskursen p¿ vissa direkta st‰d kompenseras enligt s…rskilda regler som anpassa till dessa st‰d. (˛)(cid:217)EGT L(cid:216)387, 31. 12. 1992, s. 1, Senast …ndrad genom f‰rordning (EG) nr 150/95 (EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1). 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 224/23 F‰r att underl…tta genomf‰randet av best…mmelserna i denna f‰rordning b‰r ett f‰rfarande inr…ttas f‰r n…ra samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. I genom undantag fr¿n f‰rordning (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /(cid:216). (cid:216). av den om den agromonet…ra ordningen f‰r euron avses i denna f‰rordning med Artikel 1 a)(cid:217)betydande uppskrivning en s…nkning av den omr…kningskurs som …r till…mplig den 1 januari 1999 som i absolut v…rde ligger ‰ver alla skillnader mellan denna kurs och den l…gsta till…mpliga omr…knings(cid:220) kursen -(cid:217)under de tolv senaste m¿naderna och -(cid:217)mellan 24 m¿nader och mer …n tolv m¿nader dessf‰rinnan och -(cid:217)mellan 36 m¿nader och mer …n 24 m¿nader dessf‰rinnan. De relativa skillnaderna i andra och tredje strecksaten tas med i ber…kning f‰r 2/3 (cid:216)respektive 1/3 (cid:216)av deras v…rde. b) den m…rkbara delen i procent skillnaden mellan ¿ ena sidan den tr‰skel som skiljer betydande uppskrivningar fr¿n icke betydande och ¿ andra sidan omr…kningskursen fr¿n euro till nationell valuta eller v…xelkur(cid:220) sen fr¿n euro till nationell valuta den 1 januari 1999, varvid denna skillnad uttrycks i pro(cid:220) cent av n…mnda tr‰skel. Artikel 2 Om omr…kningskursen fr¿n euro till nationell valuta eller v…xelkursen fr¿n euro till nationell valuta 1 januari 1999 f‰r en medlemsstat underg¿r en betydande uppskrivning enligt artikel 1 j…mf‰rt med den jordbruksomr…kningskurs som g…ller den 31 december 1998 skall artiklarna 4 och 6 i f‰rordning (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /(cid:216). (cid:216). av den (cid:216). (cid:216). (cid:216). om den agromonet…ra ordningen f‰r euron g…lla f‰r den betydande uppskrivningen, och den m…rkbara delen i procent …r den som avses i artikel 1 b. (1)(cid:218)(cid:217)Om omr…kningskursen fr¿n euro till nationell valuta eller den v…xelkurs som …r till…mplig dagen f‰r den avg‰rande faktorn under 1999 f‰r Artikel 3 -(cid:217)ett schablonm…ssigt st‰d per hektar eller per djurenhet eller -(cid:217)ett kompensationsbidrag per tacka eller get C 224/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 eller -(cid:217)ett belopp avsett f‰r struktur(cid:220) eller milj‰¿tg…rder ligger under den kurs som tidigare anv…nts, skall kompensationsst‰d beviljas. St‰dbeloppet skall ber…knas i enlighet med artikel 5 f‰rordning (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /(cid:216). (cid:216). av den. (cid:216). (cid:216). om den agromonet…ra ordningen f‰r euro. Genom undantag till artikel 6 andra strecksatsen i samma f‰rordning skall gemenskapens bi(cid:220) drag uppg¿ till 100% det f‰rsta ¿ret. (2)(cid:218)(cid:217)F‰r efterf‰ljande ¿r f¿r r¿det med en kvalificerad majoritet och p¿ kommissionens f‰r(cid:220) slag medge undantag fr‘n best…mmelserna i punkt 1 f‰rsta och andra styckena f‰r att f‰re(cid:220) skriva avtagande kompensationer. Artikel 4 Till…mpningsf‰reskrifterna f‰r denna f‰rordning skall fastst…llas enligt det f‰rfarande som f‰re(cid:220) skrivs i a)(cid:217)artikel 23 i r¿dets f‰rordning (EG) nr 1766/92 (cid:216)(˛) av den 30 juni 1992 om den gemen(cid:220) samma organisationen av marknaden f‰r spannm¿l eller b) motsvarande artikel i andra f‰rordningar om den gemensamma organisationen av markna(cid:220) derna f‰r jordbruks(cid:220) eller fiskeriprodukter eller c) motsvarande artikel i andra gemenskapsbest…mmelser som inr…ttar ett analogt f‰rfarande. Artikel 5 Denna f‰rordning tr…der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Euro(cid:220) peiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till…mpas fr¿n och med den 1 januari 1999. Denna f‰rordning …r till alla delar bindande och direkt till…mplig alla medlemsstater. (˛)(cid:217)EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1200/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Ιουνίου 1998 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 166/6 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 11. 6. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1200/98 TGS EPITQOPGS tgr 10gr Ioum(cid:148)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, cia joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1599/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1422/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 23gr Ioum(cid:148)ou 1995, cia jahoqisl(cid:149) tym keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r cia tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr jai cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68 (3), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 jai to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1422/95 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti g til(cid:147) cif jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar, apojako(cid:151)lemg sto en(cid:147)r «amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147)», jahoq(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68 tgr Epitqop(cid:147)r (4)· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) emmoe(cid:148)tai (cid:149)ti jahoq(cid:148)fetai cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po pou oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou pqoamaveq(cid:149)lemou jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti g amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) tgr lek(cid:145)ssar upokoc(cid:148)fetai cia (cid:146)ma t(cid:149)po di(cid:146)keusgr tym joimotij(cid:150)m sum(cid:149)qym, o opo(cid:148)or e(cid:148)mai to (cid:129)lsteqmtal· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) pq(cid:146)pei ma upokoc(cid:148)fe- tai le b(cid:145)sg tir pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:146)r dumat(cid:149)tgter acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi opo(cid:148)er diatup(cid:150)momtai b(cid:145)sei tym til(cid:150)m aut(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r pqosaqlof(cid:149)lemym se sum(cid:145)qtgsg le tir emdew(cid:149)lemer diavoq(cid:146)r poi(cid:149)tgtar se sw(cid:146)sg le tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po· (cid:149)ti o poiotij(cid:149)r t(cid:151)por tgr lek(cid:145)ssar jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti, cia tg diap(cid:148)stysg tym pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:150)m dumatot(cid:147)tym acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg (cid:149)ker oi pkgqovoq(cid:148)er swetij(cid:145) le tir pqosvoq(cid:146)r pou (cid:146)cimam stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi til(cid:146)r pou diapist(cid:150)hgjam se sglamti- j(cid:146)r acoq(cid:146)r stir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer jai oi pq(cid:145)neir p(cid:150)kgsgr pou sum(cid:147)vhgsam sto pka(cid:148)sio tym diehm(cid:150)m sumakkac(cid:150)m, stoi- we(cid:148)a ta opo(cid:148)a g Epitqop(cid:147) pkgqovoqe(cid:148)tai e(cid:148)te l(cid:146)sy tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m e(cid:148)te le ta dij(cid:145) tgr l(cid:146)sa· (cid:149)ti, cia tg dia- p(cid:148)stysg aut(cid:147), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, lpoqe(cid:148) ma basiste(cid:148) jame(cid:148)r se (cid:146)ma l(cid:146)so (cid:149)qo pokk(cid:150)m til(cid:150)m, le tgm pqo(cid:153)p(cid:149)hesg (cid:149)ti aut(cid:149)r o l(cid:146)sor (cid:149)qor lpoqe(cid:148) ma heyqghe(cid:148) amtipqosypeutij(cid:149)r tgr pqacla- tij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti dem kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg pkgqovoq(cid:148)er (cid:149)tam to elp(cid:149)- qeula dem e(cid:148)mai uci(cid:146)r, am(cid:149)heuto jai s(cid:151)lvymo le ta sumak- kajtij(cid:145) (cid:147)hg (cid:147) (cid:149)tam g til(cid:147) pou amav(cid:146)qetai stgm pqosvoq(cid:145) dem avoq(cid:145) paq(cid:145) l(cid:149)mo l(cid:148)a lijq(cid:147) jai lg amtipqosypeutij(cid:147) pos(cid:149)tgta tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, ep(cid:148)sgr, pq(cid:146)pei ma apojkeisho(cid:151)m oi til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r pou lpoqo(cid:151)m ma heyqgho(cid:151)m lg amti- pqosypeutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia ma kgvho(cid:151)m sucjq(cid:148)sila stoiwe(cid:148)a le tg lek(cid:145)ssa tou poiotijo(cid:151) t(cid:151)pou, pq(cid:146)pei oi til(cid:146)r, am(cid:145)koca le tgm poi(cid:149)tgta tgr pqosveq(cid:149)lemgr lek(cid:145)ssar, ma aun(cid:145)momtai (cid:147) ma lei(cid:150)momtai se sum(cid:145)qtgsg le ta apotek(cid:146)slata tgr evaq- loc(cid:147)r tou (cid:145)qhqou 6 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti l(cid:148)a amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) lpoqe(cid:148) ma diatgqghe(cid:148) jat’ ena(cid:148)qesgm alet(cid:145)bkgtg jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia liar peqioqisl(cid:146)mgr peqi(cid:149)dou, ev(cid:149)som g til(cid:147) pqosvoq(cid:145)r pou apot(cid:146)kese b(cid:145)sg cia tom pqogco(cid:151)lemo jahoqisl(cid:149) tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r dem up(cid:146)pese stgm amt(cid:148)kgxg tgr Epitqop(cid:147)r jai ev(cid:149)som oi diah(cid:146)siler til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r, oi opo(cid:148)er dem va(cid:148)metai ma e(cid:148)mai aqjo(cid:151)mtyr amtipqosypeutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r, ha odgco(cid:151)sam se ap(cid:149)toler jai sglamtij(cid:146)r letabok(cid:146)r tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r· (cid:149)ti, ev(cid:149)som up(cid:145)qwei l(cid:148)a diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r emeqco- po(cid:148)gsgr cia to em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)m jai tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r, pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) le tour (cid:149)qour pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95· (cid:149)ti, se peq(cid:148)ptysg ama- stok(cid:147)r tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147), se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, pq(cid:146)pei ma jahoqisho(cid:151)m idia(cid:148)teqa pos(cid:145) ci’ auto(cid:151)r tour daslo(cid:151)r· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) aut(cid:150)m tym diat(cid:145)neym sumep(cid:145)cetai tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pq(cid:149)- shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtym s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r jai oi pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla. (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 141 tgr 24. 6. 1995, s. 12. (4) EE L 145 tgr 27. 6. 1968, s. 12. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 11 Ioum(cid:148)ou 1998. 11. 6. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 166/7 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 10 Ioum(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr Jydij(cid:149)r SO Pos(cid:149) tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou pq(cid:149)shetou daslo(cid:151) se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou daslo(cid:151) pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fetai k(cid:149)cy tgr eisacyc(cid:147)r se peq(cid:148)ptysg amastok(cid:147)r, g opo(cid:148)a pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 se Ecu am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,95 8,27 0,05 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Jahoqisl(cid:149)r cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po (cid:149)pyr jahoq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. (2) To pos(cid:149) aut(cid:149), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, amtijahist(cid:145) to dasl(cid:149) tou joimo(cid:151) tekymeiajo(cid:151) daslokoc(cid:148)ou pou avoq(cid:145) ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1207/98 z dnia 10 czerwca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2191/81 w sprawie przyznawania pomocy w odniesieniu do zakupu masła przez instytucje i organizacje o celu niezarobkowym

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

text: 03/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 141 31998R1207 11. 6. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 166/37 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1207/98 z dnia 10 czerwca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2191/81 w sprawie przyznawania pomocy w odniesieniu do zakupu masła przez instytucje i organizacje o celu niezarobkowym KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 804/68 z dnia 27 czerwca 1968 r. w sprawie wspólnej organizacji rynku i przetworów mlecznych (1), ostatnio zmienione mleka rozporządzeniem (WE) nr 1587/96 (2), w szczególności jego art. 12 ust. 3, a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzenie Komisji (EWG) nr 2191/81 (3), ostatnio zmie- nione rozporządzeniem (WE) nr 2196/95 (4), przewiduje przy- znawanie pomocy w odniesieniu do zakupu masła przez insty- tucje i organizacje o celu niezarobkowym; w związku z obecną sytuacją na rynku masła oraz z poziomem sprzedaży według przepisów tego rozporządzenia należy zmniejszyć kwotę pomocy; Komitet Zarządzający ds. Mleka i Przetworów Mlecznych nie wydał opinii w terminie wyznaczonym przez jego przewod- niczącego, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W art. 2 ust. 1 akapicie pierwszym rozporządzenia (EWG) nr 2191/81 „139 ECU” zastępuje się „105 ECU”. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 10 czerwca 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 148 z 28. 6. 1968, str. 13. (2) Dz. U. L 206 z 16. 8. 1996, str. 21. (3) Dz. U. L 213 z 1. 8. 1981, str. 20. (4) Dz. U. L 221 z 19. 9. 1995, str. 1


title: Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for "udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase" (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
innovation
research and development
research expenditure (EU)
research staff

text: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/87 Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og inden for »udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den demonstration samfundsøkonomiske videnbase« (1998–2002) (98/C 260/07) (EØS-relevant tekst) KOM(98) 305 endelig udg. — 98/0183(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 10. juni 1998) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. /98/EF (1) det femte rammeprogram for Det Europæi- ske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det følgende benævnt »FTU«) for perioden 1998–2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som bl. a. fastsætter, hvilke aktiviteter der skal gennemføres inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfunds- økonomiske videnbase; kel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særprogrammer til gennemførelse af det fjerde rammeprogram, har Kommis- sionen ladet foretage en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomi- ske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (Crest) er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes viden- skabelige og teknologiske indhold, som beskrevet i det arbejdsdokument, som Kommissionen vedtog den 5. november 1997 (3); i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder Rådets afgørelse 98/. /EF af om reglerne for virksomhe- ders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskningen samt reglerne for formidling af forskningsre- sultaterne (4) (i det følgende benævnt »regler for delta- gelse og formidling«) anvendelse på dette særprogram og indebærer, at Det Fælles Forskningscenter kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program; ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammepro- grammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det består af; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse, programmets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil; ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisa- tioner ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 130 M; i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om det fjerde rammeprogram for Det Eur- opæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknolo- gisk udvikling og demonstration (1994–1998) (2) og arti- (1) Fælles holdning (EF) nr. 31/92, vedtaget af Rådet den 23. marts 1998 (EFT C 178 af 10. 6. 1998, s. 49). (2) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Denne afgørelse er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). gennemførelsen af dette program omfatter også aktivite- ter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over for små og mellem- store virksomheder, samt tilskyndelse til forskeres uddan- nelse og mobilitet; (3) KOM(97) 553 endelig udg. (4) KOM(97) 587 endelig udg. (EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14). C 260/88 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 ifølge målsætningerne i den første handlingsplan for innovation bør forskningen under det femte rammepro- gram i højere grad rettes mod innovation; fastlagt i overensstemmelse med de grundlæggende prin- cipper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. det bør på den ene side undersøges, hvor langt gennemfø- relsen af dette program er nået for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvik- ling; på den anden side bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets gennemførelse og resultater — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING Artikel 1 2. I overensstemmelse med disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse på udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. Særlige udvælgelseskriterier for dette program er anført i bilag IV. Ved gennemførelsen af programmet, herunder i det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskel- lig vægt. I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for temaet »udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøko- nomiske videnbase« (i det følgende benævnt »særpro- gram«) for perioden fra [datoen for vedtagelsen af dette program] til den 31. december 2002. 3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anven- delse på særprogrammet. 4. Bestemmelserne om Fællesskabets finansielle delta- gelse i særprogrammet er fastsat i artikel 4 i femte rammeprogram. Artikel 2 5. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet (i det følgende benævnt »midler«), sig til 1 402 mio. ECU, hvoraf højst 6,35 % til Kommissionens administrative udgifter. 2. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. 3. Af disse midler er — 288,5 mio. ECU bestemt til perioden 1998–1999 — 1 113,5 mio. ECU bestemt til perioden 2000–2002. Sidstnævnte beløb skal i givet fald tilpasses på de betin- gelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i femte rammepro- gram. 4. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådig- hed inden for de flerårige finansielle overslag. De særlige bestemmelser for særprogrammets gennemfø- relse er præciseret i bilag III. Artikel 4 Under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i artikel 3, de videnskabelige og teknologiske mål samt de priori- teter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen: a) undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogram- met er nået, og i givet fald forelægge forslag til at tilpasse det, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktioner, der er omfattet af særprogram- met. Artikel 5 1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med nærmere beskrivelse af: Artikel 3 a) indholdet i bilag II 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og tek- nologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særpro- grammet 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/89 c) koordineringsbestemmelserne, som anført i bilag III Artikel 7 d) og, efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet kan om nødvendigt ajourføres. 2. Med henblik på at gennemføre de indirekte FTU- aktioner, iværksætter Kommissionen, på grundlag af arbejdsprogrammet, de procedurer, der er omhandlet i reglerne for deltagelse og formidling, først og fremmest indkaldelse af forslag. Artikel 6 1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennem- førelse. 2. Den bistås af programudvalget, der består af repræ- sentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. 3. Kommissionens repræsentant forelægger programud- valget udkastene til foranstaltninger vedrørende: — udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 — udarbejdelse af mandatet for den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammepro- gram 1. Programudvalget afgiver udtalelse om de udkast til foranstaltninger, der er nævnt i artikel 6, stk. 3, inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsen- tanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for- slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har Rådet ved udløbet af en frist på seks uger regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgø- relse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis- sionen. 2. Kommissionen underretter regelmæssigt programud- valget om udviklingen med hensyn til særprogrammets gennemførelse, herunder navnlig om resultaterne fra bedømmelsen og udvælgelsen af indirekte FTU-aktioner. Artikel 8 — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE Aktionens form I alt I alt 1 402 mio. ECU Heraf nøgleaktionen: Forbedring af den samfundsøkonomiske videnbase 10,0 % C 260/90 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 BILAG II HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT PRIORITETER INDLEDNING Verden er i stadig stigende grad baseret på viden. Fællesskabets hovedaktiv på dette område er dets forskeres, ingeniørers og teknikeres høje kvalifikationer. Målet er at bevare og bidrage til at udvikle dette potentiale af viden gennem øget støtte til forskeruddannelse og -mobilitet og ved at forbedre adgangen til forskningsinfrastrukturer. Fællesskabet har også en stærk tradition for forskning inden for samfundsvidenskaber, økonomiske videnskaber og humaniora, som må mobiliseres for at indkredse nuværende og kommende økonomiske og samfundsmæssige udviklingstendenser og behov for derigennem at bidrage til Fællesskabets konkurren- ceevne og dets borgeres livskvalitet. Overordnede mål Aktionens overordnede mål, der skal nås i forening med andre beslægtede aktiviteter i rammeprogrammet, er fokuseret på to hovedområder, nemlig udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og styrkelse af den samfundsøkonomiske videnbase. Med dette for øje vil der blive iværksat aktiviteter med henblik på: — at udvikle Fællesskabets menneskelige forskningspotentiale, idet der lægges særlig vægt på at sikre lige adgang og bedre balance mellem mænd og kvindere, navnlig gennem forskeruddannelse og -mobilitet for således bl. a. at bidrage til indsatsen for at skabe nye job — at forbedre adgangen til forskningsinfrastrukturer — at bidrage til, at Fællesskabet bliver et attraktivt sted for forskere, og at fremme europæisk forskning på den internationale scene og at fremme en europæisk videnskabelig og teknologisk kultur — at styrke den samfundsøkonomiske videnbase gennem en særlig nøgleaktion for at opnå en bedre forståelse af de nøgleproblemer, det europæiske samfund står over for, og — at hjælpe med at udvikle Fællesskabets politik på det videnskabelige og teknologiske felt og på andre felter. 1. AKTIVITETER, DER ER SPECIFIKKE FOR PROGRAMMET STØTTE TIL FORSKERUDDANNELSE OG -MOBILITET Den ekspertise, som Fællesskabets forskere besidder kollektivt og individuelt, er et meget betydeligt aktiv. Imidlertid er videnskabelig forskning på verdensplan underlagt hårde konkurrencevilkår. I forhold til sine vigtigste konkurrenter har Fællesskabet for få forskere; der er en høj grad af opsplitning og overlapning i forskningsindsatsen; forskerne lider under at være isolerede, navnlig i randområderne og de mindst gunstigt stillede regioner i Fællesskabet; geografisk er mobiliteten lille blandt forskere, og der savnes udveksling mellem den akademiske verden og erhvervslivet, og den generelle tendens til en stigende gennemsnitalder i den erhvervsaktive del af befolkningen gør sig også gældende blandt forskerne; desuden er det kvindelige forskerpotentiale underudnyttet. For at bidrage til at løse disse problemer må aktionen »Støtte til forskeruddannelse og -mobilitet« koncentreres om at medvirke til at skabe et europæisk forskermiljø med følgende mål: at tilskynde til at uddanne unge forskere gennem forskning, navnlig dem, der står på tærsklen til deres karriere; at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for forskningen; at fremme tværnationalt samarbejde mellem forskerhold, især ved netarbejde omkring et fælles forskningsprojekt; at fremme mobiliteten blandt forskere i Europa; at tilskynde til samarbejde, vekselvirkning og forskermobilitet mellem den akademiske forskning 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/91 og industriforskningen samt at fremme den videnskabelige og teknologiske samhørighed i Fællesskabet, navnlig under hensyntagen til behovene i de ugunstigt stillede regioner. Denne aktion under programmet skal gennemføres ved hjælp af to aktionslinjer, der består i, at der etableres forskningsuddannelsesnet og oprettes et sammenhængende system af »Marie Curie«-stipendier. Disse aktionslinjer skal omfatte alle områder inden for den videnskabelige forskning, der medvirker til at nå Fællesskabets mål inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration gennem projekter, som forskerne vælger frit. Projekterne udvælges udelukkende på grundlag af den videnskabelige værdi og deres betydning i forhold til målet for aktionerne, uden at der på forhånd er fastlagt et videnskabsområde eller emne (»bottom up«-metoden). Forskningsuddannelsesnet Disse net har først og fremmest til formål at tilskynde især unge forskere, som er på vej mod eller som har taget ph. d. -graden, til at uddanne sig ved at deltage i tværnationale kooperative forskningsprojekter på et højt kvalitetsniveau, herunder projekter inden for nye videnskabsområder. For at styrke forskerholdene i et net og bidrage til at dække koordineringsomkostningerne til det kooperative forskningsprojekt, der tjener som grundlag for nettet, vil Fællesskabet yde støtte til, at unge forskere fra et andet land end det, som det pågældende hold hidrører fra, midlertidigt tilknyttes projektet. For hvert net bør der fastlægges et uddannelsesprogram med særligt henblik på de unge forskere, der deltager i det. Dette program skal drage fordel af nettets internationale karakter og, når det er formålstjenligt, af det kooperative projekts tværfaglige karakter, af de deltagende holds komplementaritet og af forbindelserne mellem nettet og erhvervslivet. Forskningsuddannelsesnettene skal især fremme uddannelse af forskere i et miljø med tilknytning til erhvervslivet og tilskynde til vekselvirkning mellem den akademiske forskning og industriforskningen. Alle net bør sikre lige muligheder for mandlige og kvindelige forskere. System af »Marie Curie«-stipendier Denne aktionslinje består i et sammenhængende system af »Marie Curie«-stipendier med hovedvægten på individuelle stipendier til højt kvalificerede unge forskere med den fornødne forskningserfaring, som tildeles med henblik på forskning i emner efter forskernes eget valg. Det drejer sig om et målrettet forsøg at sikre en mere effektiv udnyttelse af de midler, som Fællesskabet yder til finansiering af stipendier for at fremme uddannelse gennem forskning. Forskere af tre kategorier er omfattet heraf: unge kandidater og unge forskere med den fornødne forskningserfaring, som normalt vil være forskere, der har taget ph. d. -graden, eller andre forskere, der kan godtgøre at have mindst fire års erfaring inden for forskningsaktiviteter efter afsluttet kandidateksamen, samt erfarne forskere, som normalt skal være forskere med mindre end ti års forskningserfaring efter ph. d. -graden, og som samtidig er ansat ved en forskningsinstitution. Denne aktion sikrer lige muligheder for mænd og kvinder. Individuelle »Marie Curie«-stipendier Disse stipendier vil give de bedste unge forskere i Europa, der senere skal danne eliten inden for europæisk forskning, mulighed for uddannelse på højt niveau gennem deltagelse i forskningsaktiviteter. Forskningsin- stitutionerne bliver værter for sådanne unge forskere med den fornødne forskningserfaring. Efter afslutning af det arbejde, der har været omfattet af et individuelt stipendium af to års varighed, vil stipendiater fra ugunstigt stillede regioner, der ønsker at vende tilbage til deres eget land, endvidere kunne få tildelt en individuel hjemrejsestøtte. »Marie Curie«-virksomhedsstipendier Ved denne aktion gives der unge forskere mulighed for at udføre forskning i en erhvervsvirksomhed. Formålet er også at tilskynde til samarbejde mellem erhvervslivet og den akademiske verden. Erhvervsvirk- somhederne vil blive værter for unge kandidater eller unge forskere med den fornødne forskningserfaring. Værtsvirksomheden skal stille relevant forskningsinfrastruktur og vejledning til rådighed for stipendiaten. Der vil blive truffet særlige foranstaltninger for SMV’er for at gøre det lettere for dem at deltage i aktionen. C 260/92 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 »Marie Curie«-udviklingsstipendier Denne aktion skal bidrage til at udvikle forskningskapacitet på højt niveau i forskningsinstitutioner i ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet. Forskningsinstitutioner, der er hjemmehørende i ugunstigt stillede regioner, og som har behov for at udvikle kompetence på nye områder, bliver værter for unge forskere med den fornødne forskningserfaring. Derved styrkes den videnskabelige og teknologiske samhørighed i Fællesskabet. »Marie Curie«-stipendier til erfarne forskere Inden for denne aktion drages der fordel af erfarne europæiske forskeres ekspertise for at fremme viden- og teknologioverførsel mellem erhvervslivet og universiterne (i begge retninger) samt til ugunstigt stillede regioner. Den erfarne forsker kommer fra en erhvervsvirksomhed som gæsteforsker på et universitet eller et forskningscenter eller vice versa; eller gæsteforskeren kommer fra eller tilknyttes en forskningsinstitution i en ugunstigt stillet region. Ophold på »Marie Curie«-uddannelsessteder Denne aktion giver unge ph. d. -studerende forskere mulighed for at gennemføre en del af deres studier på et »Marie Curie«-uddannelsessted og således bedst muligt udnytte uddannelsessteder med ekspertise, hvorved der skabes en ekstra fordel ved en fællesskabsindsats. Desuden kan institutioner, der tilbyder internationale ph. d. -uddannelser, anses som »Marie Curie«-uddannelsessteder som led i et formelt samarbejde mellem institutioner i forskellige lande, et samarbejde som bl. a. omfatter ens betingelser for opnåelse af ph. d. -graden. FORBEDRET ADGANG TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR For forskere, der arbejder med frontforskning, bliver det mere og mere nødvendigt at have adgang til store forskningsinfrastrukturer. Hvis europæiske forskerhold skal forblive konkurrencedygtige i forhold til resten af verden, skal de have adgang til teknisk tidssvarende infrastrukturer. Med udtrykket »forskningsinfrastrukturer« menes anlæg og institutioner, der leverer serviceydelser, som er af afgørende betydning for den videnskabelige forskning. Det omfatter f. eks. store enkeltanlæg til forskning, samlinger, særlige biotoper, biblioteker, databaser, distribuerede net af små forskningsanlæg samt eksperti- secentre, der yder service til en bredere forskerkreds på grundlag af en særlig kombination af metoder og knowhow. Da de fleste forskningsinfrastrukturer i Europa drives af nationale myndigheder, hovedsagelig til fordel for deres nationale forskningshold, er disse infrastrukturer i vid udstrækning, eller næsten udelukkende, forbeholdt landets egne forskere. Derfor har mange forskere ikke mulighed for at få adgang til de infrastrukturer, der er de bedst egnede for det arbejde, som de udfører. Desuden tilhører nogle af de sjældne og mest tidssvarende anlæg erhvervsvirksomheder og er oftest utilgængelige for forskere udefra. Situationen inden for forskningsinfrastrukturerne i Europa er også kendetegnet ved, at infrastrukturoperatø- rerne er meget lidt tilbøjelige til at samarbejde tværnationalt. Der ville kunne opnås en ekstra fordel ved en fællesskabsindsats, hvis man kunne bringe infrastrukturoperatørerne til at udvise den samme samarbejdsånd som den, der begynder at være til stede blandt europæiske forskere. I en situation, hvor opbygningen og driften af infrastrukturer henhører under de nationale myndigheders beføjelser, tager aktionen »Forbedret adgang til forskningsinfrastrukturer« sigte på følgende overordnede mål: — at skabe nye muligheder for tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer af interesse for hele Fællesskabet — at tilskynde infrastrukturoperatører og -brugere til at samarbejde for at opnå en mere effektiv udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne og derved yde en bedre service til videnskaben 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/93 — at fastlægge samordnings-, støtte- og ledsageforanstaltninger for at sikre sammenhængen med de beslægtede aktiviteter inden for andre særprogrammer. Denne aktion skal omfatte infrastrukturer inden for samtlige forskningsområder, der bidrager til at nå Fællesskabets mål for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i det omfang der ikke er truffet sådanne foranstaltninger under rammeprogrammet. Den vil blive iværksat først og fremmest som en støtteaktion for forskere for at give dem tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer. Derudover er der to supplerende aktioner: samarbejdsnet mellem infrastrukturerne og FTU-projekter for forskningsinfrastrukturer. Tværnational adgang til de store forskningsinfrastrukturer Formålet er at give forskerhold (og individuelle forskere) nye og bedre muligheder for at få adgang til de store forskningsinfrastrukturer, der er bedst egnede til deres forskning, uafhængigt af hvor forskerholdene eller infrastrukturerne er hjemmehørende i en medlemsstat eller associeret stat. For at være berettiget til fællesskabsstøtte skal den pågældende infrastruktur frembyde faciliteter af international standard af væsentlig betydning for forskningen på højeste plan, den skal være sjælden i Europa, og dens investeringsomkostninger eller driftsudgifter skal være forholdsvis store i forhold til de normale udgifter til lignende aktiviteter på området; den skal også tilbyde relevant videnskabelig, teknisk og logistisk bistand til brugere, der kommer udfra, især når der er tale om førstegangsbrugere. Fællesskabsstøtten vil blive ydet til udvalgte operatører af infrastrukturer med henblik på at give brugere fra andre lande gratis adgang til faciliteterne. Hver af de udvalgte operatører skal udbrede kendskabet til de muligheder, de kan tilbyde, til så mange potentielle brugere som muligt og lade uafhængige eksperter undersøge den videnskabelige lødighed af de forslag, som de får forelagt, idet der naturligvis vil blive givet prioritet til hold, som endnu ikke har gjort brug af infrastrukturerne, samt til hold fra lande, der ikke råder over sådanne infrastrukturer. Generelt vil brugere, der vil beholde ejendomsretten til forskningsresultaterne for sig selv, ikke få støtte under denne aktion. Der kan imidlertid gøres en undtagelse for SMV’er, der ønsker at anvende en bestemt infrastruktur for første gang. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Formålet med denne aktion er at hjælpe operatører og brugere af infrastrukturerne til indbyrdes at etablere samordning og fælles udnyttelse af ressourcerne med det formål at fremme en samarbejdskultur mellem parterne, at frembringe en »kritisk forskningsmasse« inden for højeffektive metoder, instrumentering og teknologier, at udbrede god praksis, at lette udarbejdelse af fælles protokoller og at fremme interoperabilitet samt at tilskynde til komplementaritet og oprettelse af store »virtuelle« og »distribuerede« anlæg. Der kan ydes fællesskabsstøtte til at hjælpe med at samordne fælles aktioner, der kan føre til en mere effektiv anvendelse og drift af eksisterende og nye infrastrukturer, der er relevante for nettet. Disse net skal være åbne for operatører af forskningsinfrastrukturer, for forskerhold ved universiteter, forskningscentre og industrien, for repræsentanter for brugere af disse infrastrukturer og for fabrikanter af udstyr. Hvert net skal omfatte forskellige aspekter af det europæiske forskningsinfrastrukturer. FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer Formålet er her at støtte kooperative forskningsaktioner, der kan få en bred virkning på fællesskabsplan, for at forbedre adgangen til infrastrukturerne og de serviceydelser inden for et særligt område, som disse kan levere. Der vil blive lagt særlig vægt på forskningsprojekter, der støtter indsatsen inden for rammerne af de samarbejdsnet mellem infrastrukturer, der er omfattet af dette program eller inden for samordnede pilotaktioner under det foregående program »Forskeres uddannelse og mobilitet«. C 260/94 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 FREMME AF VIDENSKABELIG OG TEKNOLOGISK EKSPERTISE For at kunne hævde sig i konkurrencen inden for det internationale miljø for videnskabelig forskning og udvikling skal og må Fællesskabet kunne stole på, at dets forskere og forskningsinstitutioner har den højeste videnskabelige og teknologiske kompetence. Ved at befordre denne kompetence skulle det være muligt at tilskynde de bedste forskere og forskerhold til at engagere sig i forskningen i Europa og dermed øge kendskabet til de fremragende resultater, som de europæiske forskere har opnået. Samtidig har det stor betydning at forbedre videnskabens og forskningens anseelse i samfundet for at skabe et miljø, der er gunstigt for teknologisk og udvikling og navnlig for de aktiviteter, der gennemføres under Fællesskabets rammeprogrammer. Videnskabeligt arbejde og forskning kommer ingen vegne og får ingen positiv gennemslagskraft, hvis borgerne ikke har en elementær forståelse af videnskab og videnskabelige emner eller udvikler en generelt positiv opfattelse af disse aktiviteter og resultaterne heraf. Så vidt det er muligt skal disse aktiviteter bygge på og videreudvikle nationale aktioner. Videnskabelige konferencer på højt niveau Videnskabelige konferencer på højt niveau skal bidrage til, at der gøres fremskridt inden for videnskaben gennem vekselvirkning og skabes vilkår, som gør det muligt for erfarne forskere, der beskæftiger sig med videnskabelig og teknologisk frontforskning at videregive deres viden og erfaring til den næste generation. Disse videnskabelige konferencer på højt niveau skal også tilvejebringe en ramme, inden for hvilken forskere fra Fællesskabet, der arbejder uden for dette, kan etablere og opretholde deres videnskabelige kontaktnet og forbindelserne med deres kolleger i Europa. Sådanne konferencer kan også organiseres som euro-konferencer, pratiske euro-kurser, -workshopper og -sommerkurser. Der vil generelt blive tale om aktiviteter af mindre omfang. Der vil kunne ydes støtte til arrangementer af større omfang for at gøre det lettere for unge forskere at deltage. Utraditionelle videnskabelige konferencer, som f. eks. elektroniske konferencer, bør også støttes. De videnskabelige konferencer på højt niveau kan tilrettelægges inden for alle områder af videnskabelig forskning efter forskernes eget valg. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning Ved at tildele europæiske forskere udmærkelser kan det udvirkes, at disse opnår offentlig anerkendelse for at have gennemført fremragende tværnationale projekter inden for forskning eller teknologisk udvikling, især når det drejer sig om projekter, hvortil der er ydet støtte under Fællesskabets rammeprogrammer. Desuden vil man prisbelønne unge, der har udført et bemærkelsesværdigt videnskabeligt arbejde, samtidig med at de har modtaget undervisning på sekundærtrinet eller under deres højere uddannelse, hvilket vil kunne stimulere de prisbelønnede til at gå videre i deres bestræbelser til gavn for videnskab og teknologi i Europa fremover og samtidig opmuntre andre unge til at interessere sig aktivt for videnskab og forskning. Udmærkelserne vil blive: »Descartes-prisen«, som tildeles som belønning for at have ydet en fremragende videnskabelig og teknologisk præsentation inden for rammerne af et europæisk samarbejde, og især som led i et kooperativt projekt under rammeprogrammerne, en pris, der tildeles universitetsstuderende i Europa, som har udviklet originale ideer eller koncepter inden for områder, der kan bidrage til videnskabelige fremskridt i Europa, og endelig vil der som led i hensigtsmæssige oplysningsarrangementer for den almindelige befolkning blive organiseret en »Europæisk konkurrence for unge videnskabsfolk« med henblik på at opdage unge videnskabelige talenter i aldersklassen fra 15–20 år. Oplysning af offentligheden Med denne aktionslinje vil man gøre den almindelige befolkning mere bevidst om den videnskabelige forskning og teknologiske udvikling, som navnlig udføres under de europæiske forskningsprogrammer og derved bidrage til at fjerne den kløft, der skiller den almindelige befolkning fra videnskaben i dens europæiske dimension. Dette skulle få borgerne i Europa til bedre at forstå, hvilke gavnlige virkninger 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/95 videnskab og teknologi kan få for dagliglivet, men også grænserne for og de potentielle konsekvenser af forskning og teknologisk udvikling. Denne aktion tager også sigte på at gøre forskerne mere bevidst om de spørgsmål, som den brede offentligthed nærer bekymringer for. Fællesskabsstøtten vil blive ydet for at fremme etablering af europæiske net og udveksling af bedre praksis mellem projekter og initiativer med positivt resultat på nationalt og regionalt plan, for at forskere og videnskabsjournalister kan mødes regelmæssigt, for at få flere kvinder til at deltage i videnskabeligt arbejde, for at støtte afholdelse af en »Europa-uge for videnskab og teknologi« som et udstillingsvindue for en samordnet demonstration af Europas indsats inden for videnskab og forskning, for via elektroniske net og andre egnede midler, at tilvejebringe oplysninger om aktuelle videnskabelige og tekniske emner i et sprog, der er umiddelbart tilgængeligt for alle, der interesserer sig videnskab uden dog at være ekspert. NØGLEAKTION: FORBEDRING AF DEN SAMFUNDSØKONOMISKE VIDENBASE Den Europæiske Union styrkes af dets medlemmers sociale og kulturelle mangfoldighed, men også af deres fælles erfaringer og værdier. Endvidere har Fællesskabet en solid tradition for forskning inden for de samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora, som bør mobiliseres for at afdække de aktuelle og kommende økonomiske og sociale tendenser og behov for at fremme Fællesskabets konkurrenceevne og dets borgeres livskvalitet. I en periode som denne, hvor udfordringerne bliver større og større — på grund af en uacceptabelt høj arbejdsledighed, øget økonomisk og social ulighed og tilbagegang i dets andel i verdensøkonomien — skal Europa slå ind på vejen mod ændringer, som kan føre til en samfundsøkonomisk udvikling af varig karakter og en forbedring af livskvaliteten for samtlige borgere, uden at det sætter sin konkurrenceevne over for resten af verden over styr, men snarere styrker den. Derfor er det absolut nødvendigt, at samfundsvidenska- berne er i stand til finde løsninger på disse udfordringer og frigøre sig af de nationale grænsers spændetrøje ved at styrke samarbejdet og skærpe analysekapaciteten. I øvrigt leverer den europæiske integrationsproces et nyt studieobjekt, nemlig det europæiske samfund, som er mere end summen af dets bestanddele, også selv om det i høj grad er betinget heraf. Formålet med denne nøgleaktion er at forbedre vores forståelse af de strukturændringer, der sker i det europæisk samfund, for at klarlægge, hvordan man kan styre disse ændringer, og hvordan man kan bringe borgerne i Europa til at tage aktivt del i udformningen af deres fremtid. Dette indebærer, at der foretages en analyse af de væsentlige tendenser, som disse ændringer fremkalder, en analyse af forholdet mellem teknologi, beskæftigelse og samfund, en nyvurdering af mekanismerne for deltagelse i den kollektive indsats, og dette på alle magtniveauer, samt at der fastlægges nye strategier for udviklingen for at skabe vækst, beskæftigelse og økonomisk og social samhørighed. Denne nøgleaktion omfatter en række emner, der har tilknytning til rammeprogrammets generelle målsætninger. Den skal fastlægge, på hvilke grundlag det er muligt at sikre en samfundsmæssig, økonomisk og kulturel udvikling, som kan skabe beskæftigelse, og tage sigte på at opbygge videnssamfundet i Europa. Disse emner bør ikke behandles i særskilt, men som integrerende dele af et sammenhængende hele. Støtten skal tage sigte på at udvikle en begrebsmæssig forståelse af de ovennævnte processer på grundlag af empiriske og komparative studier og prognoser, som omfatter udarbejdelse og integrering af data og indikatorsystemer samt etablering af en fælles forskningsinfrastruktur. Disse aktiviteter skal således bidrage til at de politiske beslutninger kan træffes på et solidt grundlag af viden om de udfordringer, som Europa skal tage op, om de væsentligste konsekvenser heraf, og om hvilke modforanstaltninger der kan træffes. Udviklingstendenser i samfundet og strukturelle ændringer I en situation præget af dybtgående strukturelle, demografiske og sociale ændringer skal forskningsarbejder på dette område gå ud på at belyse de komplekse sammenhænge mellem de sociale udviklingstendenser, den enkeltes chancer, de økonomiske ændringer, arbejdsmarkedets institutionelle opbygning og de kulturelle mønstre under hensyntagen til den regionale mangfoldighed i Europa. Analysen skal også inddrage fænomener som fremmedhad, racisme og migration. Indvirkningen på den økonomisk udvikling, den sociale integration og den sociale beskyttelse bør vies opmærksomhed. C 260/96 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Et studium af disse sammenhænge vil gøre det muligt bedre at forstå arbejdets ændrede organisation og tilrettelæggelse, fremkomsten af nye atypiske beskæftigelsesformer, delstidsarbejde og midlertidig ansættelse, uddannelsessystemets evne til at forberede folk på ændringer hele livet igennem samt at skabe en øget viden om ligestillingsproblematiken i det europæiske samfund. Forskningsarbejdet vil således kunne skabe en solid videnbase og bidrage til udformning og udvikling af hensigtsmæssige europæiske politikker. Teknologi, samfund og beskæftigelse Forskning inden for dette område bør tage sigte på at skabe en bedre forståelse af teknologiens og samfundets indbyrdes afhængighed og integration. Selv om det nu er accepteret, at der er behov for at integrere de sociale, institutionelle og miljømæssige spørgsmål i den teknologiske udviklingsproces, er der forskellige muligheder alt efter, hvilke teknologityper der er tale om, af graden af deres udvikling og udbredelse i samfundet. Der skal forskes i samspillet mellem de forskellige berørte aktører: forskere, brugere, rådgivere, politiske beslutningstagere og offentlige myndigheder. Der bør også tilstræbes en bedre forståelse af teknologiens anvendelse og indvirkning inden for forskellige socioøkonomiske, geografiske, institutionelle, politiske og kulturelle sammenhænge i EU gennem disse aktiviteter. Forskningen skal også beskæftige sig med den offentlige sektors rolle i innovationsprocessen, og hvorledes samspillet mellem myndighederne og de øvrige parter forløber. Der skal fæstes opmærksomhed på forbindelserne mellem teknologi og beskæftigelse, navnlig de nye informations- og kommunikationsteknologier og de nye måder at tilrettelægge produktionen- og arbejdet på, herunder de nye erhverv, der er ved dukke op, arbejdspladsernes geografiske lokalisering, ændringerne i arbejdsforholdene og arbejdsstyrkens kvalifikationer. Forskningen skal også undersøge, hvilken rolle innovation spiller i undervisning og uddannelse hvat begrebet livslang uddannelse indebærer, samt hvorledes undervisning og uddannelse kan virke stimulerede på innovation, beskæftigelse, social integration og lige muligheder. Regeringssystemer og statsborgerskab I forbindelse med den europæiske integration bør der foretages en nyvurdering af de forskellige magtni- veauer i Europa (lokale, regionale, nationale og overnationale). Formålet er at studere ansvarsfordelingen og åbenheden omkring forvaltningen af dette ansvar på alle de forskellige niveauer, og om disse elementer kan udnyttes som reelle midler til ændring, samtidig med at der kan udvikles struktureret dialog, debat og beslutningstagen for at sikre et effektivt samarbejde mellem de berørte aktører. Forskningen skal gå ud på at forklare, i hvilket omfang de forskellige typer af økonomisk og samfundsmæs- sig regulering, der eksisterer i Europa, er konsekvenserne af en specifik socio-institutionel og kulturel opbygning for at gøre det muligt at definere bedre strategier til at gennemføre den europæiske integration. Den skal dreje sig om offentlige myndigheders regulerende indgreb og private initiativer såvel som om forskelige strukturer, så som politiske partier, offentlige interessegrupper og arbejdsmarkedets parter. Undersøgelsen af de offentlige myndigheder skal også omfatte en nyvurdering af deres opgaver og mål samt en undersøgelse af, hvad der forstås ved begreberne »offentlig service« og »almenhedens interesse«. I denne forbindelse vil der blive lagt særlig vægt på studier i udviklingen af velfærdsmodellerne. Dette arbejde skal ledsages af en undersøgelse af begrebet statborgerskab i Europa og om de forskellige bestemmelser, der er knyttet til dette begreb. Man ønsker også analyseret, hvilken indflydelse de forskellige kulturtræk (traditioner, sprog, historie, religion og migrationer) od uddannelsestraditioner har for udviklin- gen af værdinormer i et samfund. Forskningen kan, hvor det viser sig nødvendigt, suppleres med individuelle analyser. Den kan også undersøge, hvilken rolle medierne spiller i en verdensøkonomi, hvor internationale audiovisuelle kulturprodukter optræder i stigende grad. Nye udviklingsmodeller, der skaber vækst og beskæftigelse Ved fremtidsforskning bør man forsøge at udforske nye modeller for bæredygtig udvikling, som kan føre til vækst, beskæftigelse og lige muligheder, mindske ulighederne i samfundet og øge livskvaliteten. Disse studier skal forsøge at forstå dynamikken i skabelse og fordeling af rigdomme i den globaliseret økonomi, hvor »immaterielle« faktorer og tjenesteydelser er fremherskende. Arbejdet vil bestå i at udarbejde indikatorer og metoder til at evaluere socioøkonomiske merværdi ved forskellige produktionsmodeller på et plan, til at 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/97 afgøre, hvilke konkurrencefaktorer, herunder menneskelig kapital, og politikker, der vil egne sig bedst for den europæiske økonomi under hensyntagen til den regionale mangfoldighed, og for Europas fremtid i den internationale økonomi. Forskningen skal bl. a. koncentreres om undersøgelse af emner så som organisatoriske innovationer, nye arbejds- og beskæftigelsesformer, hvilke løsninger der kan findes for at opfylde det stigende behov for tjenesteydelser, hvordan man kan udvikle frivilligt arbejde til gensidig fordel, og nye former for samarbejde mellem de socioøkonomiske aktører. Forskningen skal omfatte analyse af de økonomiske og demografiske forskelle i Europa og udviklingsmodellernes indvirkning på den økonomiske og sociale samhørighed. AKTIVITETER TIL STØTTE FOR UDVIKLINGEN AF VIDENSKABS- OG TEKNOLOGIPOLITIKKEN I EUROPA For at udføre de opgaver, som traktaten pålægger Den Europæiske Union med hensyn til forskning og innovation, har denne behov for at øge sin evne til at foregribe de udfordringer, som Europa står over for på det videnskabelige og teknologiske område, og udnytte sine ressourcer på den mest effektive måde. Både på nationalt og på europæisk plan er der gennemført en stor mængde forskningsarbejde og studier og udarbejdet indikatorer, som ligger forud for udarbejdelsen af videnskabs- og teknologipolitikken. Fordi de nationale metoder er så forskellige, og fordi de emner, der behandles, er både komplekse og ofte har en tværnational dimension, er der al mulig grund til at samle dem i net og samordne dem med henblik på at udnytte resultaterne på europæisk plan for hurtigt af få belyst en række politisk vigtige spørgsmål. Som et bidrag til udviklingen af den specifikke videnbase om spørgsmål, der vedrører videnskabs- og teknologipolitikken, som beslutningstagere og andre brugere — det være sig på nationalt plan såvel som på europæisk plan — har behov for, kan disse aktiviteter udgøre en fleksibel og strategisk facilitet til at indsamle, samordne og evaluere viden. Ved at bygge videre på og supplere det arbejde, der udføres på nationalt og internationalt plan, skal aktiviteterne tage sigte på at fremme informations- og erfaringsudveks- ling mellem beslutningstagere og forskere og bidrage til en bedre udnyttelse af den eksisterende viden. Strategisk analyse af specifikke spørgsmål Denne aktivitet vedrører støtte til analyse og samordning af et begrænset antal specifikke emner inden for videnskabs- og teknologipolitikken. Dette arbejde skal udføres af ekspertgrupper fra nationale og internatio- nale specialinstitutioner og ved hjælp af studier, seminarer og konferencer. De spørgsmål, der skal behandles, fastlægges af beslutningstagere og andre berørte aktører inden for videnskabs- og teknologipoli- tikken og skal omfatte følgende områder: — emner, der har tilknytning til indvirkningerne på videnskabs- og teknologipolitikkerne af de udfordrin- ger, som opstår som følge af ændringer inden for videnskab og teknologi, globalisering, ændringer i sociale krav, nye former for konkurrence og samarbejde mellem virksomheder, og oprettelse af nye arbejdspladser og vækst, der er miljømæssig bæredygtig og bidrager til at skabe social samhørighed — emner, der har tilknytning til den måde, hvorpå målsætninger og prioriteringer for samt midlerne til iværksættelse af disse politikker gør det muligt at gribe dem an, og til analysen af deres samfundsøko- nomiske indvirkninger. FFC’s Institut for Teknologiske Fremtidsstudier vil ved hjælp af dets arbejde med teknologievaluering, teknologiovervågning og teknologiske fremtidsstudier blive nært inddraget i udarbejdelsen af de strategiske optioner og rekommandationer, som disse arbejder skal munde ud i. Fælles base for videnskabs-, teknologi- og innovationsindikatorer Ved udformningen, samordningen og evalueringen af FTU-strategier og -politikker i Europa er der behov at råde over relevante og sammenlignelige indikatorer på forskellige niveauer (nationalt, regionalt, europæisk og internationalt) herunder indikatorer, som måler fremskridtet mod en bæredygtig udvikling. Denne anden type aktiviteter, der udføres af Det Statistiske Kontor og de berørte tjenestegrene i Kommissionen i C 260/98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 samarbejde med specialinstitutter i Europa vil gøre det muligt gradvis at opbygge en fælles europæisk base for videnskabs-, teknologi- og innovationsindikatorer. Det drejer sig om at samordne og finansiere det arbejde, der er nødvendigt, for at der kan udarbejdes relevante statistikker og nye indikatorer for hele unionen og de vigtigste tredjelande; det vil derved blive muligt at stille et sammenhængende datasæt til rådighed for de berørte myndigheder i medlemsstaterne, de nationale parlamenters og Europa-Parlamentets evalueringsorganer, Kommissionens tjenestegrene og alle interesserede ad elektronisk vej og ledsaget af den service, der er nødvendig til behandle, analysere og anvende dem til deres formål. 2. SAMSPIL MED BESLÆGTEDE AKTIVITETER INDEN FOR ANDRE AKTIONER UNDER RAMMEPROGRAMMET Et af dette programs vigtigste funktioner vil blive at koordinere og støtte lignende aktiviteter under rammeprogrammet, som navnlig vedrører forskeruddannelse, støtte til forskningsinfrastrukturer og fælles- skabsforskningens globale samfundsøkonomiske dimension: — systemet af »Marie Curie«-stipendier: disse stipendier kan også tildeles under de tematiske programmer. Sammenhængen sikres ved at der fastsættes fælles regler for udvægelse, gennemførelse, de juriske og finansielle forhold, og ved at der udpeges e´t sted, som samtlige forslag skal indgives til, — forskningsinfrastrukturerne: her drejer det sig om at sikre sammenhæng og komplementaritet med de fremgangsmåder, der anvendes i forbindelse med aktionerne under de andre særprogrammer, — den samfundsøkonomiske forskning: samordningen vil blive opnået ved deltagelse i udarbejdelse af arbejdsprogrammer, ved støtte til oprettelse af relevante evalueringsmetoder og ved indsamling og udbredelse af relevante oplysninger for at sikre, at der konsekvent tages hensyn til den samfundsøkono- miske dimension i særprogrammerne, — støtte for udviklingen af videnskabs- og teknologipolitikken i Europa: man vil sikre sammenhæng og komplementaritet med aktionerne under de andre særprogrammer ved hjælp af samordning, anvendelse af harmoniserede instrumenter (f. eks. tematiske net, der er koncentreret om bestemte politikker, og ekspertpaneler) og en fælles metode for udbredelse af resultaterne (f. eks. publikationer, seminarer og konferencer). BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, der er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere gælder der følgende særlige bestemmelser for særprogrammet: 1. SÆRLIGE BETINGELSER STØTTE TIL FORSKERUDDANNELSE OG -MOBILITET Forskningsuddannelsesnetværk Et forskningsuddannelsesnet skal normalt omfatte mindst fem af hinanden uafhængige retlige enheder, der hidrører fra mindst tre medlemsstater eller associerede stater. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/99 Fællesskabets bidrag vil dække indtil 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger til midlertidig ansættelse af unge forskere, der er på vej mod eller som har taget ph. d. -graden, samt til koordinationen de kooperative forskningsprojekt, der tjener som grundlag for nettet. Det maksimale bidrag, der kan ydes til et net, svarer til udgifterne til midlertidig ansættelse af en ung forsker ved hvert af nettets parter, samt et bidrag til koordineringsomkostningerne for projektet. Mindst 60 % af finansieringen af hvert net skal afsættes til at ansætte unge forskere. Almindeligvis kan fællesskabsstøtten ikke anvendes til at indkøbe varigt udstyr eller bidrage til omkostnin- ger i forbindelse med forskningen. System af »Marie Curie«-stipendier Forskere af tre kategorier er omfattet af systemet af »Marie Curie«-stipendier som fastlagt i bilag II til dette program. De skal være statsborgere i en medlemsstat eller en associeret stat, eller være bosat de´r. Kun juridiske personer, der er hjemmhørende i en medlemsstat eller en associeret stat kan deltage som værtsinstitution. Med undtagelse af individuel hjemrejsestøtte og stipendier til erfarne forskere skal forskningen gennemføres i et andet land end det, hvor stipendiaten er statsborger, og hvor han/hun sidst har haft sin hovedaktivitet. Når det drejer sig om stipendier til erfarne forskere, skal forskningen gennemføres i et andet land end det, hvor den erfarne forsker hører til personalet ved en forskningsinstitution. Individuelle »Marie Curie«-stipendier Stipendieansøgeren indgiver sin ansøgning sammen med værtsinstitutionen. Kommissionen udvælger stipen- diaterne på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Stipendiet betales til værtsinstitutionen i overensstemmelse med bestemmelsene i bilag IV til rammeprogram- met. Det beløb, der skal udbetales til stipendiaten fastlægges for hver medlemsstat eller associeret stat under hensyntagen til såvel »Marie Curie«-stipendiaternes høje kompetenceniveau som de generelle vilkår, der gælder for forskere på et tilsvarende niveau i værtslandet; dette beløb skal også at dække de nødvendige udgifter til en passende social sikringsordning. Værtsinstitutionerne skal sikre sig, at stipendiaten er omfattet enten af den sociale sikringsordning, der normalt gælder for lønmodtagere i den pågældende medlemsstat eller associerede stat eller af en social sikringsordning, der indebærer en beskyttelse, som i det mindste svarer hertil, hvad angår niveau og dækning. »Marie Curie«-virksomhedsstipendier Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. En fællesfinansiering fra Fællesskabet og værtsinstitutionen vil sætte sidstnævnte i stand til at afholde udgifterne til unge kandidater og unge forskere med den fornødne forskningserfaring. »Marie Curie«-udviklingsstipendier Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsinstitutionerne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Fællesskabsstøtten vil sætte værtsinstitutionen i stand til at afholde udgifterne til unge forskere med den fornødne forskningserfaring. C 260/100 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 »Marie Curie«-stipendier til erfarne forskere Stipendieansøgeren indgiver sin ansøgning sammen med værtsinstitutionen. Kommissionen udvælger de erfarne forskere på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Fællesskabsstøtten vil sætte værtsinstitutionen i stand til at afholde udgifterne til erfarne forskere. Ophold på »Marie Curie«-uddannelsessteder Et »Marie Curie«-uddannelsessted indgår som en klart afgrænset enhed inden for en forskningsinstitution så som en forskningsgruppe eller en eller flere forskningsgrupper, der er indbyrdes forbundet. Uddannelsesste- det skal være internationalt anerkendt inden for sit respektive forskningsområde og have erfaring i internationale ph. d. -uddannelser. Desuden kan institutioner, der tilbyder internationale ph. d. -uddannelser som led i et formelt samarbejde mellem institutioner i forskellige lande, et samarbejde som bl. a. omfatter ens betingelser for opnåelse af en ph. d. -grad anses som »Marie Curie«-uddannelsessted. Kommissionen udvælger uddannelsesstederne på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i bilag IV til dette program. Uddannelsesstederne udvælger derefter de unge forskere. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som uddannelsesstederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. De unge forskere skal være ph. d. -studerende i et andet land end det, hvor værtsinstitutionen er etableret, ag inden for et fagområde, der svarer til uddannelsesstedets. Den uddannelsesperiode, som de tilbringer på »Marie Curie«-uddannelsesstedet, skal udgøre en intererende del af deres ph. d. -studier. Fællesskabsstøtten vil sætte uddannelsesstedet i stand til at afholde udgifterne til at modtage forskere på kortere ophold, hvis varighed højst svarer til et universitetsår. FORBEDRET ADGANG TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR Tværnational adgang til store forskningsinfrastrukturer Deltagerne i denne aktionslinje skal være retlige enheder, som driver store forskningsinfrastrukturer. Den finansielle bistand til internationale institutioner, der driver store forskningsinfrastrukturer i medlemssta- terne eller de associerede stater vil være begrænset til de serviceydelser, som de leverer ud over deres normale opgaver. Fællesskabets finansielle bidrag kan dække indtil 100 % af rejse- og opholdsudgifterne for forskerhold, der aflægger besøg ved infrastrukturer, og som arbejder i andre medlemsstater eller associerede stater end dem, hvor ejeren eller operatøren af den pågældende infrastruktur er hjemmehørende. Blandt disse holds forskere vil dog kun forskere eller forskerhold med statsborgerskab eller bopæl i en medlemsstat eller en associeret stat få godtgjort deres rejse- og opholdsudgifter. Fællesskabsstøtten kan også dække indtil 100 % af de støtteberettigede ekstraomkostninger til at give forskerholdene adgang til infrastrukturen. Disse omkostnin- ger beregnes enten på grundlag af et fast beløb pr. bruger, som fastsættes efter forhandling med hver infrastrukturoperatør ud fra de direkte driftsomkostninger, eller på grundlag de faktiske ekstraomkostnin- ger, der er forbundet med at stille anlaeggets infrastrukturer til rådighed for gæsteforskerne. Bidrag til kapitalomkostninger er udelukket fra de støtteberettigede omkostninger. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Der vil blive etableret samarbejdsnet mellem infrastrukturerne på tematisk basis. Et net skal mindst omfatte tre af hinanden uafhængige retlige enheder, der driver forskningsinfrastrukturer, og som hidrører fra mindst tre medlemsstater eller associerede stater. Nettet samordnes af en retlig enhed, der driver forskningsin- frastrukturer. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/101 FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer Et FTU-projekt for forskningsinfrastrukturer skal omfatte mindst to af hinanden uafhængige retlige enheder, der driver forskningsinfrastrukturer, og som hidrører fra mindst to medlemsstater eller associerede stater. Samordnede aktioner I samarbejde med forskningsinfrastrukturoperatører, der har indgået en kontrakt under dette program (eller under det foregående program »Forskeres uddannelse og mobilitet«) kan Kommissionen iværksætte samordnede aktioner, der som en udbygning af nationale eller internationale bestræbelser går ud på at tilskynde til udveksling af information mellem forskningsinfrastrukturoperatører og forskere i medlemssta- terne eller de associerede stater vedrørende emner af fælles interesse. FREMME AF VIDENSKABELIG OG TEKNOLOGISK EKSPERTISE Videnskabelige konferencer på højt niveau Deltagerne i denne aktion skal være retlige enheder, der arbejder inden for alle videnskabelige forsknings- områder, og som ønsker at arrangere en videnskabelig konference med deltagelse af et repræsentativt udvalg af fællesskabsforskere inden for det pågældende område. Fællesskabsstøtten er bestemt til at dække organisationsomkostningerne, afholde udgifter til talere og undervisere og dække op til 100 % af udgifterne til unge forskeres deltagelse i den udvalgte konference. Der vil også blive ydet støtte til forskere, der er statsborgere i en medlemsstat eller en associeret stat, og som på det tidspunkt, hvor konferencen finder sted, arbejder ved laboratorier eller institutioner uden for medlems- staterne eller de associerede lande, således at de lettere kan deltage i den pågældende konference. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning »Descartes-prisen« kan tildeles retlige enheder som belønning for en fremragende videnskabelig og teknologisk præstation inden for rammerne af et europæisk samarbejde, og især som led i kooperativt projekter under Fællesskabets rammeprogrammer. Deltagere i prisen for universitetsstuderende og i »Europæisk konkurrence for unge videnskabsfolk« skal være retlige enheder. De unge kan deltage på individuel basis, forudsat at deres projekter er blevet udvalgt under deres respektive nationale ordninger. Fællesskabets bidrag dækker indtil 100 % af udgifterne til forberedelse og organisation af de relevante udvælgelsesforanstaltninger, herunder tildeling af pengebeløb eller tilsvarende former for anerkendelse til de bedste. 2. LEDSAGEFORANSTALTNINGER Ledsageforanstaltningerne består navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet og med henblik på forberedelse af fremtidige aktiviteter, også af strategiske spørgsmål, der er opstået under programmets gennemførelse — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper, rundbordsdiskussioner, undersøgelse- spaneler eller andre videnskabelige eller tekniske konferencer — brug af ekstern ekspertviden med henblik på at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemfø- relse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel — fremme af identiteten og prestigen ved at være »Marie Curie«-stipendiat ved at oprette en forening af »Marie Curie«-stipendiater C 260/102 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 — støtte til at samle potentielle deltagere med henblik på udarbejdelse af et detaljeret arbejdsprogram for et forskningforslag, især som middel til at tilskynde til fremsættelse af relevante forslag vedrørende nye områder inden for videnskab og teknologi, om originale tværfaglige metoder eller inden for områder, der sjældent har været omfattet af tværnationalt samarbejde — støtte til oplysnings- og bistandsforanstaltninger til fordel for forskningsaktører, herunder SMV. 3. KOORDINERINGSBESTEMMELSER Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af Rådets afgørelse 98/. /Euratom om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002) (1) — andre europæiske forskningsrammer som Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen, som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfondene, EIB og programmerne inden for uddannelses- og ungdomsområdet. Samordningen består i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig munder ud i: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemfø- relse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og formidling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særprogram og et program for forskning og uddannelse. BILAG IV UDVÆLGELSESKRITERIER FOR GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET De særlige udvælgelseskriterier, der gælder for visse dele af dette program, og som supplerer de i artikel 3 anførte kriterier, er følgende: STØTTE TIL FORSKERUDDANNELSE OG -MOBILITET Forskningsuddannelsesnetværk Nettene vil blive udvalgt på grundlag af den videnskabelige lødighed af det kooperative forskningsprojekt, som danner grundlaget for nettet, og af kvaliteten og indholdet af dets uddannelsesprogram. Net, der (1) KOM(97) 0142 endelig udg. (EFT C 173 af 7. 6. 1997, s. 30). 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/103 fremmer vekselvirkning mellem forskellige videnskabelige discipliner, eller i hvilke der medvirker hold som supplerer hinanden, samt net, der indebærer væsentlige forbindelser med erhvervslivet, vil blive foretrukket frem for net af samme lødighed, forudsat at de pågældende aspekter udnyttes i uddannelsesprogram- merne. System af »Marie Curie«-stipendier Individuelle »Marie Curie«-stipendier Udvælgelseskriterierne vil omfatte ansøgerens forskningserfaring og kompetence, indvirkningen på og nytteværdien for ansøgeren, værtsgruppens forskningskvalitet, værtsinstitutionens kapacitet til opfylde ansøgerens behov for uddannelse gennem forskning og projektets videnskabelige og teknologiske værdi samt dets relevans. Hvad angår den individuelle hjemrejsestøtte, vil udvælgelseskriterierne omfatte de resultater og forsknings- erfaringer, som ansøgeren har opnået under det forudgående stipendiat, samt nytteværdien for den nye værtsinstitution. »Marie Curie«-virksomhedstipendier Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kom- missionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiat- kontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Udvælgelseskriterierne vil omfatte værtsinstitutionens forskningskvalitet, dens kapacitet til at give stipendia- tens den ønskede uddannelse, stille vejledning og egnede forskningsinfrastrukturer til rådighed, dens ordninger for samarbejde med andre forskningsinstitutioner og den videnskabelige og teknologiske lødighed det foreslåede forskningsområde samt dets relevans. Værtsinstitutionerne udvælger stipendiaterne på grundlag af deres videnskabelige kompetence og forenelig- heden af deres forskningserfaringer med det foreslåede forskningområde. »Marie Curie«-udviklingsstipendier Kommissionen udvælger værtsinstitutionerne. Værtsinstitutionerne udvælger derefter stipendiaterne. Kom- missionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som værtsvirksomhederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiat- kontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. Udvælgelseskriterierne vil omfatte relevansen og indvirkningen af den ønskede faglige kompetence, den nye kompetences forenelighed med værtsinstitutionens kompetenceområder, om værtsinstitutionen er af en passende størrelse til at kunne sikre stipendiaterne tilfredsstillende arbejdsvilkår, og om dens forskningsak- tiviteter er af international karakter. Værtsinstitutionerne udvælger stipendiaterne på grundlag af deres videnskabelige kompetence og forenelig- heden af deres forskningserfaringer med værtsinstitutionens behov. »Marie Curie«-stipendier til erfarne forskere Udvælgelseskriterierne vil omfatte ansøgerens høje videnskabelige kompetence, projektets videnskabelige og teknologiske værdi samt dets relevans og stipendiets relevans, indvirkning og nytteværdi for alle berørte parter. Ophold på »Marie Curie«-uddannelsessteder Kommissionen udvælger »Marie Curie«-uddannelsesstederne. Uddannelsesstederne udvælger derefter de unge forskere. Kommissionen fastsætter de nærmere bestemmelser om kvalifikationer og lige muligheder for adgang, som uddannelsesstederne skal anvende ved udvælgelsen af stipendiaterne. Inden der forelægges en stipendiatkontrakt, skal den udvalgte ansøger indhente bekræftelse fra Kommissionen. C 260/104 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 Udvælgelseskriterierne vil omfatte uddannelsesstedets forskningskvalitet, dets kapacitet til at sikre en uddannelse gennem forskning, bevis for at det tidligere har gennemført internationale uddannelser på ph. d. -niveau, og om det er af en passende størrelse til at kunne sikre unge forskere tilfredsstillende arbejdsvilkår. Uddannelsesstederne udvælger de unge forskere på grundlag af deres videnskabelige kompetence og det pågældende uddannelsessteds relevans for ph. d. -studier, som de unge forskere er i færd med. FORBEDRET ADGANG TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR Tværnational adgang til store forskningsinfrastrukturer Udvælgelseskriterierne vil omfatte infrastrukturens kvalitet, kvaliteten af den forskning, som eksterne brugere kan udføre ved hjælp heraf, kvaliteten af den videnskabelige, tekniske og logistiske støtte, som ydes eksterne brugere, den interesse, som nye brugere fra andre lande, hvor der ikke findes en sådan infrastruktur, giver udtryk for og omkostningseffektiviteten af fællesskabsstøtten. Samarbejdsnet mellem infrastrukturer Nettene vil blive udvalgt på grundlag af deres muligheder for at forbedre adgangen til forskningsinfrastruk- tur af betydning for Fællesskabet, og den service de yder, samt på grundlag af deltagernes kapacitet til at sikre en effektiv samordning af de aktiviteter, som det pågældende net omfatter. FTU-projekter knyttet til forskningsinfrastrukturer FTU-projekterne vil blive udvalgt på grundlag af projektets videnskabelige originalitet, af forskningsmeto- dens og arbejdsplanens kvalitet, projektets mulighed for forbedre udbuddet inden for denne kategori af infrastrukturer i Europa og af den interesse, som i almindelighed er kommet til udtryk fra infrastrukturope- ratører på området og fra brugerkredsen. FREMME AF VIDENSKABELIG OG TEKNOLOGISK EKSPERTISE Videnskabelige konferencer på højt niveau Udvælgelseskriterierne vil omfatte betydningen af det foreslåede emne for videnskaben i almindelighed, det foreslåede konferenceprograms lødighed og dets relevans for uddannelsen af de yngre årgange af forskere i Europa. Tildeling af udmærkelser for fremragende forskning Udmærkelserne vil blive tildelt på basis af de forelagte projekters videnskabelige kvalitet og relevans. Der vil også blive taget passende hensyn til deltagernes alder og videnskabelige baggrund. Oplysning af offentligheden For kunne modtage fællesskabsstøtte skal projekterne vedrøre et emne af bredere interesse for Europa og indebære vekselvirkning af høj kvalitet mellem videnskaben og videnskabsjournalister til gavn for borgerne i Europa. Projekter og initiativer, der omfatter mindst tre medlemsstater eller associerede stater vil blive foretrukket. For andre projekter kan der ansøges om støtte, forudsat at de kan producere resultater, som kan overføres og senere anvendes af aktører, der ikke deltager i projektet