title: Ehdotus: neuvoston päätös, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
aeronautical industry
innovation
research and development
research expenditure (EU)
transport policy

text: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/33 Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla (1998–2002) (98/C 260/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. — 98/0179(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, nen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja eri- tyisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuoli- sen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityis- ohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvis- tamassa valmisteluasiakirjassa (3), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o. /98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä ’TTK’) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998–2002; puiteohjel- massa määritellään muun muassa kilpailukykyisen ja kes- tävän kasvun alalla toteutettavat toimet, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulu- jen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustu- losten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. /EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täy- täntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjel- massa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrä- tään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksen- mukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopi- mukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteis- työn lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuo- listen maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityi- sesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994–1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljän- (1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhtei- nen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja ja teknologisen kehittämisen hyödyntää tutkimuksen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikku- vuutta ja koulutusta, (3) KOM(97) 553 lopull. (4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitel- man tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tut- kimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaa- tion edistämiseen, ja ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjel- man liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteutta- misen etenemisestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 koh- dan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta ”Kil- pailukykyinen ja kestävä kasvu” koskeva erityisohjelma (jäljempänä ’erityisohjelma’). 2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valinta- perusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa. Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperus- tetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjako- periaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 2 artikla 4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman ra- hoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määrite- tään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. toteuttamista varten 1. Erityisohjelman tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä ’rahamäärä’) on viiden- nen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 2 895 miljoonaa ecua, josta enintään 6,30 prosenttia varataan komission hallintomenoihin. 2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 3. Tästä rahamäärästä — 640 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998–1999 ja — 2 255 miljoonaa ecua kaudeksi 2000–2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. 4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoi- tovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoi- tusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saata- villa. 5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityis- kohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tar- vittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttami- seksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuu- luvilla aloilla toteutettavista toimista. 5 artikla 3 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknolo- giset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, a) liitteen II sisältö, 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/35 c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityis- 7 artikla kohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epä- suoraa TTK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käyn- nistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttami- sesta. 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 koh- dassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määrä- ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyy- den mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka mää- rätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimen- piteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kulu- essa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotuk- set toimenpiteiksi, jotka koskevat — 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvis- tamista ja päivitystä, — viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvista- mista, 2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tie- toa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityi- sesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista. 8 artikla — liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautu- misen mahdollista tarkistusta. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. C 260/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi Yhteensä a) Avaintoimintakokonaisuudet: i) Innovatiiviset tuotteet, menetelmät ja organisointi ii) Kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus iii) Maa- ja meriliikenteen teknologia iv) Ilmailuteollisuuden uudet näkymät b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian kehittämistyö c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille 74,3 % 24,2 % 13,8 % 5,2 % 31,1 % 24,2 % 1,5 % Yhteensä 2 895 miljoonaa ecua LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Euroopan unionin talouden tulevaisuuden kannalta ratkaisevia tekijöitä ovat kilpailukyky ja kestävä kehitys. Niiden avulla voidaan luoda vaurautta ja työpaikkoja, parantaa kansalaisten elämänlaatua sekä suojella ympäristöä ja luonnonvaroja. Tällaisten tavoitteiden toteutuminen riippuu puolestaan kansalaisten, yritys- ten, alueiden, kansojen ja yhteisön kyvystä tuottaa huomispäivän tiedettä ja teknologiaa ja hyödyntää niitä korkealaatuisissa tuotteissa ja palveluissa sekä uusissa ja entistä tehokkaammissa organisaatiomuodoissa. Tutkimuksen merkitys on tietenkin ratkaiseva, kun luodaan kilpailukykyisempää teknologiapohjaa unionin teollisuudelle ja edistetään siirtymistä kestävämpään elämäntapaan. Tämä edellyttää sekä työtapojen muuttamista että voimavarojen mahdollisimman tehokasta käyttöä. Enää ei voida ajatella, että kilpailukyky ja kestävä kehitys koskisivat ainoastaan yksittäisiä organisaatioita tai aloja. Talouden globaalistuessa ja sen sisäisten riippuvuussuhteiden vahvistuessa on toimittava ”systee- min ehdoilla” siten, että tutkimustoiminnalla tuetaan yhtenäisiä, toisistaan riippuvaisia ja ekologisesti tehokkaita teollisia ja sosiaalisia järjestelmiä, jotka täyttävät sekä markkinoiden odotukset että yhteiskunnan tarpeet. Keskeisellä sijalla ovat joustavissa organisaatioissa toteutetut tehokkaat laatutuotantojärjestelmät, joilla valmistetaan korkealaatuisia ja ympäristöä säästäviä tuotteita ja palveluja. (Euroopan unionissa on runsaat kaksi miljoonaa teollisuusyritystä, joissa työskentelee yhteensä yli 40 miljoonaa henkeä. Lisäksi teollisuustoimintaan liittyviä palveluja tarjoavissa yrityksissä työskentelee 80 miljoonaa henkeä. ) Tämä vaurautta luova toiminta tukeutuu avaintuotteiden ja -palveluiden tarjontaan. Näitä ovat tehokkaat liikennejärjestelmät ja saastuttamattomat ja turvalliset kulkuneuvot, jotka helpottavat kaupankäyntiä sekä tavaroiden ja henkilöiden kestävää liikkuvuutta. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun takaamiseksi on kehitettävä myös laadukkaita materiaaleja sekä luotettavia mittaus- ja testausjärjestelmiä ja käytettävä tarkkaan hyväksi tutkimuksen aineellisia ja aineettomia perusrakenteita. Tällainen kokonaisvaltainen ajattelutapa on paras tapa lisätä Euroopan talousjärjestelmän pitkän aikavälin tehokkuutta ja kestävyyttä huolimatta rajoituksista, jotka aiheutuvat maailmanmarkkinoiden muutoksista, ja samalla kantaa vastuuta ympäristöstä ja ihmisistä. Ohjelman strateginen tavoite Erityisohjelman perustavoitteena on tukea tutkimustoimintaa, joka edistää kilpailukykyä ja kestävää kehitystä. Elinkeinoelämän tehtävänä on toisaalta osoittaa sellaisia alueita, joilla tarvitaan yhteistyötä, ja 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/37 toisaalta koota yhteen ja yhdistellä monialaisia hankkeita lisäarvoketjun eri osa-alueilta niin, että uuden teknologian omaksuminen ja innovaatioiden kehittäminen sujuisi mahdollisimman tehokkaasti kaikkialla Euroopan unionissa. Kehittämällä uusia ratkaisuja — kuten ympäristöä säästävä teollisuus, intermodaali- suus, uuden sukupolven lentokoneet ja muut liikennevälineet — ja innovatiivisia uusien teknologioiden yhdistelmiä valmistetaan perinteisiä teollisuudenaloja kohtaamaan uuden vuosituhannen haasteet ja vahvis- tetaan strategista näkemystä tutkimuksen tehtävistä unionin teollisuuden kaikilla aloilla. Tutkimustoimin- nassa keskitytään tarkoin yksilöityihin tarpeisiin. Yhteiskunnallisten ja taloudellisten tarpeiden tyydyttäminen. Ohjelman tarkoituksena on kehittää järjestel- mälähtöistä ajattelua, vahvistaa unionin elinkeinoelämän innovatiivisuutta, tukea uuteen teknologiaan ja uusiin markkina-alueisiin erikoistuneiden yritysten ja palveluiden luomista ja siten edistää aikamme suurten yhteiskunnallisten ongelmien, erityisesti työttömyyden, ratkaisemista. Samaan aikaan tutkitaan kestävää liikkuvuutta sekä ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavia menetelmiä, tuotteita ja palveluita tavoitteena parantaa elämänlaatua. Eurooppalaisen lisäarvon luominen. Toiminnalla, jolla pyritään ratkaisemaan useampia kuin yhtä valtiota koskevia ja eri avainaloilla esiintyviä ongelmia, on selkeästi eurooppalainen ulottuvuus. Sama pätee myös yhteisön politiikkaa tukevien sääntöjen ja standardien laatimiseen. Konkreettisten ja näkyvien tulosten saamiseksi kalliin teknologian avulla tarvitaan kriittistä massaa, jonka saavuttamiseksi on otettava käyttöön kaikki kansalliset voimavarat ja muut yhteisön TTK-politiikan välineet. Euroopan kilpailukyvyn tukeminen. Euroopan unioni on tärkeimmistä kilpailijoistaan jäljessä siinä suh- teessa, ettei se pysty yhtä hyvin muuttamaan tieteellisen tutkimuksen tuloksia innovaatioiksi. Kilpailukyvyn parantamiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi on tuettava sekä tutkimusta että innovaatioita, jotka liittyvät uusiin tuoteideoihin ja palveluihin sekä tuotantojärjestelmiin ja organisaatiomalleihin (esimerkiksi ympäris- töä säästävään teollisuuteen). Eettisten kysymysten huomioonottaminen. Kaikkia erityisohjelman toimia toteutettaessa kunnioitetaan täysin ihmisoikeuksia ja tärkeimpiä eettisiä periaatteita viidettä puiteohjelmaa koskevan Euroopan parla- mentin ja neuvoston päätöksen 6 artiklan mukaisesti. Avaintoimintakokonaisuuksissa ”innovatiiviset tuotteet, menetelmät ja organisointi”, ”kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus”, ”ilmailuteollisuuden uudet näkymät” sekä ”maa- ja meriliikenteen teknologia” pyritään saavuttamaan edellä kuvatut tavoitteet yhdistämällä eri alojen tutkimus (esimerkiksi materiaaleja, tietotek- nologian sovelluksia ja ympäristöä säästävää teknologiaa koskeva tutkimus). Vastaavanlaiseen monialaisuu- teen pyritään myös materiaalitutkimukseen, mittaukseen ja testaukseen sekä tutkimuksen perusrakenteiden tukemiseen liittyvässä toiminnassa. Kaikilla näillä aloilla kiinnitetään erityistä huomiota myös innovaatioon ja pk-yritysten kannustamiseen ja tukemiseen tavoitteena poistaa esteitä, joiden vuoksi talouselämän ja yhteiskunnan on vaikea hyödyntää tutkimustuloksia tehokkaasti. YHTEYDET MUIHIN OHJELMIIN Eri avaintoimintakokonaisuuksia ja ohjelmia sekä yhteisön tutkimuskeskuksen toimintaa on yhtenäistettävä ja koordinoitava tarpeen mukaan. Näin luodaan mekanismeja, joiden avulla tuotantoelämä, viranomaiset, käyttäjät ja tutkimusyhteisö voivat yhdessä ratkoa yhteisiä ongelmia erityisesti älykkäiden tuotantojärjestel- mien, mikrojärjestelmien, uuden sukupolven lentokoneiden ja muiden liikennevälineiden sekä liikenteen hallinnan aloilla. Biotieteiden, energia- ja ympäristöteknologian sekä tietoteknologian soveltaminen, mukauttaminen ja yhdistäminen on kilpailukykyisen ja kestävän kasvun jatkumisen kannalta ratkaiseva taloudellinen ja teknologinen haaste. Näihin aloihin liittyvät sovellukset ovat ohjelman olennainen osa, joka toteutetaan läheisessä yhteistyössä muiden erityisohjelmien kanssa. Yhteistyö erityisesti käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan aihealuekohtaisen ohjel- man kanssa perustuu seuraavaan periaatteeseen: Tietoyhteiskunnan alaan varsinaisesti kuuluvaan teknologi- aan liittyvät toimet (kehitys, esittely ja teknologian omaksumiseen tähtäävät toimet) keskitetään käyttäjäys- C 260/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 tävällistä tietoyhteiskuntaa koskevaan ohjelmaan, kun taas toimet, jotka koskevat eri tekniikoiden käyttöön- ottoa ja yhdistämistä sekä niiden käyttöä kilpailukykyiseen ja kestävään kasvuun liittyvissä sovelluksissa, toteutetaan tämän ohjelman yhteydessä. Horisontaalisiin ohjelmiin liittyy seuraavia näkökohtia: — Moniin tämän ohjelman ongelmiin voidaan tarttua tehokkaasti ainoastaan laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä. Siksi toimintaa on tarkoitus koordinoida tiiviisti eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman parantamiseen liittyvän ohjelman kanssa etenkin niillä aloilla, joilla maailmanlaajuinen kilpailu on ankaraa tai merkittävät maailmantaloudelliset edut ovat kyseessä. Näin on selvästi energiaa, maa- ja meriliikennettä, materiaaleja ja standardointia koskevassa tutkimustyössä, jossa yhteistyö kansainvälisten aloitteiden (esim. älykkäitä tuotantojärjestelmiä koskeva IMS-aloite) kanssa toisi lisäarvoa eurooppalai- selle tutkimukselle. Cost- ja Eureka-aloitteiden tarjoamat mahdollisuudet samoin kuin kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö hyödynnetään täysin synergian luomiseksi ohjelmaan kuuluvien toimintojen ja hankkeiden sekä kansallisella tasolla rahoitetun tutkimustoiminnan välillä. Eurekan kanssa tehtävässä yhteistyössä niihin painopistealueisiin liittyviä hankkeita, joilla on yleistä merkitystä, voidaan kehittää avaintoimintakokonaisuuksien yhteydessä. Ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta vah- vistetaan lisäksi erityistoimilla, joiden tarkoituksena on helpottaa yhteisön ulkopuolisissa maissa olevien tutkimusyksiköiden osallistumista ohjelmaan ja pitää yllä yhteyksiä kyseisten maiden Euroopassa koulutettuihin asiantuntijoihin. — Koska tarve kaventaa tutkimustulosten ja niiden mahdollisten sovellusten välistä kuilua kasvaa ja koska tulokset saattavat kiinnostaa varsin monia yrityksiä, innovaatioihin ja pk-yritysten osallistumiseen liittyviin toimiin kiinnitetään erityistä huomiota kaikissa tähän ohjelmaan kuuluvissa toimintakokonai- suuksissa (mm. tutkimusyhteistyö, suuret teollisuushankkeet, tuki tutkimuksen perusrakenteille). Samalla tehdään tiivistä yhteistyötä innovaatioiden ja pk-yritysten osallistumisen edistämistä koskevan erityisoh- jelman kanssa. Ohjelman tulosten hyödyntämistä edistävistä toimista vastaa innovaatioyksikkö, jonka tehtävänä on myös osaltaan huolehtia siitä, että kyseiset toimet liittyvät innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevan ohjelman puitteissa toteutettuihin innovaatiotoimiin ja täydentävät niitä. — Eurooppalaisten tutkijoiden osaamisen, pätevyyden ja taitojen lisääntyminen ohjelmaan kuuluvilla aloilla vahvistaa huomattavasti unionin mahdollisuuksia päästä todellisiin ja pysyviin tuloksiin. Siksi koulutuk- seen ja yhteiskunnallis-taloudellisiin näkökohtiin liittyvät toimenpiteet kuuluvat olennaisena osana ohjelmaan ja sen yksittäisiin hankkeisiin tutkimustoimintaa kehitettäessä. (a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET i) Innovatiiviset tuotteet, menetelmät ja organisointi TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on kehittää uusia suunnittelumenetelmiä ja edistyneitä tuotantolaitoksia (1) ja -prosesseja, joiden avulla voidaan parantaa palvelujen ja tuotteiden laatua ja alentaa niiden tuotantokustannuksia (tavoitteena on merkittävä parannus keskipitkällä aikavälillä), vähentää tuotteiden haitallisia vaikutuksia niiden koko elinkaaren aikana, lisätä ”pehmeän teknologian” (organisointi, hallinto, logistiikka, etätyö jne. ) ymmärtämistä ja sulauttaa se teollisuusprosesseihin, ja edistää työllisyyttä (tavoitteena on luoda ja säilyttää Euroopan unionissa niin paljon työpaikkoja, että unionin työllisyyspro- sentti vastaisi unionin pääkilpailijoiden työllisyyslukuja). Toimintoja toteutettaessa painotetaan toisaalta kokonaisvaltaista lähestymistapaa tuotantojärjestelmiin (tuotteet, tuotantovälineet, menetelmät ja organi- sointi) ja toisaalta hankkeiden kokoamista ja yhdistämistä kohderyhmiin, mikä helpottaa taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ekologisten näkökohtien sekä kilpailukyvyn huomioon ottamista. Erityisesti pyritään (1) Tuotannolla tarkoitetaan kaikkea teollisuustoimintaa raaka-aineiden hankinnasta ja jalostuksesta komponenttien ja lopputuotteiden valmistukseen. Se kattaa myös kaikki teollisuuden alat ja niihin liittyvät palvelut, kuten rakennustoi- minnan. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/39 kannustamaan pk-yrityksiä osallistumaan ja kiinnitetään huomiota niiden erityistarpeisiin ja asemaan hankintaketjussa. Tutkimustoimintaa koordinoidaan tarpeen mukaan muiden ohjelmien sekä kansainvälis- ten aloitteiden (IMS, Eureka) kanssa. — Suunnittelun ja tuotannon tehostaminen. Kilpailukykyä pyritään parantamaan teollisen lisäarvon ja laadun avulla, reagoimalla välittömästi markkinoiden muuttumiseen, lyhentämällä markkinoille saattamiseen tarvittavaa aikaa sekä vähentä- mällä materiaalin osuutta tuotteiden ja palvelujen yhdistelmissä. TTK:n painopisteet: Palvelujen ja tuotteiden yhtenäiseen suunnitteluun suunnatut teknologiat, monitek- nologiatuotteet (mukaan lukien tuotantolaitokset) ja niiden tuotantomenetelmät; edistynyt tuotanto- ja rakennustekniikka, entistä tarkemmat ja luotettavammat koneet ja laitteet; tuotantoteknologia ja -laitokset, joiden avulla materiaalit voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja tuotteiden kokoa voidaan pienentää muun muassa valmistamalla ja kokoamalla mikrojärjestelmiä; keinot suunnit- telijoiden ja kuluttajien lähentämiseksi. — ”Älykäs” tuotanto. Tavoitteena on saavuttaa kaikkien teollisuuden osatekijöiden paras mahdollinen suoritustaso ottamalla käyttöön tietotekniikkaa ja liittämällä ja soveltamalla sitä tuotantojärjestelmiin. TTK:n painopisteet: älykkäät, muunneltavat tuotantojärjestelmät, -laitteet ja -laitokset; kehittyneiden sensorien avulla tapahtuva tosiaikainen valvonta; tuotantojärjestelmien käyttöiän pidentäminen ja paras mahdollinen käyttö; älykkäät ja itseään korjaavat käyttö- ja huoltojärjestelmät; huipputeknologian sovellukset, joilla luodaan joustavia, yhteentoimivia hankinta-, tuotanto- ja jakelujärjestelmiä ja -verkos- toja, joihin sisällytetään myös elektronisen kaupankäynnin alalla tapahtuva kehitys. — Ekologisesti tehokkaat menetelmät. Tavoitteena on minimoida tuotteiden koko elinkaaren vaikutukset ympäristöön, kun otetaan huomioon kaikki teollisuustuotannon tärkeimmät vaiheet raaka-aineiden hankinnasta tuotantoon ja jätehuoltoon. Erityistä huomiota kiinnitetään menetelmiin, jotka kuluttavat runsaasti luonnonvaroja. TTK:n painopisteet: puhtaat, ekologisesti tehokkaat jalostustekniikat, perusilmiöiden kuten synteesin, katalyysin, rikastus- ja reaktiomekanismien sekä prosessien mallintamisen ja simuloinnin hallitsemiseen keskittyvä tutkimus; vaikutusten seuranta ja riskien arviointi; jätteiden välitön talteenotto niiden syntypaikalla; jätteiden käsittelyssä, kierrätyksessä ja turvallisessa hävittämisessä käytettävät menetelmät; tuotteiden ja tuotantojärjestelmien mukauttaminen, uudelleenkäyttö tai käytöstä poistaminen. — Tuotannon ja työn organisointi. Tavoitteena on luoda erittäin suorituskykyisiä teollisuusjärjestelmiä ja joustavia, asiakasläheisiä teolli- suusyritysten (mukaan lukien pk-yritysten) verkostoja, joiden työntekijät ovat monitaitoisia ja hyvin motivoituneita ja joissa on miellyttävät ja tehokkuutta edistävät työolosuhteet. Samalla on otettava huomioon Euroopan eri maiden yhteiskunnan ja elinkeinoelämän erilaiset perinteet ja erityisominaisuu- det. TTK:n painopisteet: niiden inhimillisten, organisatoristen, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja lainsää- dännöllisten tekijöiden tutkimus, joista riippuu, pystyvätkö yritykset vähitellen siirtymään tehokkaisiin ja kestäviin tuotanto- ja kulutustapoihin; uudet päätöksenteon apuvälineet ja uudenlaiset menetelmät muutoksenhallinnassa ja henkilöstöhallinnossa; uusien, kestävän kulutuksen ja tuotannon periaatteiden mukaisten yritysmuotojen ja tuotantoratkaisujen vaikutuksia ja hyväksyntää koskeva tutkimus. ii) Kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleisenä pitkän aikavälin tavoitteena on tasapainottaa toisaalta liikku- vuuden kasvava kysyntä ja toisaalta ympäristöön, yhteiskuntaan, talouteen ja turvallisuuteen liittyvät rajoitukset. Sen avulla voidaan katkaista talouskasvun suora yhteys liikennemäärien kasvuun, vähentää eri kuljetusmuotojen haitallisia vaikutuksia ja edistää niiden kestävämpää käyttöä. Erityistä huomiota kiinnite- tään yhdistelmäkuljetuksiin ja siihen, miten eri liikennemuotojen vahvuudet voitaisiin parhaiten yhdistää käyttäjien tarpeiden mukaisten ovelta ovelle -palvelujen tarjoamiseksi sekä matkustaja- että rahtiliikenteessä. Tavoitteena on liikkuvuuden parempi hallittavuus. C 260/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — Modaalisen ja intermodaalisen liikenteen hallintajärjestelmät. Tavoitteena on kehittää, validoida ja esitellä tehokkaita ja toteutuskelpoisia hallintajärjestelmiä ilma-, meri-, sisävesi-, raide-, maantie- ja kaupunkiliikennettä ja niiden eri yhdistelmiä varten ja helpottaa näiden järjestelmien käyttöönottoa. Toimintaan kuuluu tietojärjestelmien käyttöönotto ja niiden pohjalta kehitettyjen intermodaalisten järjestelmien toiminnallinen validointi. Erityisesti tukeudutaan käyttäjäystä- vällistä tietoyhteiskuntaa koskevan ohjelman tuloksiin. TTK:n painopisteet: modaalisen ja intermodaalisen liikenteen ja kuljetusten hallintajärjestelmien kehittä- minen, validoiminen ja esittely, kyseisten järjestelmien käyttöönottoon liittyvät toiminnalliset, lainsää- dännölliset, hallinnolliset ja rakenteelliset ratkaisut sekä hinnoittelujärjestelmät; eri kuljetusmuotoja koskevien tieto- ja tiedonvaihtojärjestelmien, mukaan lukien tosiaikainen tiedottaminen, sähköinen tietopalvelu ja muut käyttäjäpalvelut, niveltäminen liikenteen hallintaan ja logistiikkaan; toisen sukupol- ven satelliittien navigointi- (1) ja paikantamisjärjestelmien kehittäminen; kuljetusten tehostaminen satel- liittien avulla; liikenteenhallinnan, kulkuneuvojen ja rahtikuljetusten tunnistamisen, paikantamisen ja ohjauksen, hinnoittelun, rahtisuunnittelun, liikennetiedotuksen ja matkustajapalveluiden sekä muiden vastaavanlaisten palveluiden sisällyttäminen liikennejärjestelmään. — Infrastruktuurit ja niiden liitännät liikennevälineisiin ja -järjestelmiin. Tavoitteena on tehostaa liikennejärjestelmien yhteenkytkettävyyttä ja yhteentoimivuutta ja tukea inter- modaalisuutta sovittamalla yhteen eri kuljetusmuotojen kaikki osatekijät infrastruktuuria, liikenteen solmukohtia, liikennevälineitä, laitteistoja toimintoja, palveluita ja sääntelyä myöten. TTK:n painopisteet: nykyisen infrastruktuurin tehokkaampi käyttö sekä pienemmät käyttö-, kehitys- ja huoltokustannukset; liitäntöjen toimivuus, Euroopan laajuisen liikenneverkon sekä paikallisten ja alueellisten verkkojen väliset yhteydet; infrastruktuureihin ja niiden käyttöön liittyvät uudet ratkaisut; liikenteen, maankäytön, ympäristön ja terveyden välinen suhde; ruuhkien, energiankulutuksen, saastumi- sen ja infrastruktuurin rappeutumisen vähentäminen; julkisten liikennevälineiden ja muiden kulkuvälinei- den sisällyttäminen liikennejärjestelmään; innovatiiviset ratkaisut kestävän liikkuvuuden toteuttamiseksi kaupungeissa ja maaseudulla sekä kaupunkien välisessä liikenteessä; tavarakuljetusten (erityisesti vaaral- listen tavaroiden kuljetusten) turvallisuus; liikennevälineiden helppokäyttöisyys, turvallisuus ja mukavuus varsinkin niiden ihmisten kannalta, joilla on erityistarpeita; inhimilliset tekijät kuten käyttöliittymät, inhimillinen käyttäytyminen, uusien ”älykkäiden” järjestelmien hyväksyttävyys käyttäjien ja toiminnan- harjoittajien keskuudessa, parhaat koulutusmenetelmät ja simulaattorien käyttö. — Yhteiskunnallis-taloudelliset arviot henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuudesta tulevaisuudessa. Tavoitteena on kehittää strategioita ja välineitä, joilla voidaan hallita erityisesti liikennepalvelujen vapautumisesta ja sääntelyn purkamisesta sekä talouselämän ja kaupan globaalistumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia liikkuvuuden kysyntään ja liikennepolitiikkaan. TTK:n painopisteet: liikennepalvelujen kysyntää ja tarjontaa koskevat kehitysarviot sekä liikkuvuuden kysyntää ja markkinoiden järjestymistä ja niille pääsyä koskevat poliittiset suuntaviivat; liikennejärjestel- miä ja infrastruktuuria koskevat lainsäädännölliset, institutionaaliset sekä organisointiin ja rahoitukseen liittyvät kysymykset; logistiikan tehostaminen sen merkityksen ja rajoitusten ymmärtämisen perusteella, esikuva-analyysi (benchmarking) ja sen välineet; säännösten noudattamisen varmistusmenetelmät; eri liikennejärjestelmien, -verkkojen ja -toimintojen kustannusten ja hyödyn, turvallisuuden, suorituskyvyn ja vaikutusten määritysmenetelmät; uusien teknologioiden ja ratkaisujen arviointi erityisesti siltä kan- nalta, miten ne vaikuttavat työllisyyteen, käyttäjiin, työn organisointiin, yhteiskunnallisiin oloihin ja turvallisuuteen. iii) Maa- ja meriliikenteen teknologia TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleisinä tavoitteina on toisaalta kehittää ja validoida seuraavan sukupolven kulkuneuvoille, aluksille ja offshore-rakenteille tarvittavaa teknologiaa sekä älykkäitä ja tehokkaita liitäntöjä niiden logistiselle infrastruktuurille ja toisaalta kehittää offshore-teknologiaa ja merenalaista teknologiaa, joiden avulla meriluonnonvaroja voidaan hyödyntää täysipainoisesti. Uusien kulkuneuvojen on täytettävä kaikkien kansalaisten kestävää liikkuvuutta ja turvallisuuden parantamista koskevat tarpeet. Tavoitteena on samalla vähentää kulkuneuvojen haitallisia ympäristövaikutuksia ja (1) Eri erityisohjelmiin kuuluvia avaruusalan toimia koordinoidaan yhteisesti. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/41 kohentaa niiden avulla Euroopan unionin taloudellista suorituskykyä. Tämän avaintoimintakokonaisuuden toimia koordinoidaan tiiviisti niiden maa- ja meriliikenteeseen liittyvien toimien kanssa, jotka kuuluvat kestävää liikkuvuutta ja intermodaalisuutta sekä kansalaisille tarkoitettuja järjestelmiä ja palveluita koske- viin avaintoimintakokonaisuuksiin. — Maantie- ja raidekaluston kehittämiseen tarkoitettu kriittinen teknologia. Tavoitteena on kehittää teknisiä ratkaisuja, joilla parannetaan kuljetuskaluston ja infrastruktuurin tärkeimpien osatekijöiden laatua. Uuden teknologian on oltava edullista, turvallista, älykästä, puhdasta, tehokasta ja luotettavaa ja sen on täytettävä yhteiskunnan ja talouselämän uudet tarpeet ja vastattava unionin kansalaisten odotuksiin. TTK:n painopisteet: toimivat, ympäristöä säästävät ja kustannustehokkaat sisäiset ja kiinteät käyttövoi- majärjestelmät; melun, tärinän ja sähkömagneettisten ilmiöiden vaikutusten vähentäminen; kevyet komponentit ja rakenteet; mikroteknologian ja sensoriteknologian sovellukset kehittyneimmissä kompo- nenteissa ja järjestelmissä; turvallisuutta parantavat tekniset ratkaisut. — Innovatiiviset maantie- ja raidekalustoratkaisut. Tavoitteena on kehittää ja esitellä uusia kulkuneuvotyyppejä, joiden valmistuksessa käytetään uusia tekniikoita ja materiaaleja ja jotka täyttävät kaikki toiminnalliset, teknologiset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaatimukset. Näin voidaan kehittää parempia, tehokkaampia ja mukavampia liikennejärjes- telmiä, parantaa turvallisuutta, vähentää haitallisia ympäristövaikutuksia, lisätä kulkuneuvojen saata- vuutta ja tehostaa niiden huoltoa, valmistuskelpoisuutta ja kierrätettävyyttä. Etusijalla ovat pitkän matkan henkilö- tai tavarakuljetuksiin tarkoitettuja kulkuneuvoja koskevat ratkaisut. Kaupunkiliiken- teen erityisongelmiin liittyvä teknologia ja sen esittely sisältyy huomisen kaupunkia ja kulttuuriperintöä koskevaan avaintoimintakokonaisuuteen. TTK:n painopisteet: uusien järjestelmien, rakenteiden ja käyttövoima- sekä voimansiirtolaitteiden käyt- töönotto ja sitä tukeva tutkimus, joka koskee kulkuneuvojen konkreettisessa suunnittelussa ja valmistuk- sessa tarvittavaa teknologiaa: älykkäisiin ja turvallisiin kulkuneuvoihin asennettavat järjestelmät; elinkaa- riajatteluun perustuva teknologioiden kokonaisvaltainen yhdistäminen tavoitteena parantaa kulkuneuvo- jen suunnittelun, valmistuksen ja käytön kustannustehokkuutta. — Kulkuneuvojen vuorovaikutteinen hallinta. Tavoitteena on mahdollisimman kustannustehokkaasti nykyaikaistaa ja kehittää teollisia sovelluksia, joiden avulla voidaan lisätä erilaisten maaliikennevälineiden joustavutta, muunneltavuutta, kestävyyttä ja monipuolisuutta. Toiminnalla pyritään erityisesti vuorovaikutteisten järjestelmien käyttöönottoon kulku- neuvojen koko suunnittelu- ja tuotantoketjussa. TTK:n painopisteet: vuorovaikutteisuusperiaatteen sisällyttäminen kulkuneuvojen ja prototyyppien kokonaissuunnitteluun; tehokkaat kulkuneuvojen hallintaratkaisut, jotka perustuvat älykkääseen, modu- laariseen ja vaihdettavaan teknologiaan; kulkuneuvojen ergonominen suunnittelu; kognitiiviseen suunnit- teluun perustuva teknologia, jonka avulla kuljettaja tai matkustaja hallitsee kulkuneuvoa tehokkaasti ja vuorovaikutteisesti; matkustamoympäristön parantamiseen tähtäävä teknologia. — Alusten ja offshore-rakenteiden kehittämisessä käytetty huipputeknologia. Tavoitteena on validoida ja esitellä turvallista, tehokasta ja ympäristöä säästävää huipputeknologiaa, jonka avulla kehitetään aluksia ja offshore-rakenteita. Kehittämällä kriittistä teknologiaa, joka sisältää nämä kolme ominaisuutta, pystytään kattamaan kaikki suunnitteluun, tuotantoon, käyttöön, käytöstä poistoon ja purkamiseen liittyvät näkökohdat. TTK:n painopisteet: kriittisten teknologioiden kehittäminen aluksia, järjestelmiä ja osajärjestelmiä varten turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun, tehokkuuteen, tuotantoon, purkamiseen ja kierrätykseen liittyvien näkökohtien ratkaisemiseksi. Tutkimus kattaa myös uuden sukupolven sisäisten järjestelmien kehittämi- sen, uusien materiaalien, rakenteiden ja komponenttien käytön sekä uudet ja vaihtoehtoiset, tehokkaam- mat käyttövoima- ja voimansiirtoratkaisut. — Meri- ja sisävesireittien käyttö tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksessa. Tavoitteena on kehittää ja validoida entistä suorituskykyisempiä aluksia koskevia innovatiivisia ratkai- suja, joissa on otettu huomioon sekä taloudelliset näkökohdat että asiakkaan tarpeet. Näihin kuuluvat muun muassa rahdin käsittelyä, nopeaa intermodaalista kalustoa, satamia sekä meri- ja sisävesiväylien infrastruktuuria koskevat uudet tekniset ratkaisut. C 260/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 TTK:n painopisteet: uuteen teknologiaan ja kehittyneisiin laitteisiin ja järjestelmiin perustuvat innovatii- viset alusratkaisut; lastinsiirtolaitteiden ja -toimintojen tehokkuutta, turvallisuutta ja ympäristötekijöiden huomioon ottamista parantavan uuden teknologian käyttöönotto; teollisuusstandardien kehitystä tukeva tutkimus, joka perustuu elinkaariajatteluun ja suoritusmittareihin. — Meren järkiperäistä ja kestävää käyttöä edistävä teknologia. Tavoitteena on kehittää teknologiaa, joka edistää meren tutkimusta ja havainnointia sekä meren energia- ja mineraalivarojen kestävää hyödyntämistä, kuten offshore-teknologiaa ja vedenalaista teknologiaa, kauko-ohjattavia kulkuneuvoja ja vedenalaista akustiikkaa. Näin pyritään kehittämään johdonmukai- sesti meren hyödyntämistä mineraali- ja energialähteenä ja samalla hoitamaan paremmin rannikkoalueita ja rajoittamaan merellä tapahtuvan toiminnan haitallisia ympäristövaikutuksia. TTK:n painopisteet: innovatiivisen teknologian, muun muassa kauko-ohjattavien kulkuneuvojen, käyttö meren ja merenpohjan sekä erityisesti syvänmeren ympäristön tilan tarkkailemisessa ja sen muutosten ennakoimisessa; turvallisen ja tehokkaan merenalaisen teknologian kuten merirakenteiden ja kelluvien tuotantolaitosten kehittäminen näytteiden ottamista ja varmentamista sekä niitä koskevien tietojen siirtoa varten tavoitteena saada meren mineraalivarat tehokkaammin käyttöön ja hyödyntää niitä. Yhteisön tutkimusta pyritään tehostamaan erityistoimilla, joiden tarkoituksena on koordinoida tämän avaintoimintakokonaisuuden toimia muiden avaintoimintakokonaisuuksien ja Eureka-aloitteen kanssa. iv) Ilmailuteollisuuden uudet näkymät TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on helpottaa lentokoneiden ja niiden osajärjestelmien ja komponenttien kehittämistä ja siten parantaa Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä ja samalla taata lentoliikenteen järkevä hallinta. TTK-toiminnan keskipitkän aikavälin tavoitteena, johon kuuluu laajamittai- nen validointitoiminta, on merkittävästi vähentää uusien lentokonetyyppien kehittämisaikaa ja kustannuk- sia, parantaa niiden tehokkuutta (polttoaineenkulutuksen ja huoltokustannusten osalta) sekä vähentää niiden haitallisia ympäristövaikutuksia (saastepäästöjen ja meluheittojen osalta) ja onnettomuuksien määrää (vähintään samassa suhteessa kuin liikennemäärät kasvavat). Erityisesti painotetaan uuden teknologian käyttöä ääntä hitaampien lentokoneiden valmistuksessa sekä toisen sukupolven yliäänikoneen valmistami- seen tarvittavaa kriittistä teknologiaa. — Kriittisen teknologian kehittäminen. Tavoitteena on lisätä eurooppalaisen ilmailuteollisuuden pitkän aikavälin strategista kilpailukykyä kehittämällä kriittistä teknologiaa ja ympäristöä vähemmän kuormittavia uuden sukupolven lentoko- neita. TTK:n painopisteet: innovatiiviset ratkaisut ja edistys aerodynamiikan, rakenteiden, uusien materiaalien käytön, käyttövoiman, melun, kaluston ja järjestelmien sekä sensoritekniikan ja lentoelektroniikan aloilla; monitieteisten lentoteknologian osa-alueiden kuten aerokimmoisuuden, lentomekaniikan sekä rungon ja moottorien yhteensopivuuden kehittäminen; lentokoneiden suunnittelu- ja valmistusmenetel- mien kehittäminen. — Teknologioiden yhdistäminen uuden sukupolven lentokoneiden suunnittelussa. Tavoitteena on helpottaa uusimpien teknologioiden käyttöönottoa ja yhdistämistä ja osoittaa niiden taloudellinen ja toiminnallinen toteutettavuus ilmailuteollisuuden tuotteissa, joilla on pitkä käyttöikä. Toiminta on monialaista ja perustuu tarvittavanlaajuisiin teknologian yhdistämisohjelmiin. Erityisesti pyritään alentamaan suunnittelu-, tuotanto- ja käyttökustannuksia, vähentämään polttoaineen kulutusta ja ympäristön kuormitusta sekä lisäämään lentokoneiden suorituskykyä. TTK:n painopisteet: uudet suunnitteluvälineet ja rinnakkaiset valmistusmenetelmät, joiden avulla voi- daan kehittää muunneltavia, joustavia, hajautettuja ja maantieteellisesti eriytettyjä tuotantojärjestelmiä; käyttövoimajärjestelmän, rakenteellisen ja aerodynaamisen tehokkuuden ja järjestelmien suorituskyvyn kehittäminen ja yhdistäminen; runko-, moottori- ja järjestelmäteknologia sekä toimintamenettelyt, joilla vähennetään merkittävästi moottorien päästöjä ja melua sekä parannetaan matkustamoympäristöä. — Käyttökapasiteetti ja turvallisuus. Tavoitteena on lentokoneiden sisäisten käyttöjärjestelmien avulla helpottaa lentoasemien ruuhkia, lisätä lentoliikenteen hallintajärjestelmien suorituskykyä ja parantaa lentoalan turvallisuustasoa, jotta voidaan 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/43 sopeutua lentoliikenteen ennustettuun kolminkertaistumiseen seuraavan viidentoista vuoden aikana. Tätä työtä koordinoidaan tiiviisti niiden lentoliikenteeseen liittyvien toimien kanssa, jotka kuuluvat kestävää liikkuvuutta ja intermodaalisuutta sekä kansalaisille tarkoitettuja järjestelmiä ja palveluita koskeviin avaintoimintakokonaisuuksiin. Erityisesti painotetaan lentokoneiden sisäisten käyttöjärjestelmien kehittä- mistä ja sovittamista lentokoneen käyttöympäristöön. TTK:n painopisteet: lentokoneiden toimintakapasiteettia parantavien sisäisten käyttöjärjestelmien vali- dointi ja yhtenäistäminen tavoitteena käyttää niitä lentoliikenteen tulevan hallintajärjestelmän osana; huolto- ja kunnontarkkailumenetelmät lentokoneiden luotettavuuden ja lähtövalmiuden parantamiseksi; lentokoneissa käytettävät teknologiat ja menetelmät, mukaan lukien inhimilliseen tekijään liittyvien näkökohtien tutkimus ja lentosimulointi, tarkoituksena tehostaa onnettomuuksien ehkäisyä ja parantaa lentokoneiden suunnittelua henkilövahinkojen ehkäisemiseksi onnettomuuden sattuessa. (b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA Tällä toiminnalla monialaisine sovellusmahdollisuuksineen voidaan nopeuttaa unionin teknologisen kapasi- teetin kehittämistä ja kartuttaa ideoita, osaamista ja sovelluksia, jotka täydentävät avaintoimintakokonai- suuksia ja tukevat niiden toteuttamista. i) Uudet materiaalit ja niiden tuotanto ja jalostus TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet TTK-hankkeiden tukea ja verkottumista edistetään tarkoituksena tehostaa yhteistyötä ja tiedonvaihtoa sekä tuoda niihin yhteisön lisäarvoa. Näin luodut verkot toimivat tutkimustoiminnan keskeisenä rakenteellisena tekijänä ja vahvistavat merkittävästi jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden (esim. KIE-maat, Yhdysvallat, Kiina) välistä yhteistyötä, tulevaisuudentutkimusta, yhteiskunnallis-taloudellista ja strategista tutkimusta sekä vaikutusten ja riskien arviointia. — Monikäyttöiset materiaalit. Edistetään lupaavimpien alojen tutkimusta tavoitteena parantaa nykyisten materiaalien toimivuutta ja suorituskykyä sekä kehittää uusia materiaaleja, joilla on täysin uusia tai selvästi aiempaa parempia ominaisuuksia. TTK:n painopisteet: muun muassa nanorakennemateriaalien, supramolekyylikemian, kolloidisten järjes- telmien ja biomimeettisen kemian innovatiiviset sovellukset; uudet ja parannetut rakenne- ja kevytmate- riaalit erityisesti rakennusteollisuudessa, liikenteen alalla ja korkean lämpötilan sovelluksissa; erityisesti optoelektroniikassa ja sensoreissa käytettävät materiaalit, jotka ovat ominaisuuksiltaan sellaiset, että ne varmistavat laitteiden luotettavan toiminnan; uudet ja parannetut biomateriaalit, kuten siirteet ja hybridikudokset; materiaalien heikkenemis- ja murtumisprosessien ymmärtämiseen tähtäävä tutkimus. — Materiaalien tuotanto- ja jalostusmenetelmät. Tutkimuksessa keskitytään teknologiaan, jonka avulla voidaan varmistaa materiaalien laatu, luotetta- vuus ja taloudellinen kannattavuus ja hyödyntää materiaaleja parhaalla mahdollisella tavalla, varsinkin kun otetaan huomioon nykyinen yhä lyhyempiä tuotantoketjuja suosiva suuntaus. TTK:n painopisteet: paljon lisäarvoa luovat materiaalituotantoteknologiat, erityisesti hienokemia, mine- raalit, metallit, polymeerit, yhdistelmämateriaalit ja keramiikka; mikro- ja nanojauheiden jalostustekno- logia; kehittyneiden materiaalien valmistukseen ja niiden toiminnallisiin sovelluksiin tarkoitetut pinnoi- tus-, päällystys- ja rajapintateknologiat. — Materiaalien kestävä käyttö. Tutkimuksessa keskitytään uusien materiaalien ja materiaalien uudelleenkäytön ympäristö- ja turvalli- suusvaikutuksiin. Tarkoituksena on lisätä sellaisten uusioraaka-aineiden käyttöä, joilla on luotettavat materiaaliominaisuudet, vähentää niiden elinkaarivaikutuksia ja poistaa niiden käytön esteitä. TTK:n painopisteet: tutkimus, jolla tuetaan helposti kierrätettävien materiaalien kehittämistä; kierrätys- menetelmät, joiden avulla pystytään takaamaan materiaalien luotettavuus ja taloudellinen kannattavuus; jätteiden uudelleenkäyttö; tutkimus, jolla tuetaan uusiutuvien raaka-aineiden uusia käyttösovelluksia esimerkiksi orgaanisten kemikaalien tuotannossa. C 260/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 ii) Teräsalan uudet materiaalit ja tuotantoteknologiat TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Kun otetaan huomioon EHTY-sopimuksen päättyminen vuonna 2002 ja Eurooppa-neuvoston Amsterdamin kokouksessa (kesäkuussa 1997) tekemät päätelmät, hiili- ja terästutkimuksen vaiheittaista siirtämistä puiteohjelman piiriin on syytä kiirehtiä. Tavoitteina ovat kustannussäästöt, käyttäjien tyytyväisyyden lisääminen sekä lisäarvon tuottaminen, joista hyötyvät sekä terästeollisuus, tuottajat, loppukäyttäjät että muutkin tutkimuksen osapuolet. Teräsalan tutkimuksessa keskitytään kehittämään joustavia, tiiviitä ja turvallisia tuotantolinjoja, entistä puhtaampia menetelmiä, innovatiivisia tuotteita ja tehokkaampaa kierrätystä. TTK:n painopisteet: koksin tuotantokustannusten vähentämiseen ja laadun parantamiseen tähtäävä tutki- mus; pelkistävien kaasujen tuotannon tehostaminen; päästöjen vähentäminen sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantaminen teollisuuslaitoksissa; tuotannon joustavuutta ja kannattavuutta edistävä teräksen valmistusteknologia; tekniset ratkaisut, joiden avulla vähennetään energiankulutusta ja CO2- päästöjä, parannetaan teräksen puhtautta ja lisätään kierrätyksen määrää; valu, valssaus ja jatkojalostus, painon vähentäminen sekä päällystys- ja pinnoitustekniikat; parempien teräslaatujen ja erikoislujan teräksen kehittäminen suurempaa kestävyyttä vaativaan käyttöön ja ääriolosuhteisiin; sivutuotteiden jalostaminen. iii) Mittaus ja testaus — Esinormatiivinen tutkimus ja standardoinnin tekninen tuki. Tutkimuksessa keskitytään mittaus- ja testausmenetelmien kehittämiseen sekä sellaisten tieteellisten ja mittausteknisten tietojen tuottamiseen, joita tarvitaan tuotteiden ja palvelujen laatu- ja turvallisuusvaati- musten määrittelemiseksi. Tavoitteena on vahvistaa Euroopan unionin yleistä kilpailukykyä ja tukea avaintoimintakokonaisuuksien ja yhteisön politiikkojen toteutusta. TTK:n painopisteet: uusien standardien laatiminen elinkeinoelämän tarpeisiin ja nykyisten standardien parantaminen; sellaisten suoritustasoa koskevien standardien ja ohjeiden laatiminen, jotka helpottavat kaupankäyntiä, parantavat kuluttajien ja työympäristön suojelua ja edistävät vastavuoroista tunnusta- mista koskevien sopimusten tekemistä. — Petosten torjunta. Tutkimuksessa keskitytään petosten havaitsemista ja torjumista helpottavien mittaus- ja testaustekniikoi- den kehittämiseen ja parantamiseen, jotta voitaisiin paremmin suojella yritysten ja yhteiskunnan taloudellisia etuja sekä kuluttajien terveyttä. Pitkän aikavälin tavoitteena on pysyä petoksentekijöiden edellä osaamisessa ja teknologisessa kehityksessä. TTK:n painopisteet: tekniikat, joiden avulla estetään kuluttajien harhauttaminen väärennetyillä tai väärin merkityillä teollisuus- tai maataloustuotteilla; kauppamääräysten tai lainsäädännön kiertämisen ehkäise- minen sekä tullitariffit, kiintiöt ja jätehuolto; uudet keinot huumeiden käytön ja dopingin paljastami- seksi, väärennettyjen seteleiden ja arvopapereiden paljastaminen sekä kulttuuriesineiden alkuperän tunnistaminen. — Laadun parantaminen. Tutkimuksen tavoitteena on tukea yleispätevien mittaus- ja testausmenetelmien, -välineiden ja -järjestel- mien (mukaan lukien tietokoneohjelmistojen) kehittämistä ja samalla vahvistaa tätä suurelta osin pk-yrityksiin perustuvaa alaa. Tutkimuksessa painotetaan laadunarviointijärjestelmien kehittämistä yri- tyksissä ja liikelaitoksissa ja pyritään tunnistamaan ja määrittelemään ne ominaisuudet, jotka käyttäjien mielestä kuuluvat laatutuotteeseen tai -palveluun. Tähän voi liittyä myös unionin sisäisen ja ulkoisen kaupan teknisten esteiden poistamista koskeva tutkimus. Toiminta toteutetaan yhteistyössä useiden muiden ohjelmien vastaavien toimenpiteiden kanssa. TTK:n painopisteet: kalibrointia ja siirtoa koskevat standardit, sertifioituja vertailumateriaaleja ja vertailuainepankkeja koskevat toteutettavuustutkimukset toimenpiteiden luotettavuuden ja jäljitettävyy- den varmistamiseksi; huipputarkat mittausvälineet; kestävän kannettavan välineistön kehittäminen kenttä- ja vertailumittauksia varten; mittausmenetelmien validoimisessa käytettävät mallit ja ohjelmistot; vastavuoroista tunnistamista koskevien sopimusten tukeminen, yritysten (mukaan lukien pk-yritysten) laadun parantaminen ja kuluttajien tyytyväisyyden mittaaminen; varmentamis- ja akkreditointitoiminnan kehittämistavat vähiten edistyneillä mittaustekniikan aloilla. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/45 c) TUKI TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEILLE Eurooppalainen tutkimus tunnetaan laajalti korkeasta laadustaan ja erityisesti muutamasta vakiintuneesta kansallisesta tutkimuskeskittymästä. Jotta tieteellisillä ja teknologisilla tutkimustuloksilla saavutettaisiin kilpailuetuja, ne on kuitenkin pystyttävä muuttamaan käytännön sovelluksiksi. Tähän tarvitaan välttämättä paitsi teollisuushankkeiden toteuttamista myös yhteistyössä toteutettavaa välineistön, tietojen ja kokemuk- sen tehokasta hyödyntämistä esimerkiksi testattaessa uusia laitteita, kulkuneuvoja ja menetelmiä. Tutkimus tuottaa uutta tietoa yhä kasvavalla vauhdilla. Tulosten kerääminen, säilyttäminen ja järjestäminen Euroopan tasolla hyödyttää sekä elinkeinoelämää että koko käyttäjien yhteisöä, koska tutkimuksen tehokkuus paranee päällekkäisyyden vähentyessä ja samalla sidotaan koko Euroopan tutkimusyhteisö yhteisiin tavoitteisiin ja yhtenäiseen strategiaan. Tavoitteet ja toiminta läheisesti liittyviä toimia, joilla edistetään nykyisten On toteutettava avaintoimintakokonaisuuksiin tutkimusyksiköiden ja suurten tutkimuslaitosten kapasiteetin tehokasta hyödyntämistä. Voimavarojen yhdis- täminen ja maiden välisen yhteistyön lisääminen on tarpeen erityisesti kehitettäessä teollisuuden tutkimus- keskuksia, liikennetestauslaitoksia, tehokkaita tuulitunneleita, teollisuustutkimuksen laskentakeskuksia sekä materiaalien ja rakenteiden testauslaitoksia, koska siten voidaan paremmin hyödyntää uusia tekniikoita, joihin tarvitaan suuria tutkimuslaitoksia ja niiden voimavaroja. Nykyisten laitosten yhteistyötä on mahdol- lisuuksien mukaan lisättävä siten, että vältetään päällekkäinen työ, parannetaan laitosten keskinäistä täydentävyyttä ja huolehditaan tiedonvaihdon toimivuudesta. Yhteisön alueella olevien kansallisten tutki- muslaitosten kehityserojen vuoksi on syytä myös tiivistää yhteistyötä esimerkiksi vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, koulutuksen ja osaamisen siirron aloilla. Tutkimuksen perusrakenteiden tukemisen tavoitteina ovat: i) hajautettujen suurten ja keskisuurten tutkimuslaitosten mahdollisimman tehokas hyödyntäminen, ii) TTK-toiminnan aiempien ja täydentävien tulosten siirtäminen teollisiin sovelluksiin, ja iii) yhteisten yhteyskäytäntöjen ja tiedonvaihdon tehostaminen ja yhteentoimivuus. — Tutkimuksen perusrakenteiden tukitoimien tavoitteena on parantaa tiedonkulkua eurooppalaisille tutki- joille ja lisätä heidän mahdollisuuksiaan työskennellä sellaisissa tutkimuslaitoksissa, joihin heillä ei yleensä ole pääsyä. Näin voidaan helpottaa nykyisten laitosten kehittämistä ja luoda uusien tarpeiden mukaista tutkimuskapasiteettia. Tukitoimilla edistetään työskentelymahdollisuuksia eri avaintoimintakokonaisuuksien kannalta tärkeissä laitoksissa, joita ovat muun muassa teollisuustutkimuksen laskentakeskukset, liikennetestauslaitokset ja tehokkaat tuulitunnelit. — Virtuaalilaitoksia perustamalla edistetään tutkimuslaitosten ja -keskusten koordinointia ja niiden voima- varojen yhdistämistä synergiaetujen luomiseksi ja parhaan mahdollisen hyödyn saamiseksi avaintoiminta- kokonaisuuksiin ja yleisteknologiaan liittyvistä toimista. Toiminnan tarkoituksena on helpottaa sellaisten virtuaalilaitosten luomista, joiden avulla voidaan saavuttaa suurimittaisempaa tekniikkaa ja laitteita koskevalle tutkimukselle tarvittava kriittinen massa. Yhteisön tuki on määräaikaista. Tukitoimilla edistetään yhteistyötä ja informaatio- ja kommunikaationteknologian hyväksikäyttöä maan- tieteellisesti hajallaan sijaitsevien laitosten kesken, jotta paremmin saataisiin levitettyä ja hyödynnettyä tutkimustuloksia, erityisesti pk-sektorilla, materiaalien, tuotantoteknologian ja mittausten ja testauksen aloilla. — Euroopan mittausinfrastruktuuria tukemalla vahvistetaan osaltaan jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuo- listen maiden yhteenkuuluvutta ja edistetään näin vastavuoroista tunnistamista ja vaatimustenmukai- suutta koskevien sopimusten tekemistä. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, miten kyseiset sopimukset vaikuttavat pk-yrityksiin. Yhteisön rahoitus suunnataan erityisesti vertailuihin ja eri laboratorioiden vertaileviin suoriutumisanalyy- seihin, tietokantojen yhteentoimivuuden kehittämisen, sertifioitujen vertailumateriaalien tuottamiseen ja pk-yritysten parempaan hyödyntämiseen erityisesti edellä mainittujen sopimusten sekä ISO 9000-, ISO 14000- ja EN 45000 -standardien täytäntöönpanossa. C 260/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — Vertailutietokantojen on todettu olevan yksi tapa tukea Euroopan tutkimusverkostoa. Erityisesti varmistetaan, että tuotettu tieto on laadukasta ja vertailukelpoista, yhdistetään alakohtaista ja paikallista toimintaa ja tuetaan siten Euroopan unionin tasolla tehtävää tutkimusta. Samalla huolehditaan yksittäis- ten järjestöjen teollisoikeuksien suojaamisesta. Tukitoiminnan tavoitteena on helpottaa kansallisen ja kansainvälisen TTK-toiminnan sekä eri tutkimus- laitosten tulosten luettelointia ja vertailua erityisesti materiaali- ja ilmailututkimuksen alalla. LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV määritellyillä epäsuorilla TTK-toimilla. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä: 1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti — erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu, — tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset, — ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityi- sesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TTK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten, — tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, — erityisohjelman epäsuoriin TTK-toimiin liittyvä koulutustoiminta lukuun ottamatta Marie Curie -apura- hoja, — tuki valistus- ja tukitoimille, jotka suunnataan tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, — ulkopuolisen kapasiteetin käyttö sellaisten palvelujen ja verkkojen perustamista ja niiden käyttömahdol- lisuuksien luomista varten, joilla tiedotetaan tutkimuksesta ja innovaatioista ja joilla tuetaan ja edistetään niitä. 2. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-toimien ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat. Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteute- taan — muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa, — tutkimus- ja koulutusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) tehty neuvoston päätös 98/. /Euratom, — muissa kansainvälisissä tutkimusyhteyksissä, kuten Eureka-, COST- ja IMS-aloitteissa, — muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten Phare-, Tacis- ja Meda- ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/47 Koordinointi toteutetaan i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti — tiedonvaihtoon ja — yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ja ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjel- man ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä