title: Kommissionens förordning (EG) nr 1205/98 av den 10 juni 1998 om fastställande av stödbelopp till avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter av vin under 1999

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

text: L 166/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1205/98 av den 10 juni 1998 om fastst(cid:132)llande av st(cid:148)dbelopp till avs(cid:132)ttningskostnader f(cid:148)r vissa destillations- produkter av vin under 1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r vin (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 2087/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 37. 2 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Vad g(cid:132)ller alkohol som erh(cid:134)lls genom destillation av vin som avses i artiklarna 35 och 36 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 822/87 beaktar Europeiska utvecklings- och garanti- fonden f(cid:148)r jordbruket (EUGFJ) endast de kostnader som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n avs(cid:132)ttningen av dessa produkter. St(cid:148)dbelopp till avs(cid:132)ttningskostnader f(cid:148)r dessa produkter b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn till den liknande neds(cid:132)ttning som anv(cid:132)nds f(cid:148)r alkohol som erh(cid:134)lls genom destillation enligt artikel 39 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 822/87. Artikel 1 St(cid:148)dbelopp till f(cid:148)r destillerade avs(cid:132)ttningskostnader produkter som f(cid:148)reskrivs i artiklarna 35 och 36 i f(cid:148)rord- ning (EEG) nr 822/87 skall fastst(cid:132)llas genom att en koeffi- cient till(cid:132)mpas p(cid:134) det uppk(cid:148)pspris som anv(cid:132)nds av inter- ventionsorganen. Denna koefficient skall vara 0,70 f(cid:148)r produktions(cid:134)ret 1999. Artikel 2 De utgiftsbelopp som fastst(cid:132)lls till kommissionen inom ramen f(cid:148)r de deklarationer som uppr(cid:132)ttats i enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 296/96 (3). skall meddelas Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 10 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 84, 27. 3. 1987, s. 1. (2) EGT L 292, 25. 10. 1997, s. 1. (3) EGT L 39, 17. 2. 1996, s. 5


title: Forslag Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, der ved hjælp af direkte aktioner skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
Joint Research Centre
innovation
research and development
research expenditure (EU)

formats: html pdf print

text: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/105 Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, der ved hjælp af direkte aktioner skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Fællesskab (1998–2002) (98/C 260/08) (EØS-relevant tekst) KOM(98) 305 endelig udg. — 98/0184 (CNS) (Forelagt af Kommissionen den 10. juni 1998) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, ning vedrørende særprogrammerne til gennemførelse af den direkte aktion i det fjerde rammeprogram, har Kom- missionen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har frem- sendt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, FFC’s styrelsesråd er blevet hørt med hensyn til særpro- grammets videnskabelige og teknologiske mål, som beskrevet i det arbejdsdokument, som Kommission ved- tog den 5. november 1997 (3); under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. /98/EF (1) det femte rammeprogram for Det Europæi- ske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration for perioden 1998–2002, som bl. a. fastsætter, hvilke aktioner der skal gennemføres ved hjælp af direkte aktioner; (FTU) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammepro- grammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det består af; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse, programmets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil; ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion (1994–1998) (2) og artikel 7, stk. 3, i Rådets beslut- (1) Fælles holdning (EF) nr. 31/98, vedtaget af Rådet den 23. marts 1998 (EFT C 178 af 10. 6. 1998, s. 49). (2) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Afgørelsen en senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder Rådets afgørelse 98/. /EF af. om reglerne for virk- somheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskningen samt reglerne for formidling af forskningsre- sultaterne (4) anvendelse på dette særprogram og Det Fælles Forskningscenter kan deltage i indirekte aktioner; ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisa- tioner vise sig hensigtsmæssigt, især i overensstemmelse med traktatens artikel 130 M; gennemførelsen af dette program omfatter også aktivite- ter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over for små og mellem- store virksomheder, samt tilskyndelse til forskeres uddan- nelse og mobilitet; ifølge målsætningerne i den første handlingsplan for innovation bør forskningen under det femte rammepro- (3) KOM(97) 553 endelig ud. (4) KOM(97) endelig udg. (EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14). C 260/106 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 gram i højere grad rettes mod innovation; FFC bør aktivt beskæftige sig med innovation og teknologioverførsel; fastlagt i overensstemmelse med de grundlæggende prin- cipper og de tre udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til det femte rammeprogram. gennemførelsen af dette program bør overvåges for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og tekno- logiske udvikling; uafhængig eksperter bør til sin tid foretage en evaluering af programmets fremskridt — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I medfør af artikel 3, stk. 1, i det femte rammepro- 1. gram vedtages et særprogram for direkte aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, som skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden fra [datoen for vedtagelsen af dette program] til den 31. december 2002. Artikel 2 1. I henhold til bilag III til det femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemfø- relsen af FFC’s direkte aktioner under dette særprogram (i det følgende benævnt »midler«) sig til 815 mio. ECU. 2. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag II. 2. Reglerne for deltagelse og formidling finder anven- delse på dette særprogram. 3. De generelle bestemmelser for Fællesskabets finan- sielle deltagelse er fastsat i artikel 4 i det femte ramme- program. 4. Særprogrammets direkte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til det femte rammeprogram. 5. De særlige bestemmelser for særprogrammets gen- nemførelse er fastlagt i bilag III. Artikel 4 Med hensyn til de kriterier, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, og de videnskabelige og teknologiske mål samt priori- teter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen: a) overvåge, hvor langt gennemførelsen af særprogram- met er nået og i givet fald forelægge forslag til at tilpasse det, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i det femte rammeprogram b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i det femte rammeprogram, for så vidt angår de aktioner, der er omfattet af særpro- grammet. 3. Af dette beløb er Artikel 5 — 200 mio. ECU bestemt til perioden 1998–1999 — 615 mio. ECU bestemt til perioden 2000–2002. 1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med nærmere beskrivelse af: Sidstnævnte beløb skal i givet fald tilpasses på de betin- gelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i det femte rammeprogram. a) indholdet i bilag II b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særpro- grammet. 4. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådig- hed inden for de flerårige finansielle overslag. 2. Arbejdsprogrammet kan om nødvendigt ajourføres. Artikel 6 Artikel 3 1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af dette program, der udføres af FFC. 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og tek- nologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er 2. Den bistås i denne opgave af FFC’s styrelsesråd (i det følgende benævnt »styrelsesrådet«). 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/107 3. Kommissionens repræsentant forelægger styrelses- området: a) udkast til foranstaltninger vedrørende udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5 i denne beslutning b) opstillingen af mandatet for den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i det femte rammepro- gram c) enhver nødvendig justering af de mål og prioriteter, der er anført i bilag II, eller den fordeling af de finansielle midler, der er angivet i bilag I til særpro- grammet, for at sikre, at det stadig er relevant i betragtning af den videnskabelige og teknologiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske behov. 4. Kommissionen underretter regelmæssigt styrelsesrådet om udviklingen med hensyn til særprogrammets gennem- førelse. Artikel 7 Kommissionen kan anmode FFC om på grundlag af kriteriet med gensidig fordel at gennemføre projekter sammen med retslige enheder etableret i tredjelande, når dette bidrager væsentligt til gennemførelsen af direkte aktioner. Artikel 8 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE TIL DETTE PROGRAM Aktionens form Betjening af borgerne Større bæredygtighed Underbygning af Europas konkurrencedygtighed 39,39 % 43,56 % 17,05 % I alt 815 mio. ECU (1) (2) (1) Heraf kan ca. 6 % afsættes til sonderende forskning. (2) Dette samlede beløb omfatter også fra FFC’s budget, som er nødvendigt for at det kan deltage i aktioner med omkostningsdeling. DE DIREKTE AKTIONERS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅLSÆTNINGER OG PRIORITERINGER BILAG II A. FFC’s opgave FFC’s opgave er at give videnskabelig og teknisk støtte til udarbejdelse, iværksættelse og overvågning af EU’s politik, som påkrævet af disse. FFC er en af Europa-kommissionens tjenestegrene og fungerer som Unionens videnskabelige og teknologiske referencecentrum. Ved at være tæt på den politiske beslutningstag- ning tjener det således medlemsstaternes fælles interesser samtidig med, at det er uafhængigt af kommercielle og nationale interesser. FFC udfører særlige forskningsopgaver på højt niveau i nøje kontakt med industrien og andre foretagender og hjælper derved de politiske beslutningstagere med at behandle borgernes problemer, formindske modsætningen mellem mennesket og miljøet og fremme en bæredygtig udvikling. C 260/108 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 FFC’s arbejde er afhængigt af, at der knyttes stærke forbindelser med offentligheden og private foretagender i medlemsstaterne ved hjælp af f. eks. forskningsnet, fælles projekter eller personaleudvekslinger. Det er vigtigt, fordi FFC’s opgaver supplerer det femte rammeprograms indirekte aktioner. Det Europæiske Fællesskabs indirekte aktioner vil fortsat være det vigtigste middel, hvormed EU kan udvikle og afprøve nye ideer, mens FFC’s opgave er at bidrage til deres praktiske anvendelse til gavn for de politiske beslutningsta- gere. B. Målsætning: Støtte til disponering i forbindelse med ændringer Den teknologiske udvikling, især inden for biologi og informationsteknologi, ændrer vores livsmåde, vores erhvervsmønstre og den verden vi lever i. Disse ændringer er komplicerede og hænger sammen med hinanden, og politikerne har derfor brug for hjælp for at kunne sætte sig ind i, hvorledes disse teknologier skal styres, så borgerne får en bedre betjening, industrien kan udnytte de nye muligheder, og borgerne beskyttes mod de risici, ændringerne også fører med sig. FFC skal som Kommissionens videnskabelige gren kunne bidrage til disponeringen i forbindelse med disse ændringer og støtte EU’s politiske beslutningsproces ved at medvirke til en bedre forståelse af problemerne, give videnskabelig og teknisk bistand til udarbejdelse og gennemførelse af politiske foranstaltninger og sørge for en realistisk overvågning af de politiske foranstaltningers effektivitet. De to udvælgelseskriterier for FFC’s aktiviteter er: — Relevans for EU’s politik. Med forståelse af den politiske dagsorden kan FFC’s forskning på det rigtige tidspunkt støtte udarbejdelsen af politiske foranstaltninger, hvor det er mest påkrævet. — Overholdelse af nærhedsprincippet. Her er tale om to aspekter. For det første skal forskningen dreje sig om områder, hvor EU’s deltagelse er hensigtsmæssig, og for det andet skal det være praktisk, at deltagelsen sker gennem FFC. FFC beskæftiger sig således med områder som grænseoverskridende forbrugerbeskyttelse og bedrageribekæmpelse, og her giver dets enestående fælles europæiske identitet det øget værdi. C. FFC’s program FFC’s særprogram i forbindelse med det femte rammeprogram afspejler de store ændringer, der har fundet sted i Europa og verden som helhed i de sidste ti år. Disse ændringer har alle været til gavn for vækst og velstand, men det må samtidig sikres, at væksten fortsætter, at den europæiske industri kan konkurrere på et rimeligt grundlag på det indre marked og på verdensmarkedet, at væksten er bæredygtig, og at Europas borgere lever i et rent og sikkert miljø. FFC’s program er derfor blevet opdelt i tre hovedemner: I. Betjening af borgerne II. Større bæredygtighed III. Underbygning af Europas konkurrencedygtighed. Formålet med det første emne er at yde støtte til politik, der skal beskytte den enkelte borger. Heriblandt er foranstaltninger, som giver forbrugerne tillid til, at de levnedsmidler, de får, er korrekt mærkede, at de fuldt ud kan udnytte den moderne lægevidenskabs fordele, at de oplysninger, de får, er pålidelige, og at de beskyttes mod naturlige og menneskeskabte ulykker. Det andet hovedemne drejer sig om bæredygtighed, dvs. at skabe vækst og samtidig beskytte miljøet og bevare naturen og biodiversiteten og sikre, at EU fortsat kan finansiere den relevante politik, uden at den undergraves af bedrageri. Det hører til EU’s vigtigste politiske målsætninger, at miljøhensyn skal indgå i hele EU’s politik, og det er en vigtig opgave for lovgiverne at skabe en rammelovgivning, der kan tilvejebringe 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/109 denne integration og alligevel bevare en fri markedspolitik. FFC vil støtte bæredygtigheden ved at analysere de politiske løsningers miljømæssige virkninger, ved at støtte bedrageribekæmpelsesforanstaltninger i forbindelse med landbrugs- og fiskeripolitikken, ved at støtte de internationale bestræbelser på at hindre klimaændringen og ved at undersøge, hvorledes de europæiske økosystemer forandrer sig og kan bevares. Det vigtigste formål med det tredje emne er at støtte overførslen af viden fra forskningen til industrien og hjælpe nye industrier med at udnytte den seneste teknologi på områder, hvor FFC har særlig ekspertise, f. eks. jordobservation og avancerede materialer (bio-materialer). Der vil blive sat særligt ind på at integrere den videnskabelige og industrielle infrastruktur i Middelhavslandene og de lande, der står over for tiltrædelse, i et fælles, indre marked. To horisontale elementer optræder i alle tre FFC-forskningsemner. Det første, måling, standarder og prøvning, er en af FFC’s vigtigste specialiteter. Det andet er den tekniske og økonomiske viden, som bevirker, at EU’s institutioner på et tidligt tidspunkt kan få råd om udvikling af nye teknologier, deres mulighed for gennembrud, de samfundsmæssige problemer, de medfører, og deres eventuelle politiske virkninger. Det indebærer overvågning af udviklingen i de andre store industrialiserede handelsblokke for at afgøre, hvilken lære der kan uddrages. Begge disse opgaver indgår i alle FFC-aktiviteter — selv når de ikke bliver direkte nævnt. Endelig skal programmet i det følgende ikke betragtes som en stram plan for FFC’s arbejdsprogram i de næste fire år, men derimod som en generel oversigt, der afspejler den politiske dagsordens aktuelle synspunkter og prioriteringer: FFC’s program må forventes at ændre sig i takt med den videnskabelige og teknologiske udvikling, og efterhånden som den politiske dagsorden og forbrugernes prioriteringer forandrer sig. I. BETJENING AF BORGERNE FFC’s første forskningsemne drejer sig om borgerne. Formålet er at støtte den EU-politik, hvis sigte er at beskytte dem, give dem oplysninger, bevare deres helbred og beskytte deres sikkerhed. Forbruger- og sundhedsbeskyttelsen er et vigtigt led i EU’s politik, og forbrugerbeskyttelsens retsgrundlag vil blive yderligere styrket med Amsterdam-traktaten. Denne politiks vigtigste formål er at beskytte det indre markeds forbrugere, at forbedre markedets gennemsigtighed, at øge forbrugernes tillid, navnlig ved mere fuldstændig og effektiv oplysning og uddannelse, at udvikle en ordning for dialog og samråd mellem Europa-Kommissionen og forbrugerorganisationerne, at forbedre dialogen mellem forbrugerorganisationerne og industrien, og at sikre, at forbrugernes interesser bliver varetaget i forbindelse med udarbejdelsen af anden EU-politik. FFC vil sørge for videnskabelig støtte til denne politik. Foruden bioteknologien er informationsteknologien den teknologi, der udvikler sig hurtigst, og selv om det i EU’s politik for informationssamfundet erkendes, at fremskridtet drives af markedskræfterne, søges det alligevel at sikre, at de teknologiske fordele udnyttes fuldt ud, og at den enkelte kan have tillid til at modtagne oplysninger er pålidelige og er blevet forsvarligt behandlet. FFC vil støtte denne politik ved hjælp af teknisk rådgivning om pålidelige tjenester og ved at gøre det lettere at få adgang til oplysninger. FFC’s tredje indsats i borgernes tjeneste gælder sundhedsområdet. Formålet er her at udnytte særlige teknologier, hvortil FFC har særlig teknik og sagkundskab, til diagnosticering og behandling af sygdomme. EU-foranstaltninger til beskyttelse af borgernes sikkerhed omfatter også lovgivning om bilers sikkerhed og direktiver om industriel sikkerhed og byggeregler. FFC vil give teknisk støtte til disse foranstaltninger og finde ud af, hvorledes nye teknologier kan bidrage til bekæmpelse af grænseoverskridende naturkatastrofer som oversvømmelser, og medvirke til EU’s indsats for at fjerne landminer. C 260/110 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 I. 1. Forbrugerbeskyttelse For at beskytte forbrugernes sundhed leder EU’ s institutioner en række videnskabelige udvalg, hvis arbejde bygger på dygtighed, uafhængighed og gennemsigtighed, og de foretager inspektioner for at sikre, at reglerne for levnedsmiddelhygiejne og levnedsmiddelsikkerhed overholdes, og de vurderer og bedømmer eventuelle farer for forbrugernes sundhed. Denne styrkelse af forbrugerpolitikken er blevet befordret af et almindeligt ønske om at forene de avancerede teknologiers hastigt voksende muligheder for at øge markedets udbud af produkter og nedsætte deres omkostninger med fyldestgørende forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger. Det er klart, at denne politik har behov for en stærk videnskabelige støtte — både for at der kan skabes indsigt i de komplicerede forhold, den indebærer, og for at den nyeste teknologi kan udnyttes i forbindelse med kontrol af produkternes kvalitet og oprindelse. FFC vil støtte EU’s politik på dette område ved at benytte nye teknologier i forbindelse med forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger og er forberedt på at vurdere nye risici og at reagere på dem, efterhånden som de opstår. Dette arbejde omfatter: — Forskning til støtte for harmonisering og afprøvning af metoder til analyse af foderstoffers, levnedsmid- lers, drikkevarers og forbrugsvarers kvalitet og sikkerhed, udarbejdelse af referencer til bestemmelse uf levnedsmidlers og drikkevarers ægthed og oprindelse, til opstilling af regler for inspektionspraksis og til risikovurdering, metoder og referencer til støtte for mærkning af levnedsmidler og udvikling af teknikker til bedrageribekæmpelse. — Støtte til gennemførelse af Fællesskabets politik for bioteknologi, herunder metoder til overvågning og påvisning af genetisk ændrede organismer og risikovurderingsundersøgelser. — Toksikologiske undersøgelser af forskellige levnedsmiddelforurenenede stoffers, giftige kemikaliers (f. eks. endokrinforstyrrende stoffer) og patogene mikroorganismers virkninger og indflydelse på sundheden, opstilling af modeller og procedurer for risikovurdering. — Afprøvning af sikre alternative procedurer til de in-vivo-forsøg, der nu benyttes til bestemmelse af kemikaliers, medicinalvarers og forbrugsvarers toksikologiske risici. I. 2. Medicin og sundbedsbeskyttelse Mange af de teknologier, FFC har udviklet i forbindelse med atomteknik, metrologi, informatik og materialevidenskab, kan bruges inden for medicin og sundhedsbeskyttelse og er nu nået tilstrækkelig langt til at kunne videreudvikles. Dette arbejde kræver udnyttelse af FFC’s anlæg og ekspertise og vil blive udført ved netværkssamarbejde med lægevidenskaben og medicinalvareindustrien. Det skal bl. a. omfatte: — Aktiv støtte til udvikling af cancerterapier på grundlag af nukleare teknologier, anvendelse af bor- neutronfangstterapier, alfaimmunoterapier og medicinsk imagografi. — Standardforberedende forskning og udnyttelse af afprøvningsmetoder til biokompatible materialer og biomekaniske komponenter, kvalificering af bestemt medicinsk udstyr med henblik på harmonisering af normer og standarder, udvikling, fremstilling og attestering af referencematerialer til klinisk diagnostice- ring og udnyttelse af afprøvningsudstyr. — Støtte til telematiksystemer, der skal sikre regelmæssig udveksling af oplysninger om medicinalvarer i EU. I. 3. Udnyttelse af informationssamfundet FFC’s sagkundskab inden for informationsteknologi vil blive udnyttet til støtte for pålidelighedsaspekterne i forbindelse med EU’ s politik for informationssamfundet og til styrkelse af bedrageribekæmpelsesforanstalt- ningerne. Arbejdet omfatter bl. a. : — Støtte til det europæiske pålidelighedsinitiativ, herunder forskning i systemers overlevelsesevne, pålidelig- hedsbeskrivelse af tjenester og kvalifikationsprocedurer for indbyggede systemer, ibrugtagning og demonstration af nye netværksteknologier og medicinske datasystemer, udnyttelse af forskningsresultater til statistiske formål og brug af geografiske informationer. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/111 — Støtte til bedrageribekæmpelsesforanstaltninger, herunder udvikling og udnyttelse af effektive, pålidelige, sikre kommunikationssystemer mellem EU’s offentlige myndigheder og Kommissionen, udvikling af et hurtigt varslingssystem og metoder til analyse af store mængder oplysninger fra forskellige kilder og kontrol med dem. I. 4. Borgernes sikkerhed: menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer EU har en række foranstaltninger, hvis formål er at beskytte borgerne mod ulykker. Blandt dem er standarder for bilfremstilling og højtryksudstyr, forpligtelse til mærkning og anmeldelse af farlige stoffer og anmeldelse af ulykker. FFC spiller en aktiv rolle for gennemførelsen af denne politik og støtter udviklingen af nye sikkerhedsforanstaltninger. — Støtte til Fællesskabets forordninger for industrisikkerhed ved analyse af data for industriulykker, levering af oplysninger til de kompetente myndigheder og industrien og teknisk rådgivning til Kommissionen. — Udformning, prototypeudvikling, afprøvning og harmonisering af inspektionsprocedurer for højtryksud- styr for at skabe den størst mulige sikkerhed på arbejdspladsen og støtte til udvikling og ibrugtagning af nye standarder. Den gensidige påvirkning mellem hydrogen og strukturmaterialer og udarbejdelse af normer og standarder for industrisikkerhed. — Overvågning og behandling af kemiske produkter og kontrol med dem: indførelse og forbedring af forordninger for anmeldelse, tilladelse, klassificering og mærkning af nye og eksisterende kemikalier, forskning i vurdering af miljørisici. — Videreførelse og videreudvikling af et forskningsfelt, som skal bidrage til det videnskabelige og tekniske grundlag for fjernelse af landminer, opstilling af en fortegnelse over minetyper og deres signaturer, udarbejdelse af strategier for undersøgelse af minefelter og udarbejdelse af sikre detektions- og destruktionsmetoder, opstilling af referencekriterier og referencestandarder og afprøvning af rydningsme- toder og tilgængeligt apparatur. — Kemisk karakterisering og værktøjer til bestemmelse af illegale stoffers oprindelse. — Karakterisering af transportkøretøjers strukturelle sikkerhed og kollisionsværn, kalibrering af prøvean- læg i medlemsstaterne og afprøvning af simuleringsmetoder, som skal supplere de traditionelle kollisionsforsøg. — Støtte til oprettelse af et fælles europæisk rapporteringssystem for ulykker under flyvning, herunder analyse af betydningen af menneskelige fejl. — Støtte til udformning og udvikling af byggestandarder (Eurokodekser), forskning med henblik på at sikre bygningers og anlægsarbejders sikkerhed og pålidelighed over for jordrystelser, pludselige stød og trafikvibrationer, herunder også bevarelse af den europæiske kulturarvs betydelige mindesmærker, vurdering af deres nedslidning og teknikker til restaurering af dem. — Anvendelse af jordobservationsteknikker til risiko- og skadevurdering, overvågning og efterkrisestyring i forbindelse med naturkatastrofer som skovbrande, oversvømmelser, jordskred, tørke og stormflod. II. STØRRE BÆREDYGTIGHED Teknologisk udvikling, bæredygtig vækst og respekt og omsorg for miljøet er centrale spørgsmål i Unionen, de indgår i traktaten og behandles i fælles politik og fælles aktioner. Fællesskabets femte handlingsprogram for miljøet (1992–2000), beskriver tilvejebringelsen af bæredygtig udvikling som 1990’ernes udfordring. En handlingsplan, der blev offentliggjort for kort tid siden, opstiller fem prioriterede områder, hvor Fællesskabets indsats bør forstærkes. Det drejer sig først og fremmest om større inddragelse af miljøspørgsmål i anden politik, f. eks. landbrug, transport, energi, industri og turisme. For det andet gælder det brug af flere virkemidler, ikke mindst markedsmekanismerne, men også C 260/112 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 strukturpolitikken, for at gennemføre Unionens politik. For det tredje skal gennemførelsen og håndhævelsen af Fællesskabets lovgivning forbedres, for det fjerde skal offentlighedens bevidsthed øges, og endelig skal Unionen gøre sig stærkere gældende i internationale forhold — samarbejdet med de central- og østeuropæi- ske lande og partnerlandene i Middelhavsområdet skal udbygges, og EU’s rolle i internationale miljøaktioner og ved behandling af handels- og miljøspørgsmål skal styrkes. FFC’ s videnskabelige og tekniske afdelinger vil give den eksperthjælp, som er nødvendig for at få indsigt i problemerne, og støtte virkeliggørelsen af alle aktionsplanens fem punkter. Centret vil med sine mange forskellige fagområder medvirke til indførelsen af holdbare, realistiske grænser for forurenende stoffer, fremstilling af almindeligt accepterede referencematerialer og målinger til overvågning af dem, bestemmelse af foreslået lovgivnings virkninger, påvisning af de bedste tilgængelige teknologier og vurdering af den forhåndenværende videnskabelige viden, hvormed industriprocesserne kan forbedres, og forureningen formindskes, forståelse af klimaændringsprocesserne og deres virkninger og påvisning af nye teknologier, der kan fremme bæredygtigheden. Der vil især blive sat ind på energi- og transportsektoren. FFC vil med sin forskning til forbedring af bæredygtigheden give støtte til Kommissionen, Europa- Parlamentet, medlemsstaterne og de relevante EU-agenturer og beskæftige sig med følgende emner: II. 1. Miljøbeskyttelsens inddragelse i anden EU-politik Kommissionen er ifølge traktaten forpligtet til at vurdere følgerne af alle forslag, der har indflydelse på miljøet, og til at søge at inddrage spørgsmålet om bæredygtighed i alle former for sektorpolitik, det gælder således landbrug, energi, transport og regionaludvikling. FFC vil støtte dette arbejde med: — Socio- og teknisk-økonomiske undersøgelser, som skal gøre inddragelsen af miljøbeskyttelse i EU’s sektorpolitik bedre, herunder undersøgelse af enkelttilfælde og udvikling af metoder, hvorefter lovgiv- ning kan måles og analyseres (f. eks. »grøn revision«). — Forskning i vegetations- og jordudnyttelsesdynamik, regional- og byudvikling, forskning i landbrugsbe- tingede miljøspørgsmål ved hjælp af især jordobservation. — Kystzoneregulering, udvikling og harmonisering af indikatorer på miljøforringelse. II. 2. Forebyggelse og bekæmpelse af forurening Ifølge EU’s lovgivning skal nye industriudviklinger udnytte den bedste tilgængelige teknologi for at opnå en integreret formindskelse af forureningen — dvs. at der skal tages hensyn til alle former for forurening — i luft, jord og vand. Til støtte herfor og for alle andre forureningsbekæmpelsesforanstaltninger er det nødvendigt at udvikle et system, hvormed de forurenende stoffer kan påvises, og at målingerne i hele Unionen harmoniseres. FFC’s arbejde skal derfor omfatte: — Støtte til miljølovgivning for integreret (f. eks. vand, luft, jord) forebyggelse og bekæmpelse af forurening i industrien, udvikling af referencerammer for udnyttelse af den bedst tilgængelige teknik i en lang række industrisektorer og vurdering af lovgivningens virkning på konkurrenceevnen og beskæftigelsen. — Støtte til international harmonisering af forureningsovervågningsteknikker, udvikling og fremstilling af referencematerialer og målinger i forskellige matricer (f. eks. jord, vand, luft, flora og fauna osv. ) med henblik på forureningsbekæmpelse. — Forskning til støtte for harmonisering og ibrugtagning af referencemetoder til analyse af vandkvalitet, overvågning af vandressourcer, vandrensning og forvaltning af vandressourcer, vurdering af de toksiko- logiske risici i forbindelse med forurenende stoffer i vand, indgreb i katastrofesituationer, procedurer og kriterier for vandkvalitetskontrol, undersøgelser af vandressourceforvaltningen og dens indflydelse i geografiske områder, som er beskyttet af europæisk lovgivning, og i områder, der er udsat for oversvømmelser og tørke. — Udvikling af teknikker til påvisning af jordforurening, som skyldes industri- og militæraktivitet, og til overvågning af havforureningstilfælde (f. eks. algevækst, olieudslip), herunder afsløring af fartøjer, der er årsag til forurening. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/113 — Forskning til støtte for harmonisering og afprøvning af metoder til kontrollering af luftkvalitet og kriterier for luftkvaliteten i byer og bymæssige bebyggelser, alternative brændstoffers indflydelse på luftkvaliteten og emissionen af mikropartikulater, overvågning af radioaktiviteten i miljøet, regionale programmer for miljøovervågning i udvalgte regioner (f. eks. alpekonventionen). II. 3. Klimaændringen Med deres underskrift af »Kyoto-protokollen« har industrilandene forpligtet sig til at formindske emissio- nen af drivhusgasser. EU, der forhandlede på medlemsstaternes vegne, har lovet at nedskære emissionerne til 8 % under 1990-niveauet. EU har behov for stærk teknisk støtte for at kunne bevare sin troværdighed som part i klimakonventionen, styrke sin stilling på den internationale scene, forstå eventuelle fremtidige udviklinger i Europa, herunder deres følger for regulerede og uregulerede naturressourcer, sundhed og biodiversitet, kaste lys over risici og usikkerhedsmomenter, og opstille en hensigtsmæssig politik. FFC vil støtte EU’s politik ved hjælp af: — Undersøgelser af udstrømningerne af drivhusgasser og aerosoler, forskning i processer, der fører til emission af drivhusgasser, vurdering af »Kyoto-protokollens« følger for emissionsniveauer, luftkvalitet, klimaforandringen og den europæiske økonomi, støtte til europæiske politiske initiativer. — Udnyttelse af jordobservation til kortlægning, overvågning og udarbejdelse af fortegnelser over vigtige globale ressourcer i havet og jorden. Globale informationssystemer og modeller vil støtte analysen og forståelsen af iagttagne udviklinger. Europæiske forskernet vil få adgang til globale datasamlinger. II. 4. Energi og transport Det endelige energiforbrug i Europa er næsten ligeligt fordelt mellem industrien (29 %), transporten (32 %) og husholdningerne og servicesektoren (39 %). Størstedelen af energiforbruget bygger på fossilt brændsel med olieprodukter som fremherskende energikilde i transportsektoren, mens næsten to tredjedele af kulforbruget går til elektricitetsfremstilling. Kun ved hjælp af effektive foranstaltninger for at formindske emissionerne og erstatte fossilt brændsel med vedvarende energi kan Europa overholde de internationale aftaler og opnå bæredygtig vækst. Grønbogen om vedvarende energi fra 1996 konstaterede, at EU-traktaten har tilstrækkeligt grundlag for at fremme vedvarende energi og foreslog, at EU skulle udbygge sin politik, så et mål svarende til 12 % af det indenlandske bruttoenergiforbrug blev nået inden 2010. FFC vil støtte EU’s politik ved hjælp af: — Inddragelse af vedvarende energi i energisystemerne og socioøkonomiske undersøgelser i forbindelse hermed, udvikling af nye afprøvningsteknikker og forslag til udarbejdelse af normer og standarder for solcelle- og solvarmesystemer, ny energifremstilling — oplagringssystemer, brændselsceller og isolerings- materialers typologi, undersøgelse af brint som brændsel med særlig vægt på sikkerhedsspørgsmål og analyse af teknisk-økonomiske aspekter. — Forbedring og vurdering af avancerede materialer og nye overfladebehandlinger for at øge højtempera- tursystemers sikkerhed og effektivitet, udnyttelse af højeffektive energifremstillingssystemer og energi- fremstillingskomponenter til formindskelse af emissionerne og forbedring af omkostningseffektiviteten, herunder konstruktions- og materialeteknik, som skal udvide maskiners og anlægs levetid og bidrag til udarbejdelse af nye normer og standarder. Harmonisering af afprøvningsmetoder, inspektionsprocedurer og standarder for karakterisering af strukturmaterialer og komponenter. — Forskning i vekselvirkningen mellem neutroner og materialer, levering af neutronreferencedata til energiproduktion på grundlag af internationale aftaler. Teknisk-økonomiske undersøgelser og uddan- nelse på højt niveau til støtte for industrien med særlig vægt på partnere i de lande, der står overfor tiltrædelse. — Udvikling og afprøvning af nye emissionsbekæmpelses- og emissionsbegrænsningsteknologier til land-, luft- og søtransportsystemer, analyse af data for forskellige emissonsbegrænsningsteknologier og oprettelse af et referencelaboratorium, som skal koordinere ringforsøg og netværk, udførelse af rentabilitetsundersøgelser og opstilling af teknisk- økonomiske modeller samt udvikling af grundlaget for tekniske standarder. — Undersøgelser for at vurdere efterspørgselsudviklingen inden for bytransportsystemer og regionale transportsystemer. C 260/114 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 II. 5. Landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikterne EU’s politik går ud på at gøre landbruget mere konkurrencedygtigt på verdensmarkedet og lægge større vægt på en bæredygtig landbrugsudvikling, forbrugervenlige produkter og mere miljøvenlig praksis. Den skal desuden forberede udvidelsen med Østlandene, dvs. betyde en udvidelse af landbrugsarealet med 50 % og en fordobling af landbrugets arbejdsstyrke. Bedrageribekæmpelse er vigtig på grund af det store budget og på grund af sundhedsspørgsmålet i forbindelse med landbruget og bæredygtighedsspørgsmålet i forbindelse med fiskeriet. FFC vil fortsat spille en aktiv rolle for at støtte EU’s politik ved hjælp af: — Teknisk-økonomiske fremtidsstudier og scenarier for at fremme bedre forståelse af langtidsudviklingerne i forbindelse med levnedsmiddelpolitik og regionaludviklingspolitik. Der vil blive lagt vægt på videnska- belige og teknologiske bidrag til denne vigtige EU politik set i en større sammenhæng (udvidelse, Middelhavspolitik). — Undersøgelser af miljøets udvikling i landdistrikterne, jordobservationsovervågning af forandringer i land og kystområder (miljøpåvirkninger, udvikling og forvaltning af skov, udviklingstendenser inden for landbrug og fiskeopdræt, turisme) og kystzoneregulering. — Udvikling og vurdering af metoder til overvågning af regulerede fiskeriaktiviteter. — Udvikling af landbrugsmeteorologiske modeller til forudsigelse af høstudbytte (især med henblik på EU’s udvidelse), overvågning af resultater for at sikre overensstemmelse med den fælles landbrugspolitiks prioriteringer og bedrageribekæmpelsesforanstaltninger, harmonisering og kvalitetskontrol af medlems- staternes arbejde med landbrugsopgivelser, omlægning af landbrugets informationssystem til prioriterede landbrugssektorer, udvikling af avancerede statistiske metoder og prøveudtagningsstrategier, hvormed landbrugsstøtten kan kontrolleres på det afgørende stadium i regnskabsførelsen. — Oprettelse og drift af en database til registrering og overvågning af bevægelser blandt husdyrbesætnin- gerne i hele Den Europæiske Union, teknisk støtte til indførelse af et pålideligt identificerings- og mærkningssystem for hele EU’s kvægbestand, herunder almindelig kvalitetskontrol og attestering ved hjælp af elektroniske systemer. — Udvikling og fremstilling af attesterede referencematerialer og udvikling af referencemetoder, som skal sikre landbrugsprodukters kvalitet (f. eks. næringsindhold, sporstoffer i råmaterialer osv. ). III. UNDERBYGNING AF EUROPAS KONKURRENCEDYGTIGHED EU’s vigtigste bidrag til økonomisk udvikling, vækst og beskæftigelse er forbedring af industriens konkurrencedygtighed og et effektivt indre marked for alle produkter og tjenesteydelser. EU indgår ligeledes handelsaftaler med tredjelande for at sikre EU’s produkter rimelig adgang til markederne og fremme den økonomiske vækst i udviklingslandene. Den økonomiske vækst er også hensigten med strukturfondene, her iblandt programmer som Phare og Tacis, der kan medvirke til at forberede ugunstigt stillede regioner og lande på større integration i det indre marked og verdensøkonomien. Redelig handel er afhængig af internationalt vedtagne standarder, og FFC vil fortsat støtte fremme og udvikling af solidt fundamenterede europæiske og internationale normer, standarder, adfærdskodekser og referenceværktøjer. Støtten til strukturpolitikken skal omfatte overførsel til industrien af teknologi, som FFC har udviklet, og foranstaltninger, der skal fremme nye industriers konkurrencedygtighed på verdensmarke- det, det gælder f. eks. jordobservation, hvor FFC har særlig ekspertise, og udvikling af en videnskabelig infrastruktur i partnerlandene i Middelhavsområdet. Disse bestræbelser vil blive underbygget af mere generelle undersøgelser for at fastslå, hvorledes teknolgien overføres fra forskningen til industrien, og hvorledes beskæftigelsen påvirkes af skiftende industrimønstre: III. 1. Beskæftigelse, teknologi og industriel konkurrencedygtighed Problemerne i forbindelse med beskæftigelse og konkurrencedygtighed vil fortsat dominere den politiske debat i Europa i de kommende år. FFC vil støtte behandlingen af disse problemer ved hjælp af: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/115 — Undersøgelse af det indbyrdes forhold mellem teknologi, beskæftigelse og konkurrencedygtighed Påvisning af de bedste former for praksis, hvormed vækst og beskæftigelse kan fremmes. Undersøgelser af, hvorledes samfundsmæssige udviklinger (alder, køn osv. ), strukturændringer i sektorerne (industrien, servicesektoren, institutionerne osv. ) teknologiske ændringer og EU’s politik (euroen, udvidelsen, decentraliseringen osv. ) påvirker den fremtidige konkurrencedygtighed og beskæftigelse i Europa. — Analyse af de faktorer, som hæmmer udviklingen i Europas ugunstigt stillede regioner, med sigte på at fjerne hindringer og forbedre konkurrencedygtigheden og beskæftigelse fremtidsundersøgelser af den europæiske forsknings prioriteringer og videnskabens og teknologiens rolle for regionaludviklingen. III. 2. Normativ støtte til det internationale handelssystem Industrien har brug for, at betingelserne for markedsadgang er forudsigelig og pålidelige, inden den foretager de store investeringer, der kræves for at komme ind på markedet. Der er også behov for, at alle markedsdeltagere kan benytte sig af veletablerede, kontrollable, internationalt accepterede målinger for at sikre, at markedsordningerne er gennemsigtige, og at illoyal konkurrence og unødvendige retstrætter undgås. For at nå disse mål vil FFC fortage sig følgende: — Karakterisering, fremstilling, oplagring, stabilitetsafprøvning og international fordeling af attesterede referencematerialer fra Bureau Commun de Re´fe´rence (BCR) bidrager til mange af de aktiviteter, FFC udfører til støtte for EU’s forskellige former for politik (miljø, forbrugerbeskyttelse, sundhed, industriel konkurrencedygtighed osv. ), fremstilling af industrielt attesterede referencematerialer, især når der er behov for hasteindgreb, eller når lagre skal udskiftes. — Udvikling og udnyttelse af primære isotopiske målinger, fremstilling af isotopiske referencematerialer og oprettelse af et virtuelt institut for primære isotopiske målinger på de nationale måleinstitutter med henblik på tværnational sammenligning mellem kemiske målinger til støtte for godkendelsesorganer og kvalitetssikringssystemer og for, at kemiske målinger kan spores tilbage til fælles referencer, støtte til medlemsstaterne, så de kan opbygge deres egne metrologisystemer. — Udvikling og afprøvning af analytiske referencemetoder for elementer og deres kemiske former, radionuklider og organiske bestanddele, forskning i radionuklidmetrologi med henblik på at udarbejde primære standarder, kalibrering af udstyr og bestemmelse af sporelementer. — Standardforberedende forskning og støtte til udvikling af målings- og prøvningsstandarder for materialer inden for nye teknologier som nanoteknologi. III. 3. Innovation og teknologioverførsel Det er en almindelig erkendelse, at innovation er drivkraften bag konkurrencedygtighed og vækst. FFC vil støtte bestræbelser, der går ud på at forstå de processer, der styrer overførslen af viden fra forskningssekto- ren til den private sektor, og søge at skaffe industrien det størst mulige udbytte af sin egen teknologi. Arbejdet skal blandt andet omfatte: — Undersøgelser i forbindelse med Europas innovationssystem for at forbedre udnyttelsen af Europas videnskabelige og teknologiske potentiale. Der vil blive lagt særlig vægt på bestemmelse af de bedste metoder og den bedste praksis for opnåelse, overførsel og udveksling af viden samt virksomhedsorgani- sation, uddannelsesbehov, SMV’s særlige behov og udvikling af FFC’s netværkskontakter med det virksomhedspolitiske netværk. — Støtte til udvikling af en konkurrencedygtig og bæredygtig jordobservationsindustri i Europa ved at finde frem til nye brugere, udvikle nye produkter og tjenester og nye værktøjer til støtte for kunderne til jordobservationens data, oplysninger og tjensteydelser. — Udnyttelse af FFC’s resultater, undersøgelser for at forstå brugerbehovene, udvælgelse af innovations- og teknologioverførselsprojekter i forbindelse med teknologier, som FFC har udviklet, prototypeudvikling og demonstrationer for mulige brugere og investorer. Der vil især blive lagt vægt på samarbejde med højteknologiske SMV. C 260/116 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 III. 4. Udvidelse, førtiltrædelse og internationalt samarbejde Den øgede teknologistrøm i forbindelse med markedernes globalisering, EU’s udenrigspolitiske mål og behovet for en effektiv beskyttelse af EU’s økonomiske interesser kræver øget dialog og samarbejde om videnskabelige og teknologiske spørgsmål med fremtidige partnerlande. FFC vil støtte udvidelsesprocessen ved at dele sin viden med forskere fra fremtidige EU-medlemsstater, modtage besøg af deres forskere og tilskynde dem til at udnytte dets faciliteter og tilslutte sig dets netværk. FFC vil navnlig foretage sig følgende: — Arbejde for, at relevante organisationer i ansøgerlandene og andre tredjelande tilslutter sig internationale programmer for målingsevaluering, og udvide netværkene for avancerede materialer og standarder til industrier og forskningsinstitutter i disse lande. — Udvikle samarbejdet med partnerlandene i det sydlige og østlige Middelhavsområde for at udvikle den bedste praksis og den videnskabelige viden og levere teknisk-økonomisk materiale til Barcelona- processens målsætninger. — En tværfaglig database for harmoniserede, sammenhængende geografiske data for en udvidet Europæisk Union. FFC vil sørge for den nødvendige tekniske koordination og fremme udviklingen af standarder for programmel og metoder, der kan fuldstændiggøre samvirket mellem de geografiske informationssyste- mer. BILAG III SÆRLIGE REGLER FOR UDFØRELSE AF DIREKTE AKTIONER 1. Kommissionen udfører de direkte aktioner på grundlag af de videnskabelige målsætninger og det videnskabelige indhold i bilag II. Til dette formål rådgives den af FFC’s styrelsesråd. Aktiviteterne i forbindelse med denne aktion udføres af det fælles forskningscenters (FFC’s) relevante institutter. 2. Når FFC udfører sine aktiviteter, skal det, når det er muligt og hensigtsmæssigt, deltage i eller oprette netværk med offentlige og private laboratorier i medlemsstaterne eller med europæiske forskningsforeta- gender. Der lægges især vægt på samarbejde med industrien, navnlig de små og mellemstore virksomhe- der. Forskningsinstitutter i tredjelande kan også deltage i VT-samarbejde mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande. Der vil blive lagt særlig vægt på samarbejde mellem forskningslaboratorier og forskningsinstitutter i de central- og østeuropæiske lande og i den tidligere Sovjetunion. Den viden, som opnås i kraft af projekternes gennemførelse, videreformidles af FFC selv (under hensyn til eventuelle begrænsninger på grund af fortrolighed). 3. Ledsageforanstaltningerne omfatter: — tilrettelæggelse af besøg af stipendiater, gæsteforskere og udstationerede eksperter på FFC’s institut- ter — tilrettelæggelse af udstationering af FFC-personale på nationale laboratorier, industrilaboratorier og universiteter — specialuddannelse til støtte for udarbejdelse eller gennemførelse af europæisk politik og specialuddan- nelse med vægt på tværfaglighed — systematisk udveksling af oplysninger, bl. a. ved tilrettelæggelse af videnskabelige seminarer, deba- tværksteder og kollokvier og ved udgivelse af videnskabelige publikationer — uafhængig videnskabelig og strategisk vurdering af projekternes og programmernes resultat. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/117 BILAG IV LISTE OVER FFC’S VIGTIGSTE REDSKABER OG ANLÆG Til udførelse af sine opgaver kan FFC benytte en enestående kombination af anlæg og sagkundskab, som får øget styrke ved forskningssamarbejde med foretagender i medlemsstaterne, og som på grund af omkostnin- gerne har måttet skabes på europæisk plan. — ELSA (Det Europæiske Laboratorium for Vurdering af Strukturer) er en af verdens største reaktions- mure. Den er 16 meter høj og 21 meter lang og er konstrueret til at modstå de kræfter, som kræves for at deformere bygningsmodeller og modeller af andre anlægskonstruktioner og historiske monumenter i fuld størrelse og beskadige dem alvorligt for at afprøve metoder, hvormed de kan forstærkes og repareres og for at udføre standardforberedende forskning i forbindelse med bygnings- og anlægsstan- darder i EU. — LDTF (Det Store Dynamiske Afprøvningsanlæg) benyttes til karakterisering af de mekaniske egenskaber hos traditionelle og nye strukturmaterialer (aluminium, beton, stål, kompositmaterialer osv. ), som er afgørende for sikkerheden (luftfart, samfærdsel, energi, mekanik, havanlæg). Ved hjælp af dette anlæg kan der udføres dynamiske afprøvninger af store prøveemner og foretages nøjagtige målinger af energistrømningerne i påvirkningsøjeblikket. Anlægget udnytter den elastiske energi i et 100 meter langt kabel, som forbelastes af to hydrauliske stempler og fastholdes af eksplosive låsestykker. Disses brud frigør den energi, som påføres prøveemnet. — LISA (transportabel lineær syntetisk aperturradar) er et højpræcisionsanlæg til vurdering af strukturelle ændringer i store konstruktioner og analyse af naturkatastrofers og menneskeskabte katastrofers miljøpåvirkninger (f. eks. jordskred, industrielt og militært affald osv. ). — EMSL (Det Europæiske Mikrobølgesignaturlaboratorium) er et anlæg, hvormed der kan foretages banebrydende undersøgelser inden for radarimagografi. Det består af et kuppelformet radiobølgeabsor- berende rum med en radius på ca. 10 meter, som gør det lettere at måle radiospredningsparametrene for genstande i naturlig størrelse. Bevægelige og faste antenner måler bistatiske, polarimetiske spredningspa- rametre for et mål, som et monteret på en bevægelig platform, og gør det derved muligt f. eks. at foretage målinger af bilers »radaridentitetskort« og benytte dem i automatiske navigationssystemer. — EGO (europæisk optisk goniometer) er et anlæg, der med sine optiske og termiske egenskaber benyttes til karakterisering af naturlige og menneskeskabte mål. Ved hjælp af dette anlæg kan der med både naturlige og kunstige lyskilder foretages analyse af spektralemission og spredningsegenskaber under kontrollerede miljøforhold. Det giver enestående afprøvnings- og vurderingsmuligheder i forbindelse med attestering af optiske sensorer af næste generation (f. eks. »intelligente sensorer«). — Cyklotron-partikelacceleratoranlægget (40 MeV variabel energi), benyttes til fremstilling af medicinske radioisotoper. Et meget vigtigt projekt er PET (Positron Emission Tomografi), hvor FFC samarbejder med regionale myndigheder og lokale hospitaler om at opnå ny indsigt i denne lovende hjerneimagogra- fiteknologi. En anden anvendelse er fremstilling af radionuklider i prøveemners overfladelag ved hjælp af bestråling. Dette »aktiverede tyndlag« udsender derpå en gammastråling, som giver oplysninger om materialets opførsel under driftsforhold svarende til dem, der kræves til undersøgelse af slid i bilmotorer. — ESTI (Det Europæiske Solprøveanlæg) er det europæiske referencelaboratorium for fotoelektrisk teknologi. Det måler, afprøver og attesterer fotoelektriske celler, moduler og anlæg. Det er for nylig blevet godkendt til kvalitetssikring. Det støtter en ny teknologi i hastig udvikling i en sektor, hvor den europæiske industri og de enkelte nationale laboratorier har begrænsede afprøvningsmuligheder. — 150 MeV Gelina (den lineære elektronaccelerator i Geel) er en af de kraftigste hvidspektrumneutronkil- der i verden. Den er uden sidestykke, når det gælder undersøgelse af vekselvirkningerne mellem neutronmaterialer og ikke mindst målinger af neutrontværsnit. Dens europæiske status har gjort den til det vigtigste anlæg for bestemmelse af data for høj neutronopløsning. C 260/118 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 — »Indoortron«-laboratoriet er et 30 m3 stort opholdsmuligt miljøkammer, hvori der kan påvises kontrol- leret temperatur, relativ fugtighed, luftkvalitet og udvekslingsgrad. Ved hjælp af dette kammer kan der foretages emissionsafprøvning af udstyr, bestemmelse af indendørs materialers afgivelsesdynamik, afprøvningsmodeller til forudsigelse af koncentrationen af forurenende stoffer i indendørs luft, afprøv- ning af luftrensningsanlægs effektivitet, undersøgelser af menneskers eksponering. — AMAL (det avancerede, mobile analyselaboratorium) giver mulighed for at bedømme forureningen på industriområder og lossepladser, kontrollere spildevand og foretage mere almindelige kemiske analyser af forurenende organiske og uorganiske stoffer på stedet. — Det ultrarene kemiske laboratorium dækker et areal på 120 m2 og har 16 arbejdssteder, hvoraf seks til otte kan benyttes samtidig. Laboratoriet har »klasse 10-status«, hvad der betyder, at der er under 10 partikler på over 0,5 µm i en kubikfod luft. Laboratoriet benyttes til alle former for ultrarene arbejdsopgaver, f. eks. karakterisering af ultralave koncentrationer af sporelementer. Der findes kun fem af den slags laboratorier i verden. — FFC har verdens største koncentration af højtydende massespektrometre og benytter dem som analytiske redskaber til mange af sine opgaver, f. eks. isotopmålinger af den største nøjagtighed, som kræves til nukleare og miljømæssige referencemålinger, attestering af primære referencematerialer, afprøvning af målemetoder til medicinsk diagnosticering, fastlæggelse af kemiske målingers sporbarhed i forhold til Syste`me International, udvikling af avancerede metoder til påvisning af levnedsmidlers ægthed og bestemmelse af illegale stoffers oprindelse. — Alsidige, fleksible laboratorier til fremstilling af miljømæssige, biologiske, kliniske, landbrugsmæssige og industrielle referencematerialer ved hjælp af Europas mest avancerede anlæg og teknologier som rene kamre til behandling af materialer, kold formaling, frysetørring, ultraren formaling, ultrafin klassifice- ring og levitationssmeltning. Liste over de vigtigste kontorer og referencelaboratorier FFC har oprettet og driver en række kontorer og referencelaboratorier til støtte for EU’s forskellige former for politik: — Jordobservationscentret (JOC) har til formål at udvikle kunder og markeder for data, oplysninger og tjenesteydelser på grundlag af jordobservation (JO). (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, KOM(96) 617 endelig udg. ) — Det europæiske kontor for vin, alkohol og spiritus (Bevabs) til støtte for EU’s lovgivning for produkters kvalitet og oprindelse i denne sektor. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet KOM(93) 360 endelig udg. ) — Det europæiske center for validering af alternative metoder (Ecvam) til støtte for EU’s lovgivning om beskyttelse af dyr, der benyttes ved toksikologiske prøver og andre videnskabelige forsøg. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet SEK(91) 1794 endelig udg. ) — Det europæiske kemikaliekontor (EKK) til støtte for EU’s lovgivning om kontrol med eksisterende og nye kemikalier og behandling af dem. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (EFT C 1 af 5. 1. 1993, s. 3)) — Det europæiske referencelaboratorium for luftforurening (Erlap) og overvågning af radioaktivitet i miljøet (REM) til støtte for EU’s lovgivning om luftkvalitet og overvågning af stråling i miljøet. — Det europæiske jordbundskontor (EJK), som hjælper foretagender i medlemsstaterne med at fremstille jordbundskort, så de kan harmonisere deres arbejde og lettere udføre de tekniske opgaver, EU’s politik kræver. — Alpeobservations- og alpeinformationssystemet (»Alpeobservatoriet«), som på grundlag af alpekonven- tionen støtter alpelandene i deres bestræbelser på at forvalte alpeområdets landdistrikter og skabe en bæredygtig udvikling i dem. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet KOM(93) 713 endelig udg. ) 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/119 — Informationssystemet for tropeskove (TFIS), som er en vigtig kilde til data og oplysninger om tropeskovene i verden. Det Europæiske Fællesskab giver nøjagtige ajourførte oplysninger om tropesko- venes økosystemer og om skovbrande. — Informationssystemet for bioteknologi (Biosafe) til støtte for EU’s lovgivning om indesluttet anvendelse af genetisk ændrede organismer, om deres vilkårlige frigivelse i miljøet og risikovurdering af dem. — Det europæiske kontor for integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (EKIFBF) til støtte for EU’s lovgivning for integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra industrianlæg ved hjælp af den bedste tilgængelige teknik. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet KOM(97) 733 endelig udg. ) — Kontoret for alvorlige ulykker (KAU), som yder videnskabelig og teknisk støtte til bekæmpelse af alvorlige industriulykker og forebyggelse og afhjælpning af alvorlige ulykker, og som omfatter databasen til rapporteringssystemet for alvorlige ulykker og Fællesskabets dokumentationscenter for industriri- siko. (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet KOM(96) 7 endelig udg. ) — Overvågning af landbruget ved hjælp af fjernanalyse (Mars) til støtte for den fælles landbrugspolitik ved hjælp af en række statistiske metoder, som er tilpasset forskellige formål på EU-plan, samt kontrol med landmændenes opgivelser i medlemsstaterne. (Rådets afgørelse 94/753/EF) — FFC’s referencelaboratorium for neutrondata, som udfører neutronreferencemålinger med meget høj opløsning, radionuklidmetrologi og lavniveau γ-spektrometri og foretager attestering af primære radioaktivitetsstandarder til forskningen, lægevidenskaben og industrien. — FFC’s referencelaboratorium for isotopiske målinger, som udfører primære isotopiske målinger og fremstiller isotopiske referencematerialer og beskæftiger sig med metrologi inden for kemi, kvalitetskon- trol i forbindelse med nuklear sikkerhedskontrol og miljøsikring, evalueringsprogrammer for internatio- nale målinger (Imep, Reimep), afprøvning af medicinsk diagnosticeringsudstyr, levnedsmidlers ægthed og illegale stoffers oprindelse. — FFC’s center for referencematerialer, som beskæftiger sig med fremstilling af attesterede kemiske, biologiske, kliniske, industrielle, miljømæssige og nukleare referencematerialer af højeste kvalitet, opbevaring og markedsføring af attesterede referencematerialer og udvikling af analytiske referencemeto- der for grundstoffer og deres kemiske form, radionuklider og organiske bestanddele


title: Verordening (EG) nr. 1206/98 van de Commissie van 10 juni 1998 tot vaststelling van de waardeverminderingspercentages die bij de interventieaankoop van landbouwproducten moeten worden toegepast voor het boekjaar 1999

eurovoc_concepts:
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price
ratio
selling price

text: 11. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 166/35 VERORDENING (EG) Nr. 1206/98 VAN DE COMMISSIE van 10 juni 1998 tot vaststelling van de waardeverminderingspercentages die bij de interventieaan- koop van landbouwproducten moeten worden toegepast voor het boekjaar 1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1883/78 van de Raad van 2 augustus 1978 betreffende de algemene regels voor de financiering van de interventies door het Europees Ori(cid:137)n- tatie- en Garantiefonds voor de landbouw, afdeling Garantie (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG) nr. 1259/96 (2), en met name op artikel 8, Overwegende dat op grond van artikel 8 van Verordening (EEG) nr. 1883/78 de systematische afschrijving op de landbouwproducten die door de interventiebureaus worden aangekocht, dient te gebeuren bij de aankoop; dat de Commissie bijgevolg het afschrijvingspercentage voor het begin van elk verkoopseizoen vaststelt en dat het percentage overeenkomt met het maximale verschil tussen de aankoopprijs en de verwachte verkoopprijs van elk product; Overwegende dat de Commissie, op grond van artikel 8, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1883/78, de afschrijving bij de aankoop kan beperken tot een gedeelte van boven- bedoeld percentage, dat echter minimaal 70 % daarvan moet bedragen, dat het dienstig lijkt om, ook voor het boekjaar 1999, co(cid:137)ffici(cid:137)nten vast te stellen die door de interventiebureaus op de maandelijkse aankoopwaarde van de producten moeten worden toegepast teneinde de bedragen van de afschrijving te kunnen bepalen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van het EOGFL, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de in de bijlage genoemde producten die, als gevolg van aankoop door de interventiebureaus, tussen 1 oktober 1998 en 30 september 1999 in een opslagplaats worden ingeslagen of door de interventiebureaus worden overge- nomen, wordt een afschrijving toegepast die overeenkomt met het verschil tussen de aankoopprijs en de verwachte verkoopprijs van de betrokken producten. Artikel 2 Om de af te schrijven bedragen te bepalen, passen de interventiebureaus op de waarde van de per maand aange- kochte hoeveelheden, de in de bijlage vermelde co(cid:137)ffi- ci(cid:137)nten toe. De aldus bepaalde uitgaven worden aan de Commissie medegedeeld in de op grond van Verordening (EEG) nr. 296/96 van de Commissie (3) ingevoerde aangiften. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 oktober 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 216 van 5. 8. 1978, blz. 1. (2) PB L 163 van 2. 7. 1996, blz. 10. (3) PB L 39 van 17. 2. 1996, blz. 5. L 166/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 6. 98 B(cid:246)LAGE Op de maandel¶kse waarde van de aangekochte producten toe te passen afschr¶vingsco(cid:137)ffici(cid:137)nten „k” (artikel 8, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1883/78) Producten zachte tarwe, bakkwaliteit durumtarwe gerst rogge ma(cid:139)s sorgho padie ol¶folie boter mageremelkpoeder rundvlees alcohol als bedoeld in artikel 40, lid 1, van VO (EEG) nr. 822/87 (1) (1) PB L 84 van 27. 3. 1987, blz. 1. k 0,03 0,00 0,10 0,25 0,11 0,11 0,20 0,15 0,50 0,45 0,55 0,70