title: Sjette oversigt over stasstøtte i den Europæiske Union til fremstillingssektoren og en række andre sektorer

eurovoc_concepts:
State aid
aid to undertakings
control of State aid
manufactured goods
report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den01. 07. 1998 KOM(1998)417 endelig udg. SJETTE OVERSIGT OVER STATSSTØTTE I DEN EUROPÆISKE UNION TIL FREMSTILLINGSSEKTOREN OG EN RÆKKE ANDRE SEKTORER (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING Baggrund Bemærkninger til de anvendte begreber DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED Størrelsen af og tendenserne i støtten Samlede tal for EU Sammenligning mellem medlemsstaterne Støtte til skibsbygningsindustrien Støtte til stålindustrien Støtte til motorkøretøjsindustrien Støttetyper Formålet med støtten Ad hoc-statsstøtte Tysk statsstøtte til de nye delstater DEL II - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I MEDLEMSSTATERNE Støtte til andre sektorer en fremstillingssektoren Landbrugsstøtte Fiskeristøtte Støtte til tjenesteydelser Støtte til finanssektoren Støtte til lufttransportsektoren Støtte til jernbanetransport Støtte til kulminedrift Den samlede støtte i EU Støttens budgetmæssige virkninger RESULTATER KONKLUSIONER BILAG I: TEKNISK BILAG BILAG II: TATISTISK BILAG BILAG III: FÆLLESSKABETS FONDE OG INSTRUMENTER 1 1 3 7 7 7 9 13 15 15 17 20 28 31 33 33 33 36 38 38 38 38. 41 44 46 49 53 57 71 91 -fé» TABELLER OG FIGURER Tabel 1 Tabel 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1992-1996 - årlige beløb i faste priser (1995) Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU - årlige beløb 1992-1996 Tabel 3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU - årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 7 8 10 Tabel 4 Støtte til skibsbygningsindustrien 1994-1996 i procent af skibenes kontraktværdi. 14 Tabel 5 Udviklingsstøtte til skibsbygning - som EU har truffet beslutning om Tabel 6 Godkendt statsstøtte til motorkøretøjssektoren i 1992-1996 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 - opdelt efter støttetype Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 - opdelt efter sektor og formål Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1992-1994 og 1994-1996 - opdelt efter hovedformål Tabel 10 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og lufttrafik i medlemsstaterne 1992-1996 Tabel 11 Medlemsstaternes ad hoc-statsstøtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og lufttrafik - årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 Tabel 12 National støtte til de produkter, der er opført i bilag II til EF-traktaten Tabel 13 Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten i denne sektor Tabel 14 EU-fiskeristøtte Tabel 15 Statsstøtte til transport (jernbaner) Tabel 16 Statsstøtte til kulmineindustrien Tabel 17 Samlet national støtte i medlemsstaterne Tabel 18 Tabel 19 Samlet national støtte i medlemsstaterne i procent af bruttonationalproduktet Samlet national støtte i medlemsstaterne opdelt efter de vigtigste sektorer 15 16 17 25 27 29 29 36 37 37 40 41 44 45 47 -i c STATISTISK BILAG Tabel A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser 1992-1996 (national valuta) Tabel A2 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser (ECU) Tabel A3 Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 1994-1996 Tabel A4 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 opdelt efter medlemsstat Tabel A Ariige fællesskabsudgifter Tabel B Andre fællesskabsinstrumenter Tabel C1 Tabel C2 Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat FIGURER Figur 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed som procent af værditilvæksten Figur 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed: opdelt i skatte- og budgetfinansiering 1994-1996 Figur A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren og EU-fondsstøtte pr. beskæftiget 72 73 74 77 100 101 102 103 11 19 75 -IdL INDLEDNING Baggrund 1985 blev Kommissionens hvidbog om gennemførelsen af det indre marked offentliggjort, og samtidig opstod der et behov for en effektiv metode til systematisk kvantificering af statsstøtte af hensyn til konkurrencepolitikken. I slutningen af 1985 anmodede Kommissionen sine tjenestegrene om at indsamle oplysninger og offentliggøre en dokumenteret analytisk oversigt over statsstøtte i Fællesskabets medlems stater. Konklusionen af den første oversigt, der dækkede perioden 1981-86, gik ud på, at gennemsigtigheden på statsstøtteområdet skulle øges, og det blev besluttet at ajourføre oversigten, hvilket skete med den anden, tredje, fjerde og femte oversigt, der dækker perioderne 1987-1988, 1988-1990, 1990-1992 og 1992-19941. Den sjette oversigt er en ajourføring af tidligere foreliggende oplysninger og dækker perioden til og med 1996. Oversigten behandler således for første gang de tre nye medlemsstater Finland, Sverige og Østrig og indeholder oplysninger om den daværende statsstøttestruktur til virksomheder i Unionens femten medlemsstater. Offentliggørelsen af denne sjette oversigt er udtryk for Kommissionens vilje til at opretholde en åben politik på statsstøtteområdet. Netop begrebet gennemsigtighed får stadig stigende betydning på grund af de vilkår, Referencer: KOM(88) 945 KOM(90) 1021 KOM(92)1116 KOM(95) 365 KOM(97) 170. { Kommissionen for øjeblikket arbejder under, både inden for selve EU og i en bredere international sammenhæng. Gennemførelsen af det indre marked og den kommende økonomiske og monetære union kræver en stadig mere effektiv kontrol med statsstøtteordninger, da statsstøtte kan træde i stedet for handelshindringer, der er blevet fjernet i løbet af integrationsprocessen. En medlemsstat vil kun være villig til at bidrage til gennemførelse og korrekt anvendelse af det indre markeds mekanismer, hvis den er sikker på, at alle medlemsstater følger de samme regler, når de støtter nationale selskaber. Indsamling og offentliggørelse af oplysninger om den udbetalte støtte er et effektivt middel, der giver Kommissionen mulighed for at demonstrere over for medlemsstaterne, at den til stadighed holder nøje øje med statslig indgriben i markedsmekanismerne, både den generelle udvikling og udviklingen i de enkelte medlemsstater. Dette gør det til gengæld muligt for Kommissionen om nødvendigt at tilpasse sine politikker med henblik på at gennemføre en retfærdig og effektiv kontrol med statsstøtten og gennemføre tilpasninger til vekslende økonomiske betingelser. 4. På det internationale område er der i dette årti indgået Europaaftalerne med landene i Central- og Østeuropa og senere indledt forhandlinger om medlemskab. Fortidens byrder i disse lande, der befinder sig midt i en omstillingsperiode, er særlig tunge, og der er behov for betydelig statsstøtte inden for en række områder. Det er derfor vigtigt med øget gennemsigtighed på statsstøtteområdet i disse lande. Gennem offentliggørelsen af sine egne oversigter over statsstøtte giver Kommissionen og dermed hele EU disse lande et konkret eksempel på, hvilken gennemsigtighed der forventes af moderne, konkurrencedygtige markedsøkonomier, hvilket også vil lette opfyldelsen af de central- og østeuropæiske landes rapporteringspligt, som indgår i Europaaftalerne. Det bekræftes af de første oversigter, der er indsendt af en række af de central- og østeuropæiske lande. Disse oversigter, der er forholdsvis detaljerede, vil med yderligere forbedringer i den nærmeste fremtid kunne danne grundlag for meningsfulde sammenligninger af statsstøtten i Fællesskabet og disse lande. Inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen viser oversigten et eksempel på, hvad EU forventer af sine handelspartnere, hvad gennemsigtighed angår. Den ligger således i forlængelse af den anmeldelse af tilskud, som Fællesskabet og medlemsstaterne foretager i henhold til artikel 25 i WTO-overenskomsten om subsidier og udligningsforanstaltninger. Oversigten er ligeledes et eksempel for vore partnere i OECD. Bemærkninger til de anvendte begreber 5. Den sjette oversigt over statsstøtte dækker perioden 1994-1996 og ajourfører den femte oversigt (der blev offentliggjort i 1997), som dækkede perioden 1992-1994. Oversigten omfatter de femten medlemsstaters nationale støtte til fremstillingssektoren, landbrug, fiskeri, transport - jernbaner og luftfart - finansielle tjenester og energi (kul). I sammenligning med den foregående oversigt indeholder denne oversigt mere detaljerede oplysninger om en række sektorer. En generel redegørelse for den anvendte metodologi findes i det tekniske bilag (bilag I). Det statistiske bilag (bilag II) indeholder basale statistiske oplysninger om støtten til fremstillingsvirksomhed og om den samlede støtte. I bilag III findes en oversigt over EU-fonde og -instrumenter. 6. Ved sammenligningen mellem de forskellige medlemsstater er analysen af støttetallene baseret på de årlige gennemsnit for treårsperioden 1994- 1996. Hvor det er skønnet formålstjenligt, er tallene for perioden 1992-1994 angivet til sammenligning. Som anført i det tekniske bilag (bilag I) anvendes for de tre nye medlemsstater, der kun har været medlemmer i 1995 og 1996, det årlige gennemsnit for disse to år. I lighed med de tidligere oversigter overlapper referenceperioderne hinanden med et år. Til brug ved sammenligningerne mellem medlemsstaterne kan der kun opnås tilstrækkeligt statistiske data ved at anvende glidende treårsgennemsnit. Dette skyldes, at en del af beløbene kun foreligger for perioder på over et år. I sådanne tilfælde må beløbene opdeles vilkårligt på de enkelte år. Endvidere er tallene for det sidste år (1996) i et ikke uvæsentligt omfang foreløbige og vil - ligesom det også var tilfældet med sidste år i den tidligere oversigt (1994) - sandsynligvis blive ændret af medlemsstaterne i fremtiden. Denne upålidelighed i forbindelse med tallene for sidste år i referenceperioden - navnlig når de opdeles på de enkelte medlemsstater - rådes der bod på, ved at der anvendes overlappende treårige gennemsnit. For at lette sammenligningen af gennemsnittene for den foregående periode med perioden 1994-1996 er tallene for 1992-1994 udtrykt i 1995-priser2. I hele oversigten er tallene opgivet i faste priser3. 7. For første gang er der fokuseret særskilt på den støtte, der ydes til lufttransport og finansielle tjenester. I de tidligere oversigter var den ubetydelige støtte til disse to sektorer opført under fremstillingsvirksomhed. Sammenligninger af udviklingen i de samlede støttebeløb mellem denne og tidligere oversigter bør derfor baseres på de tidligere tal for støtte til fremstillingsvirksomhed og de samlede tal for fremstillingsvirksomhed plus luftfart og finansielle tjenesteydelser. 8. Kommissionens tjenestegrene har i samarbejde med medlemsstaterne udarbejdet tallene for 1995 og 1996. Sammen med tallene for 1992-1994 (det tidligere EUR 12) er de kontrolleret og om nødvendigt ændret af medlemsstaterne, hvilket sikrer en forholdsvis høj grad af pålidelighed4. Hvad angår Grækenland, har Kommissionen ved beregningen af tallene i de tidligere oversigter som reference anvendt en undersøgelse af græsk Som følge heraf og på grund af medlemsstaternes - i nogle tilfælde betydelige - ændringer af ovennævnte tal for 1994 er tallene for 1992-1994 ikke identiske med tallene i den femte oversigt. Tal for støtten til fremstillingsvirksomhed til gældende valutakurser findes i det statistiske bilag (bilag II). En række tal for 1994-1996 blev ændret, især af Belgien, hvor der var tale om en markant forbedring af de indsendte datas kvalitet, Grækenland, hvor der også var tale om en forbedring af oplysningernes pålidelighed, Frankrig, hvor oplysninger om støtte til luftfarten og banksektoren er anført i oversigtens del II, Irland, hvor tallene for samfinansiering udgår (s. 4-5), og Portugal, hvor oplysninger om støtte til luftfarten ligeledes er anført i del II. Tallene i denne oversigt er derfor ikke direkte sammenlignelige med tallene i den foregående oversigt. statsstøtte og udgifter, der er udarbejdet af en konsulent. Denne undersøgelse tjente derefter som grundlag for Kommissionens skøn og ekstrapoleringer. De forbedrede opgivelser fra de græske myndigheder, som hilses velkommen, har givet mulighed for at forbedre de græske tal. Da de græske myndigheder stadig ikke har fremlagt fyldestgørende materiale, omfatter tallene i ikke uvæsentligt omfang skøn og resultaterne for Grækenland bør derfor tages med et vist forbehold. Hvad angår Irland, skyldes den bratte nedgang i det samlede støttetal til fremstillingsvirksomhed i sammenligning med tidligere oversigter, at tallene fra de irske myndigheder i de tidligere oversigter indeholdt tal for EU's udgifter. De irske myndigheder har været nødsaget til at anvende skøn for at afgrænse de irske udgifter i forhold til EU's udgifter, og resultaterne for Irland bør derfor også tages med et vist forbehold. 5 -É DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED Størrelsen af og tendenserne i støtten 9. I EU modtager industrisektoren mere støtte end nogen af de andre sektorer, der indgår i denne oversigt. I perioden 1994-1996 gik hele 46% af den samlede støtte til denne sektor. Analysen af støtten til denne del af økonomien er derfor det vigtigste element i denne oversigt. Samlede tal for EU 10. Tabel 1 viser størrelsen af den årlige støtte til fremstillingsvirksomhed i EU i 1992-1996. Tabel 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1992-1996 Årlige beløb i faste priser (1995) 1992 1993 1994 1995 1996 i mio. ECU EUR 15 EUR 12 39 062 44 057 41 198 38 591 37 386 35 163 34 106 På baggrund af tallene i tabel 1 kan det konkluderes, at den nedadgående tendens, der tidligere har kunnet observeres, igen gør sig gældende i støtten i EUR 12. Analysen i den forudgående (femte) oversigt viste, at denne tendens var bragt til standsning, men denne standsning synes således blot at være en undtagelse til den almindelige tendens. Støtten til fremstillingsvirksomhed alene ligger i 1994-96 i EUR 12 på omkring 37,5 mia. ECU i årligt gennemsnit. Det tilsvarende tal for EUR 15 er 38,3 mia. ECU. 11. Selv når de absolutte værdier sammenlægges på EU-plan, afspejler de kun i begrænset omfang udviklingen i de nationale støtteordninger over en given periode. I tabel 2 er støtten til fremstillingsvirksomhed derfor anført i procent af værditilvæksten pr. beskæftiget i industrien og i procent af eksporten af industrivarer inden for EU5. Tabel 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU Årlige beløb 1992-1996 EUR 12/15 1992 1993 1994 1995 1996 3,2 3,8 3,4 2,9 2,7 1206 1436 1 374 1217 1 123 5,7 7,0 5,7 4,8 4,4 I procent af værditilvæksten I ECU pr. beskæftiget I procent af handelen inden for EU* I faste 1995-priser. * Handel med industrivarer inden for EU Støtteniveauet i forhold til værditilvæksten ligger lige over 3% for EUR 12 i perioden 1992-94, mens det falder ned under 3% for EUR 15 i perioden 1995-96. Støtten pr. beskæftiget inden for fremstillingsvirksomhed i EUR 12 svinger i de to perioder, oversigten dækker, mellem 1 206 ECU i 1992 og et maksimum på 1 436 ECU i 1993. For EUR 15's vedkommende falder den fra 1 217 ECU i 1995 til 1 123 ECU i 1996. Støtten set i forhold til værdien af handel med industrivarer inden for EU6 (dette tal er en god indikator for potentiel konkurrenceforvridning i EU) topper i 1993 med 7% for EUR 12 og falder 1996 til 4,4% for EUR 15. I sammenligning med tallene for EUR 12 for perioden 1992-1994 er tallene for EUR 15 generelt lavere i 1995 og 1996, hvilket ikke blot afspejler et fald lille del af støttebeløbene, der Da en til servicesektoren (handel og konsulentvirksomhed), kan de opgivne tal vise sig at være en anelse for høje. ikke kan beregnes nøjagtigt, er ydet i den generelle tendens i støtteniveauerne i EU, men også de generelt lavere støtteniveauer i de tre nye medlemsstater set i forhold til gennemsnittet for EUR 12. 12. Det fremgår af tabel 1 og 2, at de absolutte støttebeløb og de tre indikatorer, der anvendes til at vise tendensen i støtten til fremstillingsvirksomhed på EU-plan (EUR 12), i høj grad er sammenfaldende. De viser, at den nedadgående tendens, som kunne observeres tidligere og - som det fremgår af tallene fra tidligere oversigter - blot blev bragt til standsning midlertidigt, har indfundet sig igen. Sammenligning af medlemsstaterne 13. Tabel 3 viser den gennemsnitlige statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i de forskellige medlemsstater7 i perioden 1992-1994 og 1994-19968 udtrykt i procent af bruttoværditilvæksten og i støttebeløb pr. beskæftiget i sektoren. Derudover er der opgivet absolutte støttebeløb i faste priser til orientering. I forhold til tidligere oversigter er denne indikator, der sætter støtten i forhold til handelen inden for EU, faldet kraftigt. Faldet skyldes en ændring i det grundlag, hvorpå de absolutte tal for handelen inden for EU beregnes (se det tekniske bilag). Tyskland er opdelt i nye og gamle delstater for tydeligt at markere, at de to tyske områder gennemløber en forskelligartet udvikling, der er præget af en omstillingsproces uden fortilfælde, hvor økonomien i de nye delstater skal tilpasses et markedssystem. Som det fremgår af punkt 6 ovenfor kan detaljerede opdelinger på medlemsstater kun sammenlignes med et rimeligt resultat til følge, hvis der anvendes treårige overlappende gennemsnit. Den metode, der anvendes ved fastlæggelse af de årlige gennemsnit i treårsperioden 1994-1996 for de tre nye medlemsstater, som kun har været medlem i 1995 og 1996, forklares i det tekniske bilag (bilag I). Tabel 3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU9 Årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 I % af værditilvækst I ECU pr. beskæftiget I mio. ECU 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994-1996 Østrig Belgien Danmark Tyskland -Gamle delstater - Nye delstater Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 12 EUR 15 2,5 2,5 4,4 6,5 1,8 2,4 1,7 6,4 2,6 1,5 2,5 0,9 3,5 Gennemsnit i 1995-priser. 1,3 3,0 2,9 3,8 6,3 2,7 1,6 1,8 1,5 5,8 2,3 1,4 1,9 0,8 0,9 1310 1120 2091 527 10816 987 512 1174 818 2205 1555 760 443 245 626 1678 1383 1888 455 8216 863 837 911 927 838 2151 1375 788 371 406 263 920 539 19851 4312 15539 722 1311 4931 198 10320 55 694 467 448 1149 671 16639 3192 13447 662 2101 365 3740 215 9760 46 686 382 318 1431 1513 1339 41439 37563 3,0 1238 38318 Tallene for 1994-1996 i tabel 1 svarer ikke til gennemsnittet i tabel 3, idet totalerne i tabel 1 ikke indeholder tal for de tre nye medlemsstater for 1994. Det årlige gennemsnit, der opnås på grundlag af tabel 1, vil derfor være lidt lavere end det gennemsnit, som angives i tabel 3 og fremkommer ved, at det årlige gennemsnit beregnes for de år, for hvilke der foreligger data, og ved at dette gennemsnit anvendes for hele perioden. 10 Figur 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed Som procent af værditilvæksten (gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996) n 1992-1994 "1994-1996 I perioden 1992-1994 var disse lande endnu ikke medlemmer af EU. For fremstillingssektorens vedkommende har Grækenland og Italien det højeste støtteniveau, der ligger langt over gennemsnittet i EU. Som nævnt ovenfor giver den vedvarende usikkerhed med hensyn til tallene for Grækenland ikke mulighed for yderligere bemærkninger på nuværende tidspunkt. Tyskland ligger også over EU-gennemsnittet, medens Belgien ligger på EU-gennemsnittet og Danmark samt Spanien en smule under. Den laveste støtte til fremstillingsvirksomhed ydes (nævnt i faldende orden) i Østrig, Det Forenede Kongerige og Sverige. I disse lande ligger støtteniveauet langt under EU-gennemsnittet. På grund af manglende statistiske oplysninger har det ikke været muligt at beregne støtten i procent af værditilvæksten for de to dele af det forenede Tyskland. 11 14. Hvad angår støtten pr. beskæftiget ligger Italien på en førsteplads blandt medlemsstaterne, fulgt af Tyskland. De meget høje tal for de nye tyske delstater skyldes både den betydelige støtte, der ydes, og et stærkt fald i antallet af ansatte i denne del af Tyskland. Faldet i forhold til tidligere oversigtsperioder viser, at omstruktureringsprocessen, der fulgte Tysklands forening i 1990, allerede toppede i den forudgående oversigtsperiode. Samtidig er støtten pr. beskæftiget i de gamle delstater fortsat faldet og blandt de laveste i EU. Belgien, Danmark og Luxembourg ligger over EU- gennemsnittet. De lande, der giver den laveste støtte er (i faldende orden) Sverige, Portugal og Det Forenede Kongerige. 15. Det må konstateres, at støttetendensen stadig varierer betydeligt medlemsstaterne imellem. En sammenligning mellem de fire store økonomier viser, at støtten til fremstillingsvirksomhed i procent af værditilvæksten i Italien er over 6 gange højere end i Det Forenede Kongerige, 3 gange højere end i Frankrig og 1,5 gange højere end i Tyskland. Forskellene mellem disse medlemsstater kan delvis forklares med de forskellige holdninger, de har til anvendelsen af statsstøtteinstrumenter. Når man betragter de overordnede forskelle i Fællesskabet fra et samhøringshedssynspunkt, ser tendensen lidt mere lovende ud end den tendens, der viste sig i den tidligere oversigt, hvor en direkte sammenligning mellem de fire store medlemsstater og de fire såkaldte "samhørighedslande" (Spanien, Irland, Portugal og Grækenland) viste, at den relative betydning af statsstøtte til fremstillingsvirksomhed steg i de fire store medlemsstater på bekostning af samhørighedslandene. Tabel 3 viser, at støtten i disse fire lande er steget fra 6,5% til 8,8% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EU bestående af EUR 12, medens de fire store økonomiers andel af støtten er faldet fra ca. 88% i perioden 1992-1994 til ca. 83% i 1994-1996. I den forbindelse skal det også bemærkes, at der ikke blot ydes national statsstøtte til fremtillingsvirksomhed, men også EU- støtte via strukturfondene (se bilag II, figur A1). I relative tal er det de fire samhørighedslande, der drager størst fordel af denne støtte, idet deres 12 relative støttesituation er forbedret til et niveau, der bedre afspejler deres svagere socio-økonomiske situation. Effektiviteten af disse EU-instrumenter afhænger imidlertid på afgørende måde af, at de ikke opvejes af en uafbalanceret udvikling i brugen af statsstøtteforanstaltninger. 16. Det fremgår af tabel 3, at faldet i den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EUR 12 skyldes det betydelige fald i støtteudbetalingerne i Tyskland, både i de nye og de gamle delstater. Dette fald udlignes i en vis udstrækning af en stigning i støtten i 5 lande. Støtte til skibsbygningsindustrien 17. Inden for skibsbygningsindustrien, der er en sektor under fremstillingsvirksomhed, har støtten i oversigtsperioden skullet følge bestemmelserne skibsbygningsindustrien10, der trådte i kraft den 1. januar 1991. syvende direktiv om det i støtte til Tabel 4 viser kontraktrelateret driftsstøtte til nybygninger, ombygninger og fiskefartøjer og er således en illustration af de støttebeløb, som Kommissionen sætter lofter for i henhold til skibsbygningsdirektivet. Støtteloftet i det nuværende direktiv er 4,5% af kontraktværdien både for skibe, hvis kontraktværdi er på under 10 mio. ECU, og for ombygninger og 9,0% af kontraktværdien for skibe, hvis kontraktværdi er på over 10 mio. ECU. Ud over driftsstøtte kan skibsbygningsindustrien modtage støtte til omstrukturering. I løbet af den omtalte periode, er der ydet omstruktureringsstøtte for i alt 1 080 mio. ECU i Spanien, Belgien og Portugal. I de nye tyske delstater udgjorde støttebeløbet til omstrukturering fra 1994 til 1996 ca. 890 mio. ECU. Sammenholdes den samlede støtte i skibsbygningsindustrien med værditilvæksten i sektoren, fremgår det, at sektoren er meget støtteintensiv. Som det fremgik af tabel 3 udgør støtte til fremstillingsvirksomhed 3,5% af »° EFT L 380 af 31. 12. 1990. 13 sektorens værditilvækst. Støtten inden for undersektoren skibsbygningsindustri dækker omkring 25% af sektorens værditilvækst. EU-gennemsnittet for støtte til skibsbygningsindustrien faldt drastisk fra 34% af værditilvæksten i 1988-90 til 24% i 1990-1992 for så derefter at stabilisere sig på omkring 25% i 1992-1994 og 1994-1996. Tabel 4 Støtte til skibsbygningsindustrien 1994-1996 i procent af skibenes kontraktværdi 1994 1995 1996 Mindre skibe* Større skibe" lait Mindre skibe Større skibe lait Mindre skibe Større skibe lait 0 4,31 4,12 4,3 0 0 4,5 0 4,5 0 3,3 0 0 4,8 0 0 8,4 6,1 9,0 0 8,8 0 9,0 0 3,7 8,8 0 0,7 0 4,3 1 8,0 5,9 9,0 0 8,4 0 8,5 0 3,6 8,8 0 1,6 0 0 4,2 4,0 0,0 0 4,3 0 4,5 0 2,9 0 0 4,3 0 0 8,3 6,5 9,0 0 8,1 0 9,0 0 3,3 0 0 8,6 0 0 8,2 6,5 9,0 0 7,8 0 8,8 0 3,2 0 0 8,2 0 0 4,5 4,5 0,0 0 4,3 0 4,5 0 3,1 0 0 4,3 0 0 9,0 6,7 9,0 0 8,0 0 9,0 0 4,8 0 0 6,0 0 0 8,9 6,6 9,0 0 7,4 0 8,7 0 3,2 0 0 6,0 Østrig Belgien Danmark Tyskland Frankrig Finland Spanien Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederianden e Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 12/15 tilladte støtteintensitet Mindre skibe er skibe, der har en kontraktværdi på under 10 mio. ECU. For denne type skibe er den maksimalt til det syvende skibsbygningsdirektiv 4,5% af kontraktværdien. Større skibe er skibe med en kontraktværdi på over 10 mio. ECU. For denne type skibe er den maksimalt tilladte støtteintensitet i henhold til det syvende skibsbygningsdirektiv 9% af kontraktværdien. NB: En tankestreg betyder manglende oplysninger, medens et 0 betyder "ingen støtte". i henhold Statsstøtte ydet til europæiske skibsværfter med henblik på bygning af skibe til udviklingslande steg fra et årligt gennemsnit på 76 mio. ECU i perioden 1992-1994 til 203 mio. ECU i 1994-1996. Støttens fordeling på lande fremgår af følgende tabel. 14 Tabel 5 Udviklingsstøtte til skibsbygning - som EU har truffet beslutning om i mio. ECU 1992 1993 1994 1995 1996 Tyskland Spanien Nederlandene Frankrig IALT I løbende ecu 0 0 0 0 21,6 19,4 0 0 185. 96 108,82 103,44 0 0 0 55,98 34,18 39. 19 33,14 48. 89 0 0 41 185,96 238,17 185,47 Støtte til stålindustrien 18. I stålsektoren, en anden sektor under fremstillingsvirksomhed, blev støtten i den omtalte periode reguleret efter bestemmelserne i det femte sæt stålstøtte regler fra 1991. Efter at støtten næsten var bragt til ophør ved slutningen af 1992, vedtog Kommissionen i perioden 1994-1996 beslutninger efter artikel 95 i EKSF-traktaten om omstrukturering af stålselskaber i de nye tyske delstater, Spanien, Italien, Portugal, Irland og Østrig. Alt i alt beløb denne støtte sig til gennemsnitligt ca. 1,5 mia. ECU årligt i 1994-1996. Dette tal omfatter ikke støtte, der inden for samme sektor er ydet til andre formål såsom F&U, regionaludvikling og miljøbeskyttelse. Støtte til motorkøretøjsindustrien 19. Selv om der ikke findes støtteordninger i EU, der specielt gælder for denne undersektor, er der i denne oversigt for første gang foretaget en analyse af statsstøtte til motorkøretøjssektoren, der primært ydes i form af regionalstøtte, redningsstøtte og omstruktureringsstøtte. På nuværende tidspunkt er det ret vanskeligt at drage konklusioner med hensyn til den generelle tendens, idet der kun er tale om meget få tilfælde (f. eks. for Italiens vedkommende, hvor der I 1992 var tale om et enkelt tilfælde, der tegnede sig for 2,928 mia. ECU). Hovedkonklusionen er, at 15 medlemsstaternes støtte i lyset af de specifikke rammebestemmelser ligger inden for rimelige grænser. Tabei 6 Godkendt statsstøtte til motorkøretøjssektoren i 1992-1994* (tilfælde under anmeldelsesgrænsen ikke inkluderet) 1992 1993 1994 1995 1996 i mio. ECU 11 159 8 0 2928 0 0 7 0 112 48 32 0 0 0 66 0 307 39 0 250 0 0 13 0 33 3 328 0 0 7 0 0 10 0 340 202 83 0 0 103 72 Østrig Belgien Tyskland Spanien Frankrig Italien Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige lait 3113 258 609 371 810 I løbende ecu 16 Støttetyper 20. Tabel 7 er en oversigt over de forskellige typer støtte, der anvendes i medlemsstaterne. Tabel 7 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 Opdelt efter støttetype • - STØTTETYPE i% Gruppe A Gruppe B Gruppe C Gruppe D Tilskud Skatte fritagelser Kapital interesser Bløde lån Garantier IALT Skatte- udsætteis er Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 79 54 83 55 66 93 81 44 89 43 92 73 82 61 88 0 35 10 15 13 0 3 38 0 42 4 13 8 19 5 EUR 15 57 23 0 1 0 1 0 0 0 4 0 9 0 0 0 2 0 3 14 3 5 22 3 6 15 3 0 6 4 3 2 18 2 0 0 0 1 0 0 0 1 0 0 0 2 0 0 1 7 6 2 5 18 0 1 10 11 0 0 9 8 0 4 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 13 1 4 100 Langt de hyppigste støtteformer i EU er tilskud og skattefritagelser, der i denne oversigt er klassificeret som gruppe A-foranstaltninger. I denne gruppe anvendes direkte tilskud hyppigere end skattefritagelser. Grunden hertil er, at førstnævnte støttetype er mere fleksibel end sidstnævnte. Da det normalt er enklere og mindre "omkostningskrævende" med hensyn til parlamentariske procedurer at yde et tilskud end at ændre skattelovgivningen, har regeringer en tendens til at foretrække førstnævnte støttetype. Det kan ligeledes bemærkes, at tilskuddenes relative andel er 17 steget betydeligt i forhold til den sidste oversigt og nu tegner sig for 57% af de samlede støtteudgifter i EUR 15, hvorimod den i 1992-1994 tegnede sig for 48% af den samlede støtte i EUR 12. Samtidig er skattefritagelsernes relative andel faldet fra 26% til 23%. 21. Støtte i form af kapitalinteresser under gruppe B, udgør 3% af den samlede støtte i til fremstillingsvirksomhed i EU. Tallet for denne støttetype er faldet, idet antallet af finansielle overførsler i form af kapitalinteresser til offentlige virksomheder var meget beskedent i perioden 1994-1996. 22. Støtteformerne i gruppe C, dvs. lån til reducerede rentesatser og skatteudsættelser anvendes i vid udstrækning i Tyskland og Sverige. Medlemsstaterne undgår normalt at yde bløde lån, fordi de belaster budgettet kraftigt. I tallene for bløde lån er kun selve støttebeløbet opgivet, men der kræves langt større bruttobudgetmidler, for at der kan ydes støtte på denne måde. Det er årsagen til, at denne støtteform udgør en forholdsvis lille del af støtten til fremstillingsvirksomhed i EU. Medlemsstaterne foretrækker at nedbringe låneomkostningerne ved at yde rentestøtte. Skatteudsættelser, hovedsagelig fremskyndet afskrivning og oprettelse af skattefri reserver, er den mindst udbredte støtteform i EU. Det er kun Nederlandene, Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige, der anvender denne form for foranstaltning. 23. Garantierne i gruppe D anvendes fortsat hovedsagelig som støtte til rednings- og omstruktureringsprojekter og som hjælp til udviklingen af små og mellemstore virksomheder. Selv om garantierne gennemsnitligt indtager en tredjesidste plads med hensyn til andelen af industristøtten, udgør de en betydelig del af støtten i Grækenland, Irland og Frankrig. Det er særdeles vanskeligt at beregne støtteelementet i garantier, og de udgør derfor ligesom kapitalinteresser en meget uigennemsigtig form for statsstøtte. 18 Figur 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed Opdelt i skatte- og budgetfinansiering 1994-1996 •Budgetfinansieri DSkattefinansieri 24. I figur 2 er støtten til fremstillingsvirksomhed opdelt efter finansieringsmåde. Budgetfinansiering, der består af tilskud, bløde lån, kapitalinteresser og garantier, er den foretrukne måde at finansiere støtte på i EU. Dette gælder navnlig Spanien, Østrig og Irland, hvor al støtte finansieres over budgettet, samt Finland, Luxembourg, Det Forenede Kongerige og Portugal, hvor over 90% af støtten finansieres på denne måde. I modsætning hertil er skattefinansiering, dvs. skattelettelser og skatteudsættelser, meget anvendt i Italien, Frankrig og Belgien. 19 Formålet med støtten 25. Støtte til fremstillingsvirksomhed opdeles efter hovedformål eller sektor på følgende måde: Horisontale formål - orskning og udvikling - miljø - små og mellemstore virksomheder - handel - energibesparende foranstaltninger - generelle investeringer - andre formål (primært redning og omstrukturering) Særlige sektorer - skibsbygningsindustrien - stålindustrien - andre sektorer Regionale formål - regioner, der henhører under artikel 92, stk. 3, litra a) - regioner, der henhører under artikel 92, stk. 3, litra c) - (kun Tyskland) støtte til Berlin og randområder. Opdelingen af støtte er i mange tilfælde mere eller mindre vilkårlig, da der skal tages stilling til, hvilket af de formål, en medlemsstat har opgivet, der skal betragtes som hovedformålet. I nogle medlemsstater kanaliseres støtte til forskning og udvikling gennem sektorspecifikke F&U-programmer, i andre ydes støtte til visse industrisektorer kun til små og mellemstore virksomheder osv. Endvidere giver opdelingen i hovedformål ikke et sandfærdigt billede af, hvem de endelige støttemodtagere er, da en stor del af regionalstøtten i virkeligheden udbetales til små og mellemstore 20 virksomheder, da støtte til forskning og udvikling ofte går til bestemte sektorer osv. Der bør derfor udvises varsomhed, hvis man vil forsøge at bedømme de forskellige hovedformåls skiftende betydning over en længere periode, navnlig når det drejer sig om forskelle medlemsstaterne imellem. Tabel 8 nedenfor viser opdelingen af støtten til fremstillingsvirksomhed efter formål i perioden 1994-1996, medens tabel 9 viser ændringerne mellem de tre hovedformål i EUR 12 i løbet af perioden. 26. Det fremgår af procentsatserne i tabel 8, at 56% af industristøtten i EU går til regionale formål. Ud af 10 ECU går ifølge dataene 8Î4 til områder, hvor levestandarden er særlig litra a)- områder11. De regioner, der har størst udbytte af denne type støtte, er lav, de såkaldte artikel 92, stk. 3, beliggende i Tyskland, Grækenland, Irland og Italien, således som det fremgår af de høje procentsatser for dette støtteformål i disse medlemsstater. 27. Støtte til horisontale formål kommer ind på en andenplads. Her prioriteres støtte til forskning og udvikling12, højst. Skønt støtte til horisontale formål i mange tilfælde kan være i EU's interesse, har denne form for støtte dog den ulempe, at det ofte er vanskeligt at vurdere dens indvirkning på konkurrencesituationen, fordi der enten ikke foreligger nogen oplysninger eller blot foreligger meget få oplysninger om dens konsekvenser både på det industrielle og regionale plan. Navnlig i den mest ekstreme form, de generelle investeringsordninger, hvor formålene er meget vagt defineret, er det ikke muligt at foretage en generel vurdering, og Kommissionen må. derfor undersøge alle større støtteprojekter. Sådanne generelle ordninger blev derfor stadig sværere at forene med mekanismerne i det indre marked, hvorfor det blev forbudt at yde en sådan støtte. Kommissionen håndhæver et generelt forbud mod eksportstøtte, men programmer, der omfatter en ikke produktrelateret støtte på gunstige vilkår, betragtes normalt som 11 I bilag 1, punkt 9. 2, findes en fortegnelse over disse områder. 21 forenelige med den fælles interesse. Disse programmer har desuden normalt til formål at støtte små og mellemstore virksomheder. Denne kategori omfatter også støtte, der opfylder betingelserne i OECD-aftalen om officielt støttede eksportkreditter. 28. Omkring 13% af industristøtten i EU går til særlige sektorer. Stålstøtten var i den foregående periode blevet næsten aftrappet i henhold til stålstøtte reglerne fra 1991. Kommissionen har siden 1991 truffet beslutninger i henhold til artikel 95 i EKSF-traktaten, hvorefter det er tilladt at yde støtte til stålsektoren til større omstruktureringer, hvilket fremgår af tallene for 1994-1996. 29. En oversigt over sammensætningen af støtten til fremstillingsvirksomhed i de enkelte medlemsstater følger nedenfor: -1 Belgien udgør den horisontale støtte, som er steget i oversigtsperioden, hovedparten af udgifterne (46% af det samlede beløb), hvilket er langt over gennemsnittet i EU. Stigningen kan henføres til en enkel ordning, hvor de belgiske myndigheder skal søge støtten tilbagebetalt. Støtten vil blive trukket fra i tallene, når tilbagebetalingen har fundet sted. Støtten går hovedsagelig til små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten (29%) ligger ret højt, mens regionalstøtten (25%) er relativ høj for en geografisk så kompakt medlemsstat uden områder under artikel 92, stk. 3, litra a). -I Danmark er hovedparten af støtten horisontal (84%), og består hovedsagelig af støtte til energibesparende foranstaltninger, miljøbeskyttelse og F&U. Sektorstøtten (14%) går hovedsageligt til skibsværfterne, medens regionalpolitikken (2%) har meget lille betydning. -I Tyskland tegner den horisontale støtte sig for 19%, hvilket er lavt sammenholdt med EU-gennemsnittet. Næsten to tredjedele af denne støtte går til forskning og små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten er ligeledes lav (7%). Den vigtigste post er regionalstøtte (75%), hvoraf langt størstedelen er støtte efter artikel 92, stk. 3, litra a), til 12 I bilag 1, punkt 9. 2, findes en fortegnelse over disse områder. 22 de nye delstater (herunder støtte fra Treuhandanstalt/BvS). Denne støtte er i reelle tal faldet betydeligt siden sidste periode. - Tallene for Grækenland er behæftet med så stor usikkerhed, at det ikke tjener noget formål at kommentere dem nærmere. -1 Spanien er 24% af støtten horisontal, og den går hovedsageligt til små og mellemstore virksomheder samt F&U. Sektorstøtten udgør 63% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed, hvilket er det højeste tal inden for EU. Regionalstøtten er med sine 13% en lille post i et land, hvor 54% af befolkningen i øjeblikket bor i områder under artikel 92, stk. 3, litra a). -1 Frankrig er 51% af støtten til fremstillingsvirksomhed horisontal. 15% af støtten er sektorbestemt, skønt den i nogle tilfælde går til F&U eller finansieres over parafiskale afgifter13. Regionalpolitikken tegner sig for 34% af støtten. -1 Irland er den største post stadig regionalstøtte (56%), selv om den er faldet betydeligt siden sidste periode. 37% af støtten er horisontal, medens 7% er sektorbestemt. Med hensyn til faldet i Irlands andel af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EU henledes opmærksomheden på bemærkningerne under bemærkningerne til de anvendte begreber på side 4-5. -I Italien udgør den horisontale støtte 31%. Den vigtigste støttepost er regionalstøtten, der udgør 58%. Næsten al regionalstøtte går til de egne af landet, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a) (Mezzogiorno). Sektorstøtten udgør 11 %. -1 Luxembourg er regionalstøtte den største post (65%), hvilket er meget højt for et så kompakt land, fulgt af støtte til små og mellemstore virksomheder (21%) og F&U-støtte (7%). -1 Nederlandene er den horisontale støtte (74%) langt den største post, og den ligger betydeligt over EU-gennemsnittet. Af den horisontale støtte går 13 Parafiskale afgifter er afgifter, der pålægges en bestemt sektor, og som har til formål at finansiere bestemte transaktioner i den pågældende sektor. 23 størstedelen til energibesparende foranstaltninger og F&U. Sektorstøtten udgør 10% af den samlede industristøtte. Som for Belgiens vedkommende er regionalstøtten (17 %) relativt omfattende i betragtning af, at det drejer sig om en geografisk kompakt medlemsstat uden artikel 92, stk. 3, litra a)-områder. I Portugal er sektorstøtten med sine 52% høj. Den horisontale støtte (24%) går næsten udelukkende til "andre formål". Sidstnævnte samfinansieres for det meste af Kommissionen, og der er her egentlig nærmere tale om regionalstøtte, som den ydes i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), idet hele landet (ligesom det er tilfældet med Irland og Grækenland) betragtes som en artikel 92, stk. 3, litra a)-region. I Finland udgør 74% af støtten horisontal støtte, der primært anvendes til F&U og små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten er med sine 2% den laveste i EU. Regionalstøtten tegner sig for 23% af den samlede støtte. I Sverige udgør 34% af støtten horisontal støtte, der primært anvendes til små og mellemstore virksomheder og F&U. Sektorstøtten er med sine 4% lav. Regionalstøtten udgør med 61% den største post. I Det Forenede Kongerige udgør regionalstøtten (59%) den største post. En betydelig del af støtten ydes til Nordirland, der udgør en region i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a). Den horisontale støtte udgør 22%. Her er støtte til F&U den største enkeltpost. Den sektorbestemte støtte udgør 19% af støtten til fremstillingsvirksomhed. I Østrig er langt størstedelen af støtten horisontal støtte, der først og fremmest anvendes til F&U, miljø samt små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten ligger på EU-gennemsnittet. Regionalstøtten er med sine 13% lav. 24 Tabel 8 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 Opdelt efter sektor og formål SEKTOR/FORMÅL A B DK D GR E FIN F IRL I L NL p s UK i% EUR 15 Horisontale formål 74 46 84 19 31 24 74 51 37 31 33 74 24 34 22 30 Forskning og udvikling Miljø Små og mellemstore virksomheder Handel Energibesparende foranstaltninger Investeringer generelt Andre formål 19 16 13 0 1 0 24 10 0 21 4 0 0 11 29 10 5 7 34 0 0 Bestemte sektorer 13 29 14 Skibsbygningsindustri Andre sektorer Regionale formål Regioner under art. 92, 3, c) Regioner under art. 92, 3, a) Tyskland (Berlin/randområder) 0 13 2 27 10 4 13 25 10 3 0 25 0 0 2 2 0 0 7 1 5 0 2 0 4 7 3 3 2 0 2 15 0 2 12 3 0 3 7 1 10 0 1 0 4 62 20 43 35 2 21 10 4 0 2 2 0 2 28 1 6 11 1 0 5 15 1 14 6 0 17 3 1 0 10 7 0 7 3 0 6 9 1 0 12 11 2 9 7 5 21 1 0 0 0 2 0 2 20 10 8 3 31 0 3 4 0 0 0 2 0 19 10 52 7 3 4 48 11 5 16 0 3 0 0 4 0 4 12 0 4 5 0 0 1 9 1 7 3 2 0 7 19 13 1 18 4 10 74 66 13 23 34 56 58 54 17 24 61 59 56 3 69 2 0 66 0 9 4 0 23 0 0 22 12 0 0 56 0 1 57 0 65 0 0 17 0 0 0 24 0 61 0 0 36 23 0 7 48 1 IALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 25 Tabel 9 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1992-1994 og 1994-1996 Opdelt efter hovedformål Horisontale formål Bestemte sektorer Regionale formål 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 i% 56 73 14 53 38 70 36 35 29 76 23 32 74 46 84 19 31 24 74 51 37 31 33 74 24 34 22 19 26 6 20 43 11 0 12 0 5 36 16 13 29 14 7 3 63 2 15 7 11 2 10 52 4 19 26 1 80 27 19 19 63 53 70 19 41 53 13 25 2 74 66 13 23 34 56 58 65 17 24 61 59 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 31 30 11 13 58 56 30. Med hensyn til udviklingen i fordelingen af støtten til fremstillingssektoren på de forskellige hovedmål fremgår det af tabel 9, at EU-støtte i EUR 12 til horisontale formål er faldet fra 40% i 1988-90 (se fjerde oversigt over statsstøtte i Den Europæiske Union) til 35% i 1990-92 (se femte oversigt over statsstøtte i Den Europæiske Union) og 31% i 1992-94 for derefter at stabilisere sig for EUR 15 på omkring 30% i 1994-1996. Regionalstøttens andel har fortsat været høj, medens udgifterne til sektorbestemte foranstaltninger er steget lidt. Den tydelige udvikling væk fra horisontale foranstaltninger og over til sektorbestemte foranstaltninger giver i lyset af sektorstøttens potentielle konkurrenceforvridende virkninger grund til en vis bekymring. Naturligvis li> - 27 kan både horisontale og sektorielle støtteforanstaltninger anvendes til mere eller mindre skjulte og uønskede industripolitiske formål (støtte til enkelte selskaber, der betragtes som nationale "klenodier", eller støtte til en hel sektor, der betragtes som værende af vital national interesse) og have særlig negative konsekvenser for konkurrencesituationen. Horisontal støtte til alle sektorer i en økonomi er imidlertid i almindelighed mindre velegnet til at beskytte visse sektorer eller nationale "klenodier" end sektorbestemte indgreb. Ad hoc-statsstøtte 31. Tabel 10 viser, at store dele af støtten - som det allerede fremgik af sidste oversigt - fortsat ydes til enkelte virksomheder på et ad hoc-grundlag. Denne type støtte kan hverken betegnes som horisontal, sektorbestemt eller regional støtte. Inden for sektorerne fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og lufttrafik som helhed tegner et mindre antal mere omfattende individuelle støtteforanstaltninger sig således for en uforholdsmæssig stor del af det samlede støttebeløb. Ad hoc-støtte, der primært ydes til redning og omstrukturering af selskaber, er steget fra 6% i 1992 til 16% i 1996. Hvis støtte fra Treuhandanstalt til de nye tyske delstater - som kan betragtes som noget nær ad hoc-støtte - medregnes, stiger andelen fra 19 til 29% af den samlede støtte. 28 Tabel 10 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser og lufttrafik i medlemsstaterne i 1992-1996 1992 1993 1994 1995 1996 I mio. ECU I mio. ECU I % af støtte i alt I % af støtte i alt I mio. ECU l% af støtte i alt I mio. ECU l% af støtt e i alt I mio. ECU l% af støtte i alt Ad hoc-støtte 2 422 6 5 742 13 6 922 16 5 776 14 5 888 16 Treuhand- støtte 5 161 13 8 854 20 11 013 25 6 682 16 4 839 13 Støtte i alt 39 062 100 44 800 100 43 466 100 41 732 100 37 677 100 Tabel 11 Medlemsstaternes ad hoc- tjenesteydelser og lufttrafi statsstøtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle k - årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 1992-1994 1994-1996 i mio. ECU i% i mio. ECU i% Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italie n Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 0 31 0 686 75 473 0 1663 53 1 864 0 0 184 0 0 0 1 0 14 1 10 0 33 1 37 0 0 4 0 0 65 29 0 584 44 1 088 0 2 532 58 1453 0 0 365 0 0 1 0 0 10 1 18 0 41 1 23 0 0 6 0 0 EUR 12/15 5 029 100 6 218 100 29 bo Tysk statsstøtte til de nye delstater 32. I oversigtsperioden fortsatte reorganiseringen af økonomien i de nye tyske delstater. Tysklands forening har en særlig betydning for EU's statsstøttepolitik. Overgangen fra en centralistisk planøkonomi under statskontrol, der er karakteriseret ved en utilstrækkelig infrastruktur og ikke konkurrencedygtige virksomheder, til en decentraliseret markedsøkonomi, der primært er baseret på det private initiativ og behovet for at udvikle økonomien, kunne ikke gennemføres uden betydelige finansielle over førsler fra de gamle til de nye delstater. Integreringen af den centralt styrede østtyske økonomi i det indre marked måtte og må stadig lettes ved hjælp af en betydelig national støtte. I oversigtsperioden blev der årligt ydet gennemsnitligt næsten 13,5 mia. ECU i støtte til fremstillingsvirksomhed i de nye delstater. Selv om støtten er meget omfangsrig, er der tale om et markant fald i forhold til 1992-1994, hvor den var på 15,5 mia. ECU. Faldet viser, at omstruktureringen af økonomien i de nye delstater havde sin største virkning på statsstøtten i den forudgående periode. Dette fald går samtidig hånd i hånd med et endnu kraftigere fald i støtten til de gamle delstater, der er faldet fra 8,9 mia. ECU i perioden 1990-1992 og 4,3 mia. ECU i perioden 1992-1994 til blot 3 mia. ECU i perioden 1994-1996. Denne betydelige reduktion viser, at Tyskland yder en stor indsats for at flytte foranstaltningerne til de nye delstater uden samtidig at øge det samlede støtteniveau i Tyskland. Mens de gamle delstater i 1990-1992 modtog 53% af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed, modtog de i denne oversigtsperiode blot 19%. Tabel A3 i bilag II viser støtten til de nye delstater opdelt efter støttetype. I den periode, oversigten dækker, blev der også ydet støtte til privatisering af de tidligere statsejede selskaber via Treuhandanstalt (THA), der er det statslige holdingselskab, der administrerer, tilpasser og privatiserer de tidligere østtyske offentlige virksomheder, og Treuhandanstalts efterfølger, Bundesanstalt fur vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Som det fremgår af Kommissionens beslutninger om THA's aktiviteter fra 1991, 1992 og 1995 kan disse foranstaltninger i visse tilfælde udgøre støtte. 31 Dette var som regel tilfældet, når THA stillede garantier for lån, banksektoren ydede til markedsrente til dårligt kørende virksomheder. På samme måde optog THA lån til markedsrente for derefter at yde lån til virksomhederne til samme rente. For THA/BvS's vedkommende mener Kommissionen, at den metode, der anvendes til vurdering af garantier og lån (se bilag I), undervurderer støtteelementet heri i den periode, sjette oversigt omfatter. I den periode, denne oversigt omfatter, herunder 1996, hvor de normale statsstøtteregler fandt anvendelse, blev der ydet garantier til et samlet beløb af 2,776 mia. ECU og lån på i alt 13,484 mia. ECU. Kommissionen mener på basis af sin hidtidige erfaring, at 20% af disse beløb må betragtes som støtte, der derfor indgår i oversigten. Endvidere blev der medregnet samlede tilskud på i alt 4,097 mia. ECU til finansiering af sociale ordninger. 32 DEL II - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I MEDLEMSSTATERNE Støtte til andre sektorer end fremstillingsektoren 33. Nedenfor følger en oversigt over statsstøtte inden for landbrug, fiskeri, transport (jernbaner og luftfart), finansielle tjenesteydelser og energi (kulminedrift). Den samlede støtte til disse sektorer udgør sammen med den i del I omhandlede støtte den samlede nationale støtte, der er indberettet af de femten medlemsstater. Da visse medlemsstater desværre ikke har kunnet fremlægge fyldestgørende oplysninger inden for alle sektorer, navnlig landbrugssektoren, skal det samlede beløb tages med et vist forbehold, og oplysningerne i dette afsnit bør derfor fortolkes med den allerstørste forsigtighed. Landbrugsstøtte 34. Inden for sektorer som f. eks. landbrug, hvor der eksisterer en veletableret EU-politik, fastlægges grænserne for de nationale støtteordninger i høj grad af denne fælles politik. Selv om EF-traktatens artikel 92-94 således principielt også gælder for landbruget, hedder det i artikel 42, at det er Rådet, der beslutter, i hvilket omfang disse artikler skal finde anvendelse på landbrugssektoren. Rådet har på dette grundlag begrænset medlemsstaternes muligheder for at give statsstøtte på en række områder, som f. eks. : (i) Støtte til markedet for de fleste landbrugsprodukter (der er indført fælles markedsordninger ved en række rådsforordninger). Støtte, der udelukkende ydes på grundlag af EU- (dvs. EUGFL-) midler, kan kun udbetales efter Rådets regler, i henhold til hvilke der bl. a. er etableret en fælles ordning for interventionsopkøb og eksportrestitutioner og - i henhold til reformerne fra maj 1992 - godtgørelser for prisnedsættelser i de forskellige sektorer i forbindelse med tvungen braklægning. 33 (ii) Støtte til effektivisering af landbrugsstrukturerne (Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91). Reglerne for tildelingen af støtte til produktive investeringer på landbrugs bedrifter er hovedsageligt indeholdt i ovennævnte direktiv; denne form for støtte samfinansieres til dels af EU. Rapporteringssituationen på landbrugsområdet er utilfredsstillende. Flere medlemsstater har ikke indgivet fyldestgørende oplysninger til Kommissionen om deres udgifter i forbindelse med støtteforanstaltninger inden for denne sektor. Til og med fjerde oversigt foretog Kommissionen i sådanne tilfælde ekstrapoleringer og overslag med henblik på at nå frem til pålidelige tal. Dette er imidlertid ikke sket i den foregående (femte) og i denne oversigt, og der er kun anvendt tilgængelige oplysninger for perioderne 1992-1994 og 1994-1996. I tabel 12 sættes den samlede nationale støtte (herunder det nationale bidrag til de socio-strukturelle foranstaltninger under (ii) ovenfor) til de produkter, der er opregnet i bilag II til EF-traktaten - plante- og husdyrproduktion og aktiviteter i forbindelse med en første forarbejdning - i forhold til landbrugsproduktionens bruttoværditilvækst på bedriftsniveau. Den nationale støtte, der behandles i tabellen, omfatter en bredere vifte af foranstaltninger end grundlaget for beregningen af bruttoværditilvæksten. Oplysninger for den samlede rapporteringsperiode var tilgængelige for to medlemsstater, medens oplysninger for en del af perioden var tilgængelige for fem andre medlemsstater. For de resterende medlemsstater var ingen oplysninger tilgængelige. 34 Tabel 12 National støtte til de produkter, der er opført i bilag li til EF-traktaten, i procent af landbrugsproduktionens bruttoværditilvækst i perioden 1992-1994 og 1994-1996 i% 1992-1994 1994-1996 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 9,6 5,2 27,3 I. T. I. T. 2,7 IT. IT. IT. 5,0 7,6 7,0 IT. I. T. 6,8 2,8 12,4 I. T. I. T. I. T. I. T. I. T. I. T. I. T. 4,0 I. T. I. T. 2,9 I. T. De tyske støttetal omfatter støtte i form af momsindrømmelser (moms plus hektarstøtte), der er kompensation for prisnedsættelser, der skyldes ændringer i de grønne valutaer. Af det viste samlede tal hidrører ca. 10 procentpoint af bruttoværditilvæksten fra denne støtte. Denne tabel skal sammenholdes med punkt 34 ovenfor og punkt III. 10. 2 i det tekniske bilag. Det er værd at understrege, at begrebet samlet national støtte omfatter forskellige støttekategorier, hvis relevans i forbindelse med konkurrencepolitik varierer en del. Man kan således med nogen ret hævde, at støtte til foranstaltninger i forbindelse med f. eks. produktive investeringer og reklame formentlig påvirker handelen langt mere end støtte, der blot er vederlag for tjenester, for f. eks. adgang til at benytte et landområde, eller som skal afbøde tab i forbindelse med naturkatastrofer. Nogenlunde samme argument kan gælde for støtte, der juridisk set er statsstøtte, men som finansieres over parafiskale afgifter, hvor den økonomiske byrde udelukkende bæres af støttemodtagerne selv. 35 Det skal påpeges, at tallene i tabel 12 ikke giver et nøjagtigt billede af det samlede støtteniveau i landbruget i EU eller i de enkelte medlemsstater. Kommissionen udgiver en gang årligt "Landbrugets stilling i Fællesskabet", der bl. a. indeholder tal for EU's landbrugsstøtte. På baggrund af ovenstående kan der ikke drages nogen konklusioner om støttens indvirkning på samhandelen ud fra tallene i tabel 12 eller i det hele taget ud fra tal for den samlede landbrugsstøtte (se bilag I, afsnit III for mere detaljerede oplysninger). Fiskeristøtte 35. Inden for fiskerisektoren er de nationale støtteordninger nært forbundet med den fælles fiskeripolitik og de begrænsninger, der herigennem pålægges erhvervet med henblik på opfyldelsen af en fælles målsætning. Når man anskuer omfanget af den nationale støtte, skal man derfor ikke udelukkende se på dens konsekvenser for konkurrencesituationen, men også på om den bidrager til at opfylde den fælles målsætning. Tabel 13 og 14 er en oversigt over national støtte og fællesskabsstøtte til EU's fiskeriflåde, til afsætning samt til første trin i bearbejdningen af fiskeriprodukter. 36 Tabel 13 Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten* i denne sektor beregnet på grundlag af landede mængder og gennemsnitspriser 1992-1994 og 1994-1996 1992-1994 1994-1996 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederiandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 12/15 3,0 4,0 13,2 0,2 6,0 3,7 9,3 8,4 8,9 2,4 4J^ 5,6 i% 2,0 2,0 14,6 0,1 3,0 17,8 4,1 8,4 8,4 9,5 2,2 8,2 3^2 4,9 De anvendte tal for værditilvæksten omfatter ikke omdannelsesvirksomhed og produktion på land. Tabel 14 EU-fiskeristøtte, der er ydet som led i den fælles markedsordning og strukturpolitik 1992-1996 i mio. ECU 1992 1993 1994 1995 1996 Garanti 32,1 32,4 35,5 36,9 Udvikling 358,4 401,8 391,1 471,1 34,1 382,2 37 Støtte til tjenesteydelser 36. Som forklaret i bemærkningerne til de anvendte begreber (punkt 7) er der fokuseret særskilt på støtten til lufttransport- og finanssektoren. Støtte til finanssektoren 37. I modsætning til ovennævnte nedadgående tendens i støtten til fremstillingsvirksomhed er den støtte (hovedsagelig ad hoc-støtte), der blev ydet til finanssektoren, steget fra et årligt gennemsnit på 340 mio. ECU i 1992-1994 til 1,270 mia. ECU i den seneste rapporteringsperiode. Selv om disse beløb er forholdsvis små sammenlignet med de samlede støttetal, betyder den hurtige stigning og koncentrationen i et mindre antal virksomheder i denne sektor i et enkelt land, at der fortsat bør udvises forsigtighed. Der vil fortsat være tale om en streng anvendelse af rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte, og støttens bidrag til omstruktureringerne vil blive kontrolleret nøje. Støtte til lufttransportsektoren 38. Støtten (hovedsagelig ad hoc-støtte) til lufttransportsektoren fordobledes fra et årligt gennemsnit på 660 mio. ECU i perioden 1992-1994 til 1,370 mia. ECU i 1994-1996. Denne stigning afspejlede et forbigående fænomen i denne periode. Denne sektor, som tidligere var beskyttet, er i forbindelse med en gradvis liberalisering blevet åbnet for en række store markedskræfter, hvilket har resulteret i forskellige større omstruktureringsprogrammer. Støtten til denne sektor, der kun udgør 1,5% af den samlede støtte eller 3% af støtten til fremstillingsvirksomhed, har bidraget til denne omstruktureringsproces i de berørte virksomheder og dæmpet de sociale virkninger af omstruktureringen. For at styrke sine kontrolmuligheder vedtog Kommissionen i 1994 strenge rammebestemmelser for statsstøtte til denne sektor. Støtte til jernbanetransport 39 Tabel 15 viser jernbanestøtten i procent af værditilvæksten i denne sektor. Medens hovedparten af støtten ydes som kompensation for sociale forpligtelser eller forpligtelser, der er overtaget i forbindelse med retten til at 38 drive jernbaner (Rådets forordning 1191/69, ændret ved Rådets forordning 1893/91, og Rådets forordning 1192/69), er støtten i procent af værditilvæksten fortsat høj. Tallene skal imidlertid tages med et vist forbehold, idet de seneste tal for værditilvækst ikke altid var tilgængelige, og der blev derfor benyttet overslag. 39 Tabel 15 Statsstøtte til transport (jernbaner) i procent af bruttoværditilvæksten for indenlandske transporttjenester 1992-1994 og 1994-1996 1992-1994 1994-1996 i% Samlet støtte heraf forordning 1191/2-69 Samlet støtte heraf forordning 1191/2-69 Østrig Belgien Danmark* Tyskland* Grækenland* Spanien* Finland Frankrig Irland* Italien Luxembourg** Nederlandene Portugal* Sverige 40,5 12. 7 40,1 14,9 23. 1 25,6 8,5 9,8 87,3 17,1 6,8 18,1 3,7 21. 4 0,4 1,1 5. 2 4,5 3,1 84,8 8,2 3,5 Det Forenede Kongerige 6,8 6,7 13,0 37,6 10,5 38,3 15,4 20,5 1,4 25,7 6,7 9,1 34,8 19,9 5,6 30,2 9,2 0. 0 14,1 1,4 11,3 0,4 0,0 0,0 0,0 4,5 2,8 34,4 2,0 4,4 0,0 9,1 EUR 12/15 25,2 10,3 29. 4 7,2 Der foreligger ikke oplysninger om bruttoværditilvæksten for alle år. De manglende værdier er anslået ved skøn. * En stor del af udgifterne under forordning 1192/69 går i denne medlemsstat til pensioner. 40 Støtte til kulminedrift 40. Tabel 16 angiver støtten til kulminedrift opdelt efter støtte, der går til henholdsvis andet end løbende produktion og til løbende produktion. Sidstnævnte er udtrykt i ECU pr. beskæftiget i fremstillingssektoren og som andelen af den samlede støtte til denne sektor. Den generelle tendens i de to vigtigste kulproducerende medlemsstater er en stigning i støtten pr. beskæftiget i forhold til den foregående periode. Efter at have indstillet al støtte til løbende produktion i perioden 1990-1992 genoptog Det Forenede Kongerige i yderst begrænset omfang støtten til den løbende produktion i 1992-1994 og 1994-1996 i forbindelse med, at der foretoges en gennemgribende omstrukturering af kulindustrien forud for den planlagte privatisering. I Belgien lukkede den sidste kulmine i sommeren 1992 og i Portugal ved udgangen af 1994. Tabel 16 Statsstøtte til kulmineindustrien 1992-1994 og 1994-1996 Årlig gennemsnitlig støtte, der er ydet til andet end løbende produktion** 1992-1994* 1994-1996 Årlig gennemsnitlig støtte, der er ydet til løbende produktion (i ECU og %) 1992-1994* pr- beskæftiget i % af den samlede støtte 1994-1996 Pr- beskæftiget i % af den samlede støtte 539 3 745 657 2 212 2 286 14 973 52 096 16 865 13 800 8617 237 134 236 608 2 976 3 60 44 10 75 2 58 383 21 822 9 848 1 881 575 98 76 20 26 1 Belgien Tyskland*** Spanien Frankrig Portugal Det Forenede Kongerige IALT 7 420 1 862 34 096 46 41 328 77 I 1995-priser. I henhold til Kommissionens beslutning 3632/93/EKSF opgives tallene for finansiering af sociale ydelser ikke længere i Kommissionens årsrapport om støtte inden for denne sektor. 11994-tallene for støtte til løbende produktion i Tyskland er indeholdt en ekstraordinær finansiel foranstaltning på 5,35 mia. DEM til afregning af udligningsfondens gæld ved udgangen af 1993. 41 Efter en nedgang i de foregående år steg støtteandelen til den løbende produktion fra 46% af den samlede støtte i perioden 1992-1994 til 77% i perioden 1994-1996 (en tendens, der fortsætter på trods af, at finansieringen af de sociale ydelser er medtaget i 1994-tallene). Den gennemsnitlige støtte til den løbende produktion pr. beskæftiget i fremstillingssektoren er steget fra 23 500 ECU i 1990-1992 til 34 000 ECU i 1992-1994 og 41 000 ECU i 1994-1996. Denne udvikling harmonerer dårligt ikke alene med hensigten med omstruktureringen og rationaliseringen af Fællesskabets kulindustri, men også med det indre marked. Størstedelen af den støtte, der ydes til andet end løbende produktion, dækker udgifter på det sociale område og omkostninger i forbindelse med afskedigelser, der er en følge af tilbagegangen inden for fremstillingssektoren. Det gennemsnitlige antal beskæftigede i denne sektor er faldet til 132 000 i 1996 fra 153 000 i 1994 sammenlignet med 215 500 i 1992 og 270 000 i 1990. Den seneste store nedgang i Tyskland og Det Forenede Kongerige er blevet opvejet af den nylige stigning i Spanien. Tyskland og Spanien har i en årrække for kul anvendt en referenceprisordning, der bevirker, at de indenlandske priser eksklusiv støtte ligger betydeligt over verdensmarkedspriserne. Selv om et sådant system har samme virkning som en støtteordning, afspejles det ikke ved hjælp af de sædvanlige indikatorer i tabel 16. Tallene bør derfor betragtes som vejledende og ikke som en nøjagtig beregning af den beskyttelse, støtten giver. Fællesskabets nye rammebeslutning 3632/93/EKSF om statsstøtte til kulindustrien har strammet reglerne vedrørende støtte op, således at støttebegrebet nu omfatter: - enhver direkte eller indirekte foranstaltning eller støtte, som de offentlige myndigheder yder til produktion, markedsføring og udenrigshandel, og som, selv om den ikke bebyrder de offentlige budgetter, tilfører 42 kulmineselskaber en økonomisk fordel ved at reducere de omkostninger, de under normale forhold skulle afholde - omstilling af omkostninger, der er en obligatorisk følge af statsindgreb i sektoren, således at disse antager karakter af en direkte eller indirekte støtte til kulmineindustrien -støtteelementer indeholdt i finansielle foranstaltninger, der træffes af medlemsstater til fordel for kulmineselskaber, og som ikke kan betragtes som risikovillig kapital, der ydes til selskabet på almindelige markedsøkonomiske betingelser. Med henblik på at øge åbenheden skal medlemsstaterne ligeledes efter en overgangsperiode, der udløber med udgangen af 1996, opføre ydet støtte i nationale, regionale eller lokale budgetter eller lignende regnskabsmæssige oversigter. Al støtte, der modtages af kulmineselskaber, skal fra og med 1994 opføres i driftsregnskabet som en selvstændig indtægtskilde adskilt fra omsætningen. Endelig defineres driftsstøtte som forskellen mellem produktionsomkostningerne og den salgspris, aftaleparterne frit forhandler sig frem til under hensyntagen til verdensmarkedspriserne. Den nye aftale bestemmer, at de aftaler, der var i kraft den 31. december 1993, og hvor støtte blev ydet i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutning 2064/86/EKSF, og som er knyttet til aftaler mellem producenter og forbrugere, som er undtaget i henhold til artikel 85, stk. 3 i EF-traktaten og/eller tilladt i henhold til artikel 65 i EKSF-traktaten, skal ændres senest den 31. december 1996 med henblik på at bringe dem i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutning 3632/93/EKSF. For visse medlemsstater vil dette medføre en stigning i støttebeløbet, eftersom referenceprissystemerne for kul ophæves. 41. Inden for både jernbane- og kulsektoren er støtten høj. Konkurrencen inden for kulindustrien er blevet kvalt; der kan ikke ses bort fra, at støtten har videre indvirkning på andre markeder såsom transport og energi. Da der pågår en stadig tættere integration af disse markeder i takt med gennemførelsen af det indre marked, bliver konkurrenceelementet af 43 stedse større vigtighed. Da det er EU's erklærede hensigt at liberalisere transport- og energimarkedet, er det af afgørende betydning, at der fra Kommissionens side udføres en effektiv kontrol med disse sektorer. Oversigten skal for fremtiden indeholde tal for andre transportformer end jernbanetransport og andre energiformer end kul, så den kan danne grundlag for en fuldstændig vurdering af støttens virkning i disse sektorer. I transportsektoren vanskeliggøres vurderingen af konkurrenceforvridningen mellem de forskellige transportformer af spørgsmålet om tilskrivning af infrastruktur- og miljøomkostninger samt kontroludgifter. Den samlede støtte i EU 42. Størrelsen af statsstøtten i EU til de sektorer, der er behandlet i denne oversigt, og med det forbehold, at oplysningerne af ovennævnte grunde (desværre stadig) er ufuldstændige, andrager, som det ses i tabel 17, i perioden 1994-1996 næsten 84 mia. ECU. Da der ikke foreligger oplysninger vedrørende de fleste medlemsstaters udgifter til landbrugssektoren, er tallene for støtte i denne sektor taget ud af det samlede tal. Det samlede beløb er derfor sat for lavt, og tallene i denne oversigt kan ikke sammenlignes med de tidligere præsenterede tal. Tabel 17 Samlet national støtte i medlemsstaterne 1992-1994 og 1994-199614 i mio. ECU 1992-1994 1994-1996 Den samlede nationale støtte, heraf: Fremstillingsvirksomhed Landbrug Fiskeri Tjenesteydelser Kul 87 962 41439 I. T. 356 32 375 13 792 83 655 38 318 I. T. 301 36 555 8 481 Tabel 18 viser medlemsstaternes samlede udgifter til støtte i procent af bruttonationalproduktet, pr. beskæftiget og i forhold til statens samlede udgifter. Da tallene for støtte til landbrugssektoren ikke er medtaget, er de 44 virkelige udgifter højere og kan ikke sammenlignes med tallene i tidligere oversigter. Tabel 18 Samlet national støtte i medlemsstaterne i procent af bruttonationalproduktet, pr. beskæftiget og i procent af de offentlige udgifter i perioderne 1992-1994 og 1994- 1996 I % af BNP* I ECU pr. beskæftiget I % af de samlede offentlige udgifter 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994-1996 1992-1994 1994-1996 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 0,6 1,3 0,9 1,9 1,1 1,2 0,4 1,1 0,8 2,0 1,0 0,7 0,9 0,7 0,5 1. 5 0,9 2,3 1,3 1,1 1,2 1,0 2,2 2,1 0,6 0,8 0,3 829 467 1 132 260 362 641 335 781 1 269 343 150 121 325 735 481 978 253 392 214 574 312 754 623 379 162 346 170 2,8 1,5 4,5 2,4 2,4 2,3 2,3 4,0 4,6 1,1 2,0 0,8 1,1 2,4 1,4 3,7 2,4 2,5 0,7 1,9 2,1 3,8 2,2 1,2 2,1 1,1 1,1 EUR 15 1,5 1,4 631 573 2,9 2,6 1992-1994 i 1995-priser * Da tallene for støtte til landbruget ikke er medtaget i det samlede støttebeløb, er BNP- tallene tilpasset tilsvarende ved at trække værditilvæksten for landbrugssektoren fra disse. 14 De samlede tal indeholder ingen tal for støtte til landbrugssektoren. 45 Støttens budgetmæssige virkninger 43. I Belgien andrager statsstøtten 33% af landets høje budgetunderskud og beløber sig til 4,0% af BNP i 1994-1996. I Tyskland, hvor budgetunderskuddet i 1994-1996 androg 3,0% af BNP, beløber statsstøtten sig til 59% af underskuddet i den samme periode. Endelig androg det samlede støttebeløb i Italien, hvor det årlige budgetunderskud beløb sig til omkring 7,9% af BNP i perioden 1994-1996, 26% af under skuddet. Sammenlignet med den foregående periode, har der kun været tale om en yderst beskeden nedgang i det italienske budgetunderskud, medens den underskudsandel, der er nødvendig for at finansiere støtten, er steget. Som beskrevet ovenfor er det samlede tal for alle medlemsstater sat for lavt, hvilket medfører, at procentsatsen mellem støtten og budgetunderskuddet ligeledes bliver for lav. 44. Tabel 19 viser en oversigt over den samlede nationale støtte til de vigtigste økonomiske sektorer. Som følge af de manglende tal for landbruget er der kun tale omen tilnærmet størrelse. 46 Tabel 19 Samlet national støtte i medlemsstaterne 1991-1994 og 1994-1996 opdelt efter de vigtigste sektorer Samlet statsstøtte i medlemsstaterne i% Fremstillings-virkso mhed Fiskeri Tjeneste-ydelser Kul IALT 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 1992- 1994 1994- 1996 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige 0 30 46 50 74 28 0 35 50 58 21 38 69 0 47 41 42 56 49 68 42 88 29 55 58 35 32 52 23 35 0 0 1 0 0 2 0 0 3 1 0 2 1 0 1 0 0 1 0 0 1 1 0 3 1 0 2 1 1 1 0 52 52 27 26 44 0 48 47 41 79 60 29 0 43 59 58 44 34 32 37 11 65 42 41 65 66 47 77 42 0 18 0 23 0 26 0 17 0 0 0 0 1 0 10 0 0 0 17 0 20 0 6 0 0 0 0 0 0 23 0 100 100 100 100 100 0 100 100 100 100 100 100 0 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 EUR 15 47 46 0 0 37 44 16 10 100 100 47 RESULTATER 45. Med offentliggørelsen af denne sjette oversigt om statsstøtte i Den Europæiske Union bekræfter Kommissionen og medlemsstaterne på ny deres målsætning om at øge åbenheden omkring den offentlige støtte til økonomien. Oversigten indeholder en detaljeret analyse af omfanget af den nationale støtte opdelt efter de forskellige former, den indtager og de forskellige mål, medlemsstaterne forfølger. Kommissionen indsamler og analyserer oplysninger til støtte for sine stadige bestræbelser på at forbedre statsstøttepolitikken på grundlag af et brugbart statistisk materiale. Derudover er oversigten gavnlig for Fællesskabet i en bredere og international sammenhæng, idet den på klar og tydelig vis understreger Kommissionens beslutsomhed med hensyn til at holde det samlede støtteniveau under kontrol og afskaffe konkurrenceforvridende støtte, der er uforenelig med det indre marked. Hermed understreges Fællesskabets engagement til fordel for et frit verdensmarked. 46. Hvad angår støtten til fremstillingsvirksomhed i EU ser det på basis af de x foreliggende tal ud til, at man er vendt tilbage til den beskedne nedadgående tendens i det samlede støtteniveau, der har kunnet bemærkes tidligere. Resultaterne i den tidligere oversigt, som viste, at den nedadgående tendens var stoppet, ser derfor ud til at være en undtagelse fra denne historiske tendens. Støtten til fremstillingsvirksomhed i de 15 medlemsstater i 1994-1996 beløber sig til gennemsnitlig ca. 38,3 mia. ECU om året. Det tilsvarende tal for EUR 12 er 37,5 mia. ECU sammenlignet med 41,4 mia. ECU i 1992-1994. Der er stadig store forskelle mellem de enkelte lande hvad angår tildeling af støtte. Hvis man måler støtten til fremstillingsvirksomhed i procent af værditilvæksten er det højeste støtteniveau ni gange større end det laveste. Nedgangen i den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EUR 12 skyldes nedgangen i støtteniveauet i Tyskland - en betydelig nedgang - Frankrig, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene og Portugal, som i et vist omfang opvejes af stigninger i støtten i Belgien, Danmark, Spanien og Det Forenede Kongerige. l*£-49 Ved en samlet betragtning af forskellene i Fællesskabet ud fra et samhørig- hedsaspekt ser tendensen ud til at være lidt mere lovende end den tendens, der kunne spores i den tidligere oversigt, hvor en direkte sammenligning mellem de fire største medlemsstater og de fire samhørighedslande - Grækenland, Spanien, Irland og Portugal - viste, at denne støttes relative betydning var stigende i de større medlemsstater på bekostning af samhørighedslandene. Støtten i de fire samhørighedslande er stigende fra 6,5% til 8,8% af den samlede støtte til fremstillings virksomhed i EUR 12, medens de fire største økonomiers andel af denne støtte, der lå på ca. 88% i perioden 1992-1994, er faldet til ca. 83% i 1994- 1996 (Tyskland tegner sig for 44%, Italien for 26%, Frankrig for 10% og Det Forenede Kongerige for 4% af det samlede EUR 12). Ikke desto mindre må den tilsyneladende lidt mere positive tendens i samhørighedslandenes stigende andel stort set tilskrives en ad hoc-støtte i Spanien samt det forhold, at støtten i en stor medlemsstat er faldet betydeligt. Budgetfinansering er den foretrukne måde at yde statsstøtte til fremstillingsvirksomhed på i alle medlemsstater, hvilket bør hilses velkomment, da denne form for finansiering er mere gennemsigtig end den alternative metode, der består i finansiering over skatte- og afgiftssystemet. Med hensyn til målsætningen kan der spores en mindre - om end beskeden - stigning i sektorstøttens andel af den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed. Det giver anledning til en vis bekymring, da støtte til enkelte virksomheder eller hele industrigrene hører til blandt de mest konkurrenceforvridende former for støtte. 47. Som det allerede var tilfældet under den tidligere oversigt, kan den mest udtalte tendens observeres i den fortsat høje støtte, der ydes enkelte virksomheder på ad hoc-basis, og som falder uden for programmer, der fremmer horisontale, sektorbestemte eller regionale målsætninger. Inden for sektorerne fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenester og lufttransport taget under ét tegner nogle få omfattende støtteprojekter sig for en uforholdsmæssig stor andel af den samlede støtte. Andelen af ad hoc- støtte, som hovedsagelig ydes til redning og omstrukturering af virksomheder, steg fra 6% af den samlede støtte til disse sektorer i 1992 til 50 16% i 1996. Hvis man medtager støtten til de nye tyske delstater via Treuhandanstalt - denne form for støtte anses for at ligge tæt på ad hoc- støtte - stiger andelen af den samlede støtte fra 19% til 29%. 48. Med hensyn til den samlede nationale støtte til økonomien bekræfter tallene i det omfang, de er tilgængelige for Kommissionen, tidligere oversigters konklusioner om, at omfanget af støtten i Fællesskabet er meget høj. I den forbindelse bør det erindres, at EF-traktatens artikel 92, stk. 1, der danner grundlag for Kommissionens statsstøttepolitik, indeholder et generelt forbud mod støtte, og at statsstøtte kun accepteres i tilfælde, hvor en af undtagelsesbestemmelserne i artikel 92 finder anvendelse. Kommissionen accepterer naturligvis støtte i mange tilfælde, hvor den skønnes at være i den fælles interesse. Eksempler på støtte, som Kommissionen ser velvilligt på, er støtte til F&U, SMV, uddannelse, miljøbeskyttelse og regionalstøtte. Det kan imidlertid ikke nægtes, at den stadige ophobning af statsstøttede projekter risikerer at skade det indre marked. 51 KONKLUSIONER 49. De tidligere oversigter, Kommissionen offentliggjorde vedrørende omfanget af EU's medlemsstaters støtte til virksomheder, viste en langsom, men sikker nedadgående tendens i omfanget af den samlede statsstøtte til fremstillingsvirksomhed. Denne tendens blev afbrudt i 1992-1994, da der var en stabil tendens i omfanget af den samlede støtte. De data, som den sjette oversigt er baseret på, synes at antyde, at ovennævnte nedadgående tendens fortsætter. Det vil først være muligt at bekræfte denne fortsættelse af den langsigtede nedadgående tendens i fremtiden, men nedgangen i støtten til fremstillingsvirksomhed i perioden 1994-1996 hilstes velkommen. Det kan imidlertid ikke nægtes, at statsstøtten, med et årligt gennemsnit på ca. 38,3 mia. ECU svarende til 3% af værditilvæksten inden for fremstillingsvirksomhed eller over 1 200 ECU pr. beskæftiget, ligger på et meget højt niveau inden for denne sektor. Det er helt klart ikke i overensstemmelse med Den Europæiske Unions overordnede målsætninger. Det Europæiske Råd i Cardiff understregede nødvendigheden af at styrke konkurrencen og reducere konkurrencefordrejende foranstaltninger som f. eks. statsstøtte. På baggrund af den stigende globalisering og foruroligende rapporter om, at Europa konstant sakker agterud i forhold til sine vigtigste handelspartnere på konkurrenceområdet, er Europa nødsaget til at virkeliggøre det indre markeds fulde potentiale. Det høje statsstøtteniveau bringer denne målsætning i fare. Den alt for høje støtte fordrejer ikke alene den frie konkurrence og frihandelen, men den kan også forsinke og endog forhindre den hårdt tiltrængte omstrukturering af industrien. Fri konkur rence, frihandel og hurtig industriel omstrukturering er imidlertid netop de instrumenter, der skal sikre en effektiv allokering af ressourcerne inden for Den Europæiske Union, som igen udgør grundlaget for øget konkurrence og derfor jobskabelse. Oven i disse hindringer for skabelse af en effektiv europæisk økonomi kommer, at de høje offentlige udgifter f'l statsstøtte finansieres gennem skatter og afgifter. Det er almindelig anerkendt, at det høje 5 1 - 53 beskatningsniveau i Fællesskabet risikerer at kvæle privat iværksætterånd og dermed igangsætning af de nye~virksomheder, der er nødvendige for at skabe nye job til Europas ledige. Da størstedelen af de europæiske regeringer endvidere har ikke ubetydelige budgetunderskud, til dels på grund af finansieringen af store udgifter til statsstøtte, er de konstant nødsaget til at optage lån på de europæiske kapitalmarkeder og dermed fortrænge potentielt mere produktive private investeringer. Den observerede nedgang i den høje støtte til fremstillingsvirksomhed i referenceperioden viser, at kontrollen inden for denne sektor er blevet mere effektiv. Det fortsat høje niveau viser imidlertid, at presset skal opretholdes. Det er så meget desto mere nødvendigt, eftersom virksomhederne i den fremtidige økonomiske og monetære union vil være mere sårbare over for støtte, der begunstiger deres konkurrenter. Efter indførelsen af den fælles valuta kan medlemsstaterne ikke længere benytte valutakurserne som stødpude. Under disse nye betingelser kan det derfor forventes, at virksomhederne i stigende omfang regner med, at deres regering overtager denne stødpudefunktion via skatte- og afgiftssystemet og direkte støtte. Det indebærer en direkte trussel mod gennemførelsen af det indre marked. Det er derfor stadig nødvendigt, at Kommissionen udøver nøje kontrol med statsstøtten, og at medlemsstaterne udviser streng selvdisciplin. 50. På baggrund af den ovenfor beskrevne situation og de ændrede overordnede betingelser kan Kommissionen kun øge sine kontrolforanstaltninger på statsstøtteområdet. Det er blandt andet tilfældet med vedtagelsen af de nye retningslinjer for regionalstøtte i december 1997, som opfylder behovet for strengere kontrol med statsstøtte i EU og bidrager til samhørighed og en afbalanceret regional udvikling som en fundamental målsætning for EU. De nye retningslinjer tager derfor sigte på at reducere antallet af støtteberettigede områder og samtidig reducere de tilladte maksimale støtteintensiteter. Støtten vil hermed blive koncentreret på de regioner, hvor virkningerne er størst og hvor konkurrenceforvridningerne samtidig mindskes. Det forventes, at det vil bidrage til en nedtrapning af den samlede regionalstøtte. 54 På grund af tendensen i medlemsstater med budgetmæssige restriktioner til at koncentrere de midler, der er til rådighed til regional støtte på nogle få større investeringer, har Kommissionen endvidere bestemt, at der skal være mulighed for en bedre kontrol med sager, der kan forventes at forårsage de største konkurrenceforvridninger. De kriterier, der vil blive anvendt ved undersøgelsen af disse sager, er fastsat i de såkaldte "multisektorielle" rammebestemmelser, der skal gælde fra september 1998. 51. Som følge af liberaliseringen i forbindelse med det indre marked, den teknologiske udvikling og globaliseringen står mange sektorer over for øget konkurrence både inden for EU og udenfor. Disse sektorer skal hurtigt tilpasse sig til de ændrede markedsvilkår. De fleste virksomheder klarer dette uden statsstøtte. Nogle virksomheder, der ikke er i stand til at tilpasse sig, forsvinder. Statsstøtte til at holde en skrantende virksomhed i gang kan - selv om den gør virksomheden levedygtig igen - indebære betydelige omkostninger i forhold til de muligheder, man giver afkald på, for at anvende midlerne på en måde, som bedre styrker konkurrenceevnen og dermed den økonomiske vækst og skabelse af stabil beskæftigelse. Statsstøtte til omstrukturering, der ofte er forløber for privatisering, følger forskellige tidscyklusser, afhængigt af den pågældende sektor og medlemsstat. Mens oplysningerne i denne oversigt om ad hoc-støtte, som omfatter alle store omstruktureringer, peger på, at støtte til omstrukturering inden for fremstillingsvirksomhed nu har toppet, må den fremtidige tendens i denne og andre sektorer følges nøje. Selv om en del af denne form for støtte bidrager til at mindske de sociale følger af en hurtig tilpasning i visse sektorer, er det alligevel vigtigt, at denne støtte begrænses til det niveau, der er strengt nødvendigt for at sikre omstruktureringen og støttemodtagerens levedygtighed på sigt på en sådan måde, at der ikke er behov for støtte i fremtiden. Først da kan man betragte den beskæftigelse, der opretholdes ved hjælp af støtten, som sikker. Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, er der risiko for, at støtte til redning og omstrukturering af virksomheder forsinker eller endog forhindrer en industriel omstrukturering og dermed rent faktisk ødelægger arbejdspladser på lang sigt. Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt med en strengere 55 begrænsning af støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, og er til dette formål i færd med at lægge sidste hånd på sit forslag om nye strengere rammebestemmelser for støtte til redning og omstrukturering. 52. En af de vigtigste forudsætninger for, at Den Økonomiske og Monetære Union bliver en succes, er, at de offentlige finanser i de deltagende medlemsstater er sunde. Budgetdisciplin betyder, at medlemsstaterne skal holde nøje øje med alle områder for offentlige udgifter, herunder statsstøtte. Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne på eget initiativ vurderer både eksisterende støtteordninger og nye forslag for, for det første at konstatere, om offentlig intervention er nødvendig, for det andet, om statsstøtte er det mest hensigtsmæssige instrument til at nå den pågældende politiske målsætning og for det tredje, om støtten er rigtig i forhold til det problem, der skal løses, og for det fjerde, om støttebeløbet ikke er større end nødvendigt for at nå dette mål. I overensstemmelse med ovennævnte konklusioner af Det Europæiske Råd i Cardiff vil Kommissionen høre medlemsstaterne om muligheden af en samordnet strategi for selektive reduktioner i statsstøtten. 53. En styrket kontrolpolitik kræver større åbenhed. Kommissionen bliver ved med at fremhæve betydningen af det standardiserede rapporteringssystem, som giver Kommissionen et klarere overblik over den indvirkning, de forskellige former for statsstøtte til fremstillingsvirksomhed har, både på regionalt plan og i de forskellige sektorer, navnlig når det drejer sig om horisontal støtte. Kommissionen vil derfor tage de nødvendige skridt for at sikre, at denne rapporteringsforpligtelse overholdes. 56 BILAG I TEKNISK BILAG Formålet med dette bilag er at skitsere de metoder og kilder, der er anvendt ved udarbejdelsen af denne oversigt over statsstøtte, særlig vedrørende: I. II. III. Undersøgelsens rækkevidde Områder, der ikke er medtaget Støtteformer og -kategorier samt formål Arten af de benyttede data, kilder og metoder støtteelementet til vurdering af IV. Særlige problemer Forskning og udvikling (F&U) Transport i Luxembourg Turisme og levnedsmiddelindustrien Erhvervsuddannelse og ledighed De tre nye medlemsstaters tiltrædelse i den periode, oversigten dækker 57 I. Undersøgelsens rækkevidde Områder, der ikke er medtaget 1. Det tekniske bilag indeholder alle oplysninger om den metode og den statistiske teknik, der er anvendt ved undersøgelsen. Det er en ajourføring af det tekniske bilag til den foregående oversigt. Oversigten er koncentreret om statsstøtte til virksomheder, som er omfattet af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EKSF-traktatens artikel 95. Generelle foranstaltninger (der, såfremt de fordrejer konkurrencen, skal behandles på grundlag af EF-traktatens artikel 101), er ikke medtaget i tallene. 2. Følgende foranstaltninger eller områder er ikke behandlet: 2. 1. Støtte, hvis modtagere ikke er virksomheder Støtte til husholdninger Støtte til erhvervshæmmede Støtte til infrastrukturer (veje, havne, lufthavne osv. ) Støtte til universiteter Støtte til erhvervsuddannelsescentre Direkte støtte til udviklingslande 2. 2. Generelle foranstaltninger og andre foranstaltninger Forskellene mellem de forskellige skattesystemer og de almindelige socialsikringssystemer i medlemsstater (afskrivning, underskud på socialsikringsregnskabet osv. ) Kvoter, offentlige indkøb, markedsrestriktioner, tekniske standarder Særlige beskatningsordninger selvstændige erhvervsdrivende osv. )15 (kooperativer, enkeltmandsfirmaer, Generelle momsnedsættelser Kongerige, visse varer i de franske oversøiske departementer)16 (f. eks. fødevarer i Det Forenede 2. 3. Støtte ydet af overstatslige og multinationale organisationer - Fællesskabsstøtte (EFRU, EUGFL osv. ) 15 16 Lavere selskabsbeskatning end standardbeskatningen af små virksomheder udgør imidlertid støtte og er medtaget (f. eks. Tyskland). Særlige lempelser som f. eks. momsnedsættelsen for varer fremstillet i Berlin er medtaget. Derimod gælder der en lavere momssats for alle varer (uanset oprindelse), som sælges i de franske oversøiske departementer. Dette forhold er ikke medtaget som støtte. 58 EIB- og EBRD-finansiering Støtte til ESA (Den Europæiske Rumorganisation) 2. 4. Individuelle støttetyper Forsvar (se punkt 11. 2 i bilaget) Støtte til energi undtagen kul (se punkt 10. 2 og 11) og støtte til energi besparende foranstaltninger og alternative (vedvarende) energikilder Støtte til transport, undtagen jernbaner (se punkt 10. 2) og flysektoren, som omfattes af sektion 2. 1. 9: andre målsætninger Erhvervsuddannelse og beskæftigelsesforanstaltninger (se punkt 14) Presse og medier Byggeri og offentlige arbejder Offentlige værker: gas, vand, el, telekommunikation (takststruktur og finansiering) 59 II. Støtteformer og -kategorier samt formål 3. Støttekategorier Al støtte repræsenterer en udgift eller et indtægtstab for myndighederne og en fordel for modtagerne. "Støtteelementet", dvs. den egentlige finansielle fordel af det overdragne nominelle beløb, afhænger imidlertid i vid udstrækning af, i hvilken form støtten ydes. Støtten skal derfor opdeles efter støtteform. Med henblik herpå er der opstillet fire kategorier. Hver kategori angives med et bogstav: A, B, C eller D efterfulgt af tallet 1 eller 2, som betyder henholdsvis budgetstøtte, (dvs. støtte ydet på grundlag af centralregeringens budget) eller skattelettelse (dvs. støtte ydet via skattesystemet), plus et A, hvis støtteelementet kendes; f. eks. angiver C1A, hvad der betegnes som støtteelement (A) i et blødt lån (C1). 4. Gruppe A (A1 + A2) 4. 1. Den første kategori (A) vedrører støtte, som overdrages i sin helhed til modtageren. Med andre ord svarer støtteelementet til støttens kapitalværdi. Denne første kategori er underopdelt i to grupper, afhængigt af om støtten ydes via budgettet (A1) eller gennem skatte- eller socialsikringssystemerne (A2). 4. 2. Lister over støtte i kategori A1 og A2 Tilskud Rentetilskud direkte til modtageren Generelle forsknings- og udviklingsordninger (se punkt 11) Skattefradrag og andre skatteforanstaltninger, hvor ydelsen ikke er afhængig af skattetilsvaret (hvis skattefradraget overstiger den skyldige skat, tilbagebetales det overskydende beløb) Skattefradrag, -fritagelser og -lempelser, hvor ydelsen er afhængig af skattetilsvaret Nedsættelse af socialsikringsbidrag Støtteækvivalenter, f. eks. salg eller leje af offentlige grunde eller ejendomme til priser under markedsværdien 5. Gruppe B1 5. 1. Det er nødvendigt at fra fastslå, om en myndighederne gennem erhvervelse af kapitalinteresser skal betragtes som støtte til modtageren eller som et eksempel på den offentlige sektors engagement i erhvervsvirksomhed i lighed med en privat investors transaktioner på normale markedsvilkår. Erhvervelse af kapitalinteresser under forskellige former kunne således i princippet være medtaget i den finansiel overførsel 60 første kategori, men de er blevet samlet i en særskilt kategori (B1). Støtteelement i sådanne erhvervelser af kapitalinteresser er angivet i kategori B1A. 5. 2. Liste over støtte i kategori B1 Erhvervelse af kapitalinteresser under enhver konvertering af gæld). form (herunder 6- Gruppe C (C1 + C2) 6. 1. Den tredje kategori (C) omfatter overførsler, hvor støtteelementet udgøres af den rente, som modtageren sparer i den periode, hvor han har den overførte kapital til rådighed. Den finansielle overførsel kan være enten et blødt lån (C1) eller udsættelse af skatten (C2). Støtteelementerne (C1A/C2A) i denne kategori er meget mindre end støttens kapitalværdi. 6. 2. Liste over støtte i kategori C1 og C2 Bløde lån (nye lån) fra såvel offentlige som private kilder (overførsel af rentegodtgørelser hører til i kategori A1) Ansvarlig lånekapital fra offentlige eller private kilder Forskud, der tilbagebetales i tilfælde af et projekts succes Udsættelse af skatten (hensættelser, fri eller fremskyndet afskrivning osv. ) 7. Gruppe D1 7. 1. Den sidste kategori (D1) omfatter garantier udtrykt i garanterede nominelle beløb. Støtteelementerne (D1A) er normalt meget lavere end de nominelle beløb, eftersom de svarer til den fordel, som modtageren opnår omkostningsfrit eller til en lavere kurs end markedskursen, hvis der betales en præmie til dækning af risikoen. Hvis der imidlertid opstår tab under garantiordningen, henføres det samlede tab, fratrukket betalte præmier, under D1A, fordi det da kan betragtes som en endelig overførsel til modtageren. De nominelle beløb af disse garantier er angivet under D1 for at give en idé om eventuelforpligtelsens størrelse. 7. 2. Liste over støtte i kategori D1 Beløb, der dækkes ved garantiordninger (D1) Tab i forbindelse med garantiordninger, fratrukket betalte præmier (D1A) 8. For nærmere oplysninger om beregningen af støtteelementet vedrørende alle former for støtte henvises der til punkt 10. 6. 61 9. Støttens formål 9. 1. Støtteordningerne er opdelt i 19 rubrikker efter modtagergruppe og formål: Landbrug Fiskeri Fremstillingsvirksomhed/tjenester (horisontale formål) 1. 1. 1. 2. 2. 2. 1. 2. 1. 1. F&U 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. Små og mellemstore virksomheder 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelser 2. 1. 6. Generelle investeringer 2. 1. 7. Bekæmpelse af arbejdsløshed} se punkt 14 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 2. 2. 2. 2. 2. 1. Stål 2. 2. 2. Skibsbygning 2. 2. 3. Transport 2. 2. 4. 1. Kul (løbende produktion) 2. 2. 4. 2. Kul (anden støtte) 2. 2. 5. Andre sektorer Regionalstøtte 3. Regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a) 3. 1. Andre regioner 3. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester (særlige sektorer) } i bilaget Rubrik 3 "regionalstøtte" omfatter for Tysklands vedkommende tre under rubrikker: støtte til regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a), dvs. de nye delstater, støtte til regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra c), og støtte til det tidligere Zonenrandgebiet og Vestberlin. For kulindustriens vedkommende sondres der efter, om støtten er forbundet med løbende produktion (Kommissionen påpeger en sådan forbindelse i sin årlige meddelelse til Rådet om finansiel støtte til denne sektor). 62 9. 2. Liste over regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a)lZ Medlemsstat Regioner Grækenland Irland Portugal Østrig Tyskland Spanien Frankrig Italien } } hele landet } Burgenland Berlin (Ôstl. Stadbez. ) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen Galicia Asturias Cantabria Castilla-Leon Castilla-La Mancha Extremadura Comunidad Valenciana Andalucia Murcia Ceuta y Melilla Canarias De oversøiske departementer Campania Sud Sicilia Sardegna Det Forenede Kongerige Nordirland 17 EFT nr. C 212 af 12. 8. 1988, side 2-10, og senere ændringer. 63 III. Arten af de benyttede data, kilder og metoder til vurdering af støtteelementet 10. Tallene repræsenterer normalt de faktiske udgifter (eller det faktiske indkomsttab i tilfælde af skatteudgifter)18. Hvor disse ikke har foreligget, er konsultation af de berørte, medlemsstater benyttet der efter budgetbevillinger eller beløb fra planlægningsprogrammer. I tilfælde, hvor disse tal heller ikke har foreligget, har Kommissionens tjenestegrene ekstrapoleret tidligere tal, medmindre de har foreligget i en anden form. 10. 1. Alle tallene er indsamlet i national valuta og er blevet omregnet til ecu på grundlag af den årlige gennemsnitskurs, som er beregnet af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor. statistiske Følgende database NEWCHRONOS. I nogle ganske få tilfælde, hvor der ikke har foreligget data, er disse blevet suppleret med statistikker fra databasen AMECO i Kommissionens GD II, eller med de bedste skøn fra Eurostats data er taget bruttonationalproduktet (BNP) i markedspriser bruttoværditilvækst i markedspriser samlede generelle offentlige udgifter den civile beskæftigelse eksport inden for EU af industrivarer under nr. 5-8 i SITC, rev. 3. 10. 2. Kommissionens tjenestegrene har fremskaffet tal for deres respektive sektorer efter følgende retningslinjer. Ikke alle tal er blevet efterprøvet af medlemsstaterne eller sammenholdt med medlemsstaternes budget af Kommissionens tjenestegrene. For landbrug og fiskeri er der anvendt de tal, som medlemsstaterne har afgivet efter proceduren i den resolution, som repræsentanterne for regeringer vedtog på Rådets 306. samling den medlemsstaternes 20. oktober 1974. På landbrugsområdet foreligger der imidlertid slet ingen tal fra Spanien, Finland, Irland, Italien, Luxembourg, Sverige og Østrig i den berørte periode. Herudover har tallene kun foreligget indtil 1992 for Grækenlands og Frankrigs vedkommende og indtil 1993 for Portugal og indtil 1995 for Danmarks, Tysklands og Det Forenede Kongeriges vedkommende. Følgende er blevet udskilt fra det samlede budgetudgiftsbeløb, som fremgår af opgørelsen: forskningsstøtte, forbedring af jordbundsforhold 18 Det skal understreges, at de årlige udgifter (forpligtelser) ikke nødvendigvis svarer til det årlige budget for en given støtteordning. 64 (dræning), de sociale sikringsordninger indkomstskattelettelser og selektiv regionalstøtte. for hele denne sektor, Tallene omfatter følgende: tilskud, skattelempelser, støtte finansieret ved parafiskale afgifter, rentegodtgørelser og en række direkte fordele, som staten indrømmer (f. eks. uddannelseskurser). I kategorien fiskeri foreligger der for 1995 og 1996 oplysninger for Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Lån og garantier er ikke medtaget i de tilfælde, hvor beløbet ikke kan fastsættes. For kuls vedkommende er tallene dem, som medlemsstaterne har afgivet i overensstemmelse med Kommissionens beslutning nr. 528/76/EKSF, i 2064/86/EKSF og 3632/93/EKSF, og som er sammenfattet Kommissionens årlige meddelelse til Rådet om støtte til denne sektor19. Nye kapitaltilførsler, som eventuelt kan udgøre støtte, er ikke medtaget i disse tal. Offentlige virksomheders kontrakter om kulindkøb (f. eks. til elproduktion), som kan siges at indeholde et støtteelement, når priserne overstiger verdensmarkedspriserne, er ikke medtaget. For transport (jernbaner) er tallene dem, som afgives af medlemsstaterne i henhold til forordning nr. 1107/70. Særskilt er der derudover anført støtte til jernbaner på grundlag af Rådets forordning nr. 1191/69, som ændret ved forordning 1893/91, og Rådets forordning 1192/69 vedrørende henholdsvis opretholdelsen af forpligtelser tjeneste og normaliseringen af jernbanevirksomhedernes regnskaber som følge af de særlige byrder, der pålægges jernbanerne. til offentlig Hvad angår andre transportformer med undtagelse af lufttransport er tallene som følge af manglende oplysninger ufuldstændige og sporadiske og er ikke medtaget. F. eks. opgives der ingen tal for støtte til lokal transport. 10. 3. Fremstillingsvirksomhed for fremstillingssektoren fra Tallene fra de medlemsstaternes anmeldelser oplysninger, der fremlægges i forbindelse med de standardiserede årlige indberetningsprocedurer, der er til medlemsstaterne af 22. 2. 1994 og ajourført i Kommissionens brev til medlemsstaterne af 2. 8. 1995. Endvidere sammenholdes tallene med de i Kommissionens brev til artikel 93 og hovedsagelig i henhold fastsat hentet er 19 Tallene er opdelt i støtte til løbende produktion og støtte, som ikke vedrører, løbende produktion (dvs. særlige sociale foranstaltninger til fordel for minearbejdere og støtte til dækning af overtagne forpligtelser). Siden 1994 har Kommissionen imidlertid ikke længere medtaget tallene vedrørende finansieringen af sociale ydelser i sin årlige meddelelse om støtte til denne sektor. 65 nationale publikationer vedrørende ydelse af støtte, nationale udgifts- regnskaber, budgetforslag og andet. 10. 4. Stål i denne undersøgelse er Tallene tilsynet med støtten Kommissionen udarbejder stålsektoren. Tallene viser, hvor stor støtte der er udbetalt virksomhederne. indsamlet fra de rapporter, som til til for Rådet om 10. 5. Skatteudgifter OECD-definitionen af skatteudgifter er benyttet som udgangspunkt. "En skatteudgift defineres sædvanligvis som en udgift, der udgør en afvigelse fra den gængse skattestruktur eller standardskattestrukturen, hvorved en særlig type aktiviteter eller grupper af skatteydere opnår en favorabel skattebehandling". Skattelempelser i visse udviklingsområder, dvs. til kun en del af skattemyndighedens ressort, betragtes f. eks. som skatteudgifter, medens af skattesatsstrukturen standardskattesystemet. integrerende betragtes som del en I visse tilfælde ligger sådanne afvigelser fra standardsystemet imidlertid på grænsen mellem støtte i den i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, anvendte betydning og generelle foranstaltninger. Der skal gøres en indsats for at klarlægge dette "grå område". 10. 6. Metoder til vurdering af støtteelementet 10. 6. 1. 10. 6. 2. For at kunne analysere de forskellige støtteordninger på et fuldstændigt sammenligneligt grundlag er det nødvendigt at reducere dem til en fællesnævner - nemlig det subventionselement, de indeholder. Til dette fulgt de metoder, som Kommissionen i øjeblikket benytter ved sin kontrol med statsstøtte. Disse metoder indgår alle i Kommissionens officielle politik, og den tekniske side af dem er blevet drøftet med medlemsstaterne. formål har man for vurderingen af støtteelementet er den Grundlaget fælles af benyttes vurderingsmetode, nettosubventionsækvivalenten af statsstøtte (den seneste ajourførte udgave findes i bilaget til Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte, EFT C 74 af 10. 3. 1998. beregningen ved der Støttemodtagelse vil naturligvis kunne ændre visse støttemodtageres skattetilsvar. Når der tages hensyn til fradragene ved beskatningen af overskud og det tab, nogle selskaber lider, er den faktiske skat, som virksomhederne generelt betaler, i realiteten meget mindre end den teoretiske maksimumssats. Man skønner derfor, at de resultater, der opnås nærmere virkeligheden, end hvis den teoretiske maksimumssats var blevet uden hensyntagen til beskatning, ligger 66 benyttet. Fællesnævneren er derfor subventionsækvivalenten og ikke nettosubventionsækvivalenten. Den metode, der er anvendt for forskellige støtteforanstaltninger 10. 6. 3. Gruppe A - tilskud, fritagelse for skatter og sociale byrder osv. Det er ikke nødvendigt at beregne støtteelementet, fordi denne gruppe omfatter alle de interventioner, som kan betragtes som subvention eller subventionsækvivalent. 10. 6. 4. Gruppe B - kapitalinteresser (herunder konvertering af gæld) Sådanne interventioner er ifølge Kommissionens faste praksis støtte, når en privat investor, der opererer på normale markedsvilkår, ikke ville have foretaget den pågældende investering. Se Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og af i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige artikel 5 virksomheder i fremstillingssektoren, EFT nr. C 307 af 13. 11. 1993, s. 320. Metoden bygger på en beregning af den fordel, støttemodtageren opnår. Hvis støtteelementet ikke er fastsat i en beslutning fra Kommissionen og ikke fremgår af medlemsstaternes oplysninger, anser man det for at udgøre 15% af den samlede deltagelse. Denne alternative fremgangsmåde er kun blevet anvendt nogle få gange og har ingen større betydning for resultaterne. 10. 6. 5. Gruppe C - bløde lån og skatteudsættelse kan fastsat, hvilken I overensstemmelse med den fælles metode til vurdering af støtte tilbagediskonteres den fordel, som en virksomhed har opnået i en given periode i form af bløde lån og skatteudsættelse, til nutidsværdi. Den anvendte rente er "referencerenten", som udgør den rente, til låne på normale markedsvilkår. hvilken virksomheder være Kommissionen har referencerentesats for hver enkelt medlemsstat (jf. punkt 14 i den fælles vurderingsmetode). Støtteelementet i et blødt lån i et givet år er således differencen mellem referencerenten og den rente, til hvilken staten har givet lånet, ganget med lånebeløbet. Støtteelementerne (C1A/C2A) lavere end støttens kapitalværdi. Siden 1995 har man, hvis en medlemsstat ikke oplyser tal for støtteelementerne, betragtet 15% af det samlede lån fra staten som støtteelement sammenlignet med den tidligere praksis, hvor det var 33%. Denne nedsættelse skyldes, at støtteelementet generelt er i denne kategori er meget rente der skal 20 Se også "anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser i virksomheder", EF-Bulletin 9-1984; endvidere "beregning af støtteelementet i statens erhvervelse af andele i selskabskapital" - IV/45/87 - Serien vedrørende udviklingen i koncentrationen og konkurrencen: samling: arbejdsdokument 1987 67 lavere på grund af det generelt lavere renteniveau i medlemsstaterne i forhold til niveauet i de tidligere undersøgelser. Disse alternative fremgangsmåder er kun blevet anvendt nogle få gange og har kun ubetydelig indvirkning på resultaterne. og referencesatsen. Ved ansvarlig lånekapital er nettoomkostningerne blevet fastsat som forskellen mellem det afkast, staten faktisk modtog af den ansvarlige lånekapital, med tilbagebetalingspligtige forskud, hvor en medlemsstat ikke oplyser den andel af lånet, der skal tilbagebetales, anser man støtteelementet for at udgøre 90%, da den andel, der har skullet tilbagebetales, i gennemsnit har været i en beslutning fra Kommissionen anvendes dette. lav. Hvis støtteelementet fastsættes forbindelse I 10. 6. 6. Gruppe D - Beløb omfattet af garantiordninger Støtteelementet for almindelige garantiordninger beregnes som den fordel, modtageren har opnået ved ordningen. Støtteelementet (D1A) er meget lavere end den garanterede kapitalværdi. Hvis disse oplysninger ikke foreligger, betragtes statens tal som et skøn over støtteelementet. Hvis medlemsstatens oplysninger kun omfatter tal for den garanterede kapitalværdi, men ikke for ordningens årlige nettoresultater, har man siden 1995 anset støtteelementet for at udgøre 10% af den garanterede kapitalværdi21. Denne alternative fremgangsmåde er kun blevet anvendt nogle få gange og har kun ubetydelig indvirkning på resultaterne. For lån, der ydes i henhold til valutakurssikringsordninger, beregnes støtteelementet som om lånet var et blødt lån i den valuta, som sikres mod valutakursudsving. Subsidiet udgøres af differencen mellem referencekursen for den valuta, som er dækket af garantien, og lånerenten minus garantiomkostninger. Formålet er således at beregne den fordel, som modtageren har af ordningen. 10. 7. Der opgives ganske vist tal for offentligt ejede kreditinstitutters långivning eller garantistillelse, når en sådan anses for at være støtte, men det er meget vanskeligere at identificere og kvantificere sådanne interventioner end andre støtteformer, fordi de i kraft af deres beskaffenhed er mindre gennemsigtige. For at undgå enhver form for uberettiget diskrimination i behandlingen af støtte på disse områder, skal der gøres en yderligere indsats for at identificere og kvantificere denne støtte. 21 Procentsatsen er baseret på en tilsvarende aftale, medlemsstaterne har indgået, inden for skibsbygning. 68 IV. Særlige problemer 11. Forskning og udvikling (F&U) 11. 1. F&U-ordninger Tal, der omfatter statsfinansiering af F&U-programmer "uden for murene", som gennemføres af nationaliserede eller private virksomheder, er klassificeret under A1A22. I betragtning af de benyttede kilders globale karakter har det ikke altid været muligt at udelukke visse elementer af offentligt indkøb fra udgifterne til aktiviteter "uden for murene" (f. eks. F&U- kontrakter). Fordi der kun er medtaget direkte finansiering af F&U, skønner man, at tallene er lavt sat (F&U-kontrakter og offentlig forskning - se 11. 2 og 11. 3 nedenfor - er ikke medtaget, fordi det ikke har været muligt at kvantificere støtteelementet i sådanne interventioner). 11. 2. F&U-kontrakter Tallene for forsknings- og udviklingskontrakter er ikke medtaget i tallene, fordi støtteelementet ofte ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt. Desuden giver kilderne ikke mulighed for at udskille forsknings- og udviklingskontrakter, der især har militære formål, eller at vurdere virkningerne for markedet af sådanne kontrakter23. 11. 3. Offentlig forskning ingen tal for det eventuelle støtteelement Der opgives i statens finansiering "inden for murene" af offentlige forskningsinstitutter eller af forskning på højere læreanstalter. Offentlig finansiering af F&U-aktiviteter, der gennemføres af højere læreanstalter eller offentlige forskningsorganer uden profit for øje, er som hovedregel ikke omfattet af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 124. 11. 4. Kerneenergi Medlemsstaterne yder støtte til kerneenergisektoren gennem deres offentlige virksomheder eller F&U-finansiering (hovedsagelig i form af F&U-kontrakter og offentlig forskning). Kun enkelte af disse tilfælde af direkte finansiering har kunnet medtages i tallene for F&U (2. 1. 1). Tallene for kerneenergiens andel i F&U-tallene er eventuelt sat for lavt. Dette skyldes, at F&U-tallene ikke omfatter F&U-kontrakter og offentlig forskning, og det er derfor vanskeligt at kvantificere støtteelementet i disse foranstaltninger. 22 23 24 Fremskyndet afskrivning af F&U-udstyr betragtes ikke som støtte. Se EF-rammebestemmelserne for støtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17. 2. 1996, punkt 2. 5. Se EF-rammebestemmelserne for støtte til forskning og udvikling, punkt 2. 4. 69 12. Transport i Luxembourg Tallene vedrørende transport er højere for Luxembourg end for de øvrige medlemsstater. Dette skyldes hovedsagelig de særlig store udbetalinger til pensioner til tidligere ansatte ved jernbanerne. Der foreligger ikke yderligere enkeltheder. 13. Turisme og levnedsmiddelindustrien På grund af manglende oplysninger vedrørende disse to sektorer er de data, der er medtaget i undersøgelsen, sandsynligvis ufuldstændige. 14. Erhvervsuddannelse og ledighed eller fremme Det er ikke altid helt klart, om skatteordninger og sociale foranstaltninger er støtte eller et sammenhængende og integrerende led i skattesystemet og de sociale sikringsordninger. Endvidere findes der i de forskellige lette almen medlemsstater ordninger, der skal erhvervsuddannelse og beskæftigelse af grupper af socialt dårligt stillede arbejdstagere. I det omfang sådanne ordninger ikke tager sigte på bestemte industrier og står til rådighed for hele økonomien og dermed i virkeligheden er et i de almindelige beskæftigelsesordninger, betragtes de ikke som statsstøtte. Kommissionen har ganske vist behandlet en række uddannelses- og beskæftigelsesordninger som statsstøtte, men det er ikke alle medlemsstaternes foranstaltninger på disse områder, der indtil videre er blevet undersøgt i enkeltheder. Da der er store problemer med at skille støtteordninger for beskæftigelsen, især uddannelsesordninger, fra de generelle foranstaltninger, og da man har for de enkelte medlemsstater skulle kunne ønsket, at sammenlignes, er der ikke foretaget nogen analyse i denne rapport af uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltningerne. tallene led 15. De tre nye medlemsstaters tiltrædelse midt i undersøgelsesperioden i På grund af ovennævnte forhold fokuserer man ved sammenligningen mellem de enkelte medlemsstater i analysen af støttetallene på de årlige gennemsnit treårsperioden 1994-1996. Da de 3 nye medlemstater først tiltrådte EU i 1995, gælder tallene for disse lande kun for 1995-1996. Det årlige gennemsnit for 1995 og 1996 for disse lande betragtes derfor som det årlige gennemsnit i treårsperioden 1994-1996 i tabellerne. løbet af 70 BILAG II STATISTISK BILAG Det tekniske bilag indeholder en redegørelse for de anvendte metoder. Tabel A1 Tabel A2 Tabel A3 Figur A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren. Årlige støttebeløb 1992- 1996 i løbende priser og nationale valutaer. Statsstøtte til fremstillingssektoren. Årlige støttebeløb 1992- 1996 i løbende priser og ECU. Statsstøtte til de nye tyske delstater. Årligt gennemsnit 1994- 1996 i ECU. til fremstillingssektoren, Den Europæiske Statsstøtte Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Årligt gennemsnit pr. beskæftiget i ECU for 1994-1996. Tabel A4/1-15 Samlet statsstøtte gennemsnit 1994-1996 (femten medlemsstater). i hver enkelt medlemsstat. Årlige 71 Tabel A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser 1992-1996 1992 1993 1994 1995 1996 0,00 0,00 0,00 6 515,48 5 239,22 i mio. national valuta 25 176,37 2 604,90 29 501,46 282 609,57 135 610,43 33 401,28 4 440,55 38 145,72 131 376,92 215 538,16 0,00 34 121,64 169,30 22 316,42 1 669,10 1 371,57 74 759,41 0,00 32 438,84 157,32 19 061,76 2 533,70 1 426,23 57 029,17 0,00 1 461,89 43 252,04 4 377,04 38 803,33 105 256,25 240 391,09 0. 00 26 615,98 145,89 19 139,58 1 678,50 1 407,29 115 855,07 0,00 0,00 895,77 1 029,07 39 572,04 4 903,38 29 548,24 263 163,64 339 902,85 2 287. 91 22 000. 65 159,90 23 135,24 1 829,79 1 517,34 54 728,23 2 895,78 1 233,70 50 178,02 5 489,77 24 612,29 243 859,26 449 050,07 1 905,08 24 461,03 221,15 20 109,41 1 815,47 1 389,66 49 716,05 3 070,11 1 516,38 38 591,06 36 705,27 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 EUR 12 37 595,51 42 736,85 40 542,15 37 385,71 35 627,84 Gamle tyske delstater Nye tyske delstater 9 820,84 19 680,62 7 040,21 31 105,51 6 071,91 32 731,42 5 827,60 23 720,64 5 975,71 18 636,58 72 Tabel A2 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser (ECU) 1992-1996 i mio. ECU 1992 1993 1994 1995 1996 0,00 605,30 333,57 14 602,44 1 144,26 1 023,27 0,00 4 736,71 206,80 11 947,05 60,92 626,96 326,41 0,00 1 981,82 0,00 0,00 494,26 389,98 825,31 584,78 19 699,40 489,18 1 445,36 0,00 5 143,70 211,64 12 120,39 41,24 630,55 396,88 0,00 1 148,44 1 090,67 580,26 20 162,60 365,44 1 512,66 0,00 4 043,38 183,83 9 994,24 42,33 652,05 588,41 0,00 1 326,28 1 026,46 669,13 15 769,58 868,56 2 085,29 400,79 3 371,72 196,07 10 860,90 47. 46 722. 92 279,08 310,31 1 488,55 1 276. 84 745,96 12 889,12 798,11 2 793,50 326,87 3 767,29 278,72 10 265. 35 46,20 649,45 253,96 360,56 1 863,33 38 591,06 36 705. 27 Østrig Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Finland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EUR 15 EUR 12 37 595,51 42 736,85 40 542,15 37 385,71 35 627,84 73 Tabel A3 Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 1994-1996 mio. ECU i% i % af samlet støtte Tilskud Skattelettelser Kapitalinteresser Bløde lån Skatteudsættelser Garantier 7 373,1 1 964,0 0,00 3 418,1 0,00 691,9 54,8 14,6 0,00 25,4 0,00 5,2 44,3 11,8 0,00 20,5 0,00 4,2 IALT 13 447,1 100,00 80. 8 I årene 1994-1996 blev der årligt ydet en gennemsnitlig støtte på 13,497 mia. ECU, inkl. Treuhand, til de nye delstater. Dette udgør 81% af den samlede tyske industristøtte. Stigningen i den samlede tyske støtte som følge af støtten til de nye delstater er i nogen grad blevet opvejet af et fald i støtten til Berlin og Zonenrand. 74 Figur A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren og EU-fondsstøtte pr. beskæftiget Gennemsnit 1994-1996 3000 2000 ECU 1000 A B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S UK EUR 15 Regional-/Socialfondsstøtte pr. beskæftiget Industristøtte pr. beskæftiget 75 Tabel A4/1 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMÅL STØTTEFORMER. A1A A2A B1A C IA C2A D IA SAMLET STØTTE I A LT 1% FREMSTIL. VIRK. I A LT 1% 1 mio. ECU 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri I. T. 0,0 I. T. 0,0 I. T. 0,0 I. T. 0,0 I. T. 0,0 I. T. 0,0 I. T. 0,0 0,0 0,0 - - ØSTRIG 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 261,5 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a I A LT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 66,7 67,8 54,3 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 66,9 704,0 6,8 0,0 655,8 0,0 0,0 0,0 0,0 41,4 0,0 43,3 37,8 5,5 1. 008,9 91,4 353,0 78,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 40,2 0,0 28,4 330,1 29,9 330,1 73,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 17,8 3,5 2,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 16,1 9,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 9,6 0,0 13,6 8,1 5,5 63,4 5,7 63,4 14,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,8 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 26,5 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 3,3 0,0 3,3 31,8 2,9 31,8 7,1 86,2 71,4 57,1 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 109,5 7,8 6,5 5,2 0,0 0,5 0,0 0,0 0,0 9,9 86,2 71,4 57,1 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 109,5 19,2 15,9 12,7 0,0 1,3 0,0 0,0 0,0 24,4 713,7 64,6 57,9 12,9 6,8 0,0 655,8 0,0 0,0 0,0 0,0 51,1 0,0 60,2 45,9 14,3 0,6 0,0 59,4 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 0,0 5,5 4,2 1,3 1104,1 100,0 6,8 0,0 1,5 0,0 51,1 0,0 60,2 45,9 14,3 11,4 0,0 13,4 10,2 3,2 448,3 100,0 7é • 77 Tabel A4/2 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A2A B1A C1A C2A D1A IALT 1% 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 168,5 1,9 0,1 - - A1A 168,5 1,9 BELGIEN 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 420,7 111,6 14,1 34,3 0,0 47,1 527,8 19,4 527,8 46,0 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Genere! investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formå! 82,8 5,4 230,3 2,0 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 110,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 1. 613,9 288,7 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf iuftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% 3,4 28,0 1. 569,9 590,0 0,0 0,0 0,0 12,7 0,0 259,6 259,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 288,7 0,0 6,1 6,1 0,0 2. 196,1 80,7 406,4 14,9 FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 624,4 54,4 406,4 35,4 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 14. 1 0. 4 0,0 0. 0 0,2 0,0 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 14,5 0,5 14,3 1,2 32,1 0,0 0,6 1,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 34,5 1,3 34,5 3,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,5 4,5 0,0 4,5 0,2 4,5 0,4 0,0 0,0 6,3 40,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 115,0 5,4 238,5 44,2 0,2 0,0 0,0 0,0 124,5 4,1 0,2 8,8 1,6 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 115,0 5,4 238,5 44,2 0,2 0,0 0,0 0,0 124,5 9,6 0,4 20,8 3,7 0,0 0,0 0,0 0,0 10,8 0,1 1903,2 70,0 333,2 29,0 3,4 28,0 1570,0 590,0 0,2 0,0 0,0 301,8 0,0 287,7 287,7 0,0 0,1 1,0 56,6 21,3 0,0 0,0 0,0 11,1 0,0 10,6 10,6 0,0 2. 720,6 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 17,4 17,4 0,0 64,6 2,4 64,6 5,6 3,4 28,0 0,3 2,3 301,8 0,0 287,7 287,7 0,0 26,3 0,0 25,0 25,0 0,0 1. 148,7 100,0 Statsstøtten ti! landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 78 Tabel A4/3 Statsstøtte i alt - artigt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A2A B1A C1A C2A D1A I A LT 1% I mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 134,6 8,3 0,7 - - A1A 134,6 8,3 DANMARK 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 453,9 68,9 0,0 32,4 0,0 10,5 565,7 46,9 565,7 84,3 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 2. 2. Fremsttllingsvirksomhed/tjenestenSærlige sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a 129,7 45,7 21,7 34,0 222,7 0,0 0,0 0,0 0,0 621,0 0,0 65,4 527,2 68,7 0,0 0,0 0,0 28,5 0,0 11,6 11,6 0,0 50,1 18,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 1. 094,8 90,7 559,3 83,3 68,9 5,7 68,9 10,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 15,7 0,0 1,0 13,1 2,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 32,6 2,7 32,6 4,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,0 10,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 195,9 64,5 32,8 47,2 225,3 0,0 0,0 0,0 0,0 16,2 5,3 2,7 3,9 18,7 0,0 0,0 0,0 0,0 195,9 64,5 32,8 47,2 225,3 0,0 0,0 0,0 0,0 29,2 9,6 4,9 7,0 33,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 621,0 51,5 93,9 14,0 0,0 65,4 527,2 68,7 0,0 0,0 0,0 28,5 0,0 11,7 11,7 0,0 0,0 5,4 43,7 5,7 0,0 0,0 0,0 2,4 0,0 1,0 1,0 0,0 1. 206,7 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 10,5 0,9 10,5 1,6 0,0 65,4 0,0 9,7 28,5 0,0 11,7 11,7 0,0 4,2 0,0 1,7 1,7 0,0 671,3 100,0 Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 79 Tabel A4/4 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri A1A 2. 939,1 16,5 A2A 0,0 0,0 STØTTEFORMER C1A B1A 0,0 0,0 0,0 0,0 C2A 0,0 0,0 D1A 0,0 0,0 TYSKLAND SAMLET STØTTE IALT 2. 939,1 16,5 0,0 0,1 1% 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. I A LT 1% - - 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: 1. 750,2 251,2 119,4 777,5 61,1 231,3 3190,7 9,4 3190,7 19,2 Horisontale formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 1. 076,6 78,6 325,7 0,0 241,3 0,0 0,0 0,0 28,0 0,0 0,0 247,4 0. 0 3,8 0,0 0,0 0,0 0,0 75,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 43,8 14,1 48,3 184,1 0,0 25,5 0,0 0,0 0,0 505,5 0,0 0,0 61,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 79,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 151,7 1166,3 126,9 897,9 0,0 270,6 0,0 0,0 0,0 729,0 3,4 0,4 2,6 0,0 0,8 0,0 0,0 0,0 2,1 1166,3 126,9 897,9 0,0 270,6 0,0 0,0 0,0 729,0 0,0 0,0 18. 509,7 54. 4 990,4 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 18. 359,1 143,6 0,0 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a 3. 3. Tyskland: (Beriin/Zonenrand) IALT i% 298,6 655,2 11. 649,2 3. 048,9 0,0 5. 599,8 134,2 22,1 0,0 6. 502,9 375,1 6. 126,0 1,8 26. 628,7 78,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 143,6 0. 0 2. 127. 2 2,8 1. 964,0 160,4 2. 521,9 7,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 119,4 0,4 7,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 7,1 0,0 2. 919,3 69,5 2. 849,9 0,0 3. 703,9 10,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 161,4 0,0 0,0 161,4 222,5 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 611,1 0,0 611,1 0,0 842,4 2,5 298,6 655,2 11. 649,2 3. 048,9 0,0 5. 599,8 134,2 172,7 0,0 12. 321,8 447,4 11. 550,9 323,5 34. 038,9 0,9 1. 9 34. 2 9. 0 0,0 16,5 0,4 0. 5 0,0 36. 2 1. 3 33. 9 1,0 100,0 FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 9. 229,0 55,5 2. 521,9 15,2 119,4 0,7 3. 703,9 22,3 222,5 1,3 842,4 5,1 Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb 80 7,0 0,8 5,4 0,0 1,6 0,0 0,0 0,0 4,4 6,7 1,8 3,9 298,6 655,2 172,7 0,0 12. 321,8 447,4 11. 550,9 323,5 1,0 0,0 74,1 2,7 69,4 2,0 16639,1 100,0 Tabel A4/5 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A1A I. T. A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 0,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 1% 0,0 0,1 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - GRÆKENLAND 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 14,0 70,6 0,0 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 10,0 0,0 4,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 7,0 63,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester. Særlige 279,8 12,5 44,1 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 0,0 0,0 271,7 8,0 0,0 0,0 0,0 8,2 0,0 415,7 0,0 415,7 710,4 72,6 437,9 66,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 12,5 0,0 0,0 0,0 0,0 83,1 8,5 83,1 12,6 0,0 0,0 44,1 0,0 44,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 44,1 4,5 0,0 0,0 81 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,8 0,0 21,8 21,8 2,2 21,8 3,3 0,0 119,1 203,8 20,8 203,8 30,8 0,0 0,0 0,0 37,8 0,0 0,0 0,0 0,0 81,4 10,0 0,0 11,0 101,3 0,0 0,0 0,0 0,0 81,4 1,0 0,0 U 10,1 0,0 0,0 0,0 0,0 8,2 10,0 0,0 11,0 101,3 0,0 0,0 0,0 0,0 81,4 0,0 336,4 34,4 20,7 0,0 0,0 1,5 0,0 1,6 14,8 0,0 0,0 0,0 0,0 12,0 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 315,8 8,0 44,1 0,0 0,0 20,7 0,0 437,5 0,0 437,5 978,5 0. 0 0,0 31,5 0,8 4,4 0,0 0,0 2,1 0,0 44,8 0,0 44,8 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 119,1 12,2 119,1 18,0 20,7 0,0 437,5 0,0 437,5 3,1 0,0 66,1 0,0 66,1 661,9 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Tabel A4/6 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri A1A I. T. 62,3 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 409,9 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 112,2 30,2 155,8 3,7 29,6 0,0 0,0 0,0 78,4 SPANIEN STØTTEFORMER B1A I. T. C1A I. T. 0,0 0,0 4,1 0,0 0,0 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,0 89,8 33,6 0,4 46,8 4,4 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 A2A I. T. 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 4. 147,2 0,0 0,0 28,6 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 663,6 418,5 1. 857,2 0,0 0,0 767,6 236,5 203,7 0,0 267,8 190,6 77,2 4. 887,1 97,3 1. 963,6 93,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 28,6 0,0 9,5 0,0 9,5 127,9 2,5 127,9 6,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,8 0,0 2,8 6,9 0,1 6,9 0,3 82 SAMLET STØTTE C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 0,0 62,3 1% 0,0 1,2 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,5 506,2 10,1 506,2 24,1 0,0 0,0 2,1 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 145,8 30,6 207,8 8,4 29,6 0,0 0,0 0,0 84,0 2,9 0,6 4,1 0,2 0,6 0,0 0,0 0,0 1,7 145,8 30,6 207,8 8,4 29,6 0,0 0,0 0,0 84,0 6,9 1,5 9,9 0,4 1,4 0,0 0,0 0,0 4,0 0,0 4. 175,8 83,1 1. 314,5 62,6 663,6 418,5 1. 57,2 0,0 0,0 767,6 236,5 232,3 0,0 280,1 190,6 89,6 13,2 8,3 37,0 0,0 0,0 15,3 4,7 4,6 0,0 5,6 3,8 1,8 5. 024,4 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,5 0,0 2,5 0,1 663,6 418,5 31,6 19,9 232,3 0,0 280,1 190,6 89,6 11,1 0,0 13,3 9,1 4,3 2. 100,8 100,0 Tabel A4/8 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMÅL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A1A I. T. A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. I A LT I. T. 32,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 32,3 1% 0,0 0,2 I mio ECU FREMSTILVIRK. I A LT 1% - - FRANKRIG 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 773,2 487,1 160,9 100,1 22,1 364,3 1. 907,7 15,0 1. 907,7 51,0 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 504,6 38,2 157,8 8,8 23,7 0,0 0,0 0,0 40,2 469,8 0,0 17,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 160,9 62,9 0,0 37,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 22,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 364,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 037,4 38,2 212,3 395,1 23,7 0,0 0,0 0,0 201,1 8,1 0,3 1,7 3,1 0,2 0,0 0,0 0,0 1,6 1. 037,4 38,2 212,3 395,1 23,7 0,0 0,0 0,0 201,1 27,7 1,0 5,7 10,6 0,6 0,0 0,0 0,0 5,4 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenesterSærlige 7. 173,1 20,0 2. 312,3 13,0 28,2 0,0 9. 533,6 74,8 564,1 15,1 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a 2,6 37,5 5. 912,4 0,0 0,0 149,5 608,4 462,7 0,0 353,5 312,1 41,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 20,0 0,0 913,6 517,2 396,4 0,0 0,0 1. 043,2 0,0 1. 043,2 0,0 0,0 0,0 1. 269,1 0,0 0,0 0,0 IALT i% 8. 332,2 65,3 1. 420,7 11,1 2. 473,2 19,4 FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 1. 629,6 43,6 1. 420,7 38,0 160,9 4,3 84 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 13,0 0,0 1,1 0,0 1,1 114,2 0,9 114,2 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 28,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,5 0,0 2,6 37,5 6. 955,6 0,0 1. 043,2 149,5 608,4 524,0 1. 269,1 1. 268,6 829,8 438,8 0,0 0,3 54,5 0,0 8,2 1,2 4,8 4,1 9,9 9,9 6,5 3,4 50,3 0,4 364,8 2,9 12. 755,4 100,0 2,6 37,5 0,1 1,0 524,0 14,0 1268,6 829,8 438,8 33,9 22,2 11,7 50,3 1,3 364,8 9,8 3740,4 100,0 Tabel A4/9 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri A1A I. T. A2A I. T. 11,8 0,0 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 54,5 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 12,7 0,0 36,7 3,9 1,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 141,7 0,0 41,0 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 15,5 0,0 126,2 84,1 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 120,1 0,0 120,1 328,2 83,4 190,1 88,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,2 0,1 0,0 0,0 41,0 0,0 41,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 41,0 10,4 0,0 0,0 85 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,1 0,6 0,3 IRLAND STØTTEFORMER SAMLET STØTTE B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 0,0 0,0 11,8 I mio ECU FREMSTILVIRK. I A LT 1% - - 1% 0,0 3,0 0,0 23,8 78,5 20,0 78,5 36,6 5,9 0,0 17,2 3,0 0,5 0,0 0,0 0,0 10,0 7,5 7,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,3 0,0 0,0 0,0 0,0 21,4 12,7 0,0 36,9 6,4 1,2 0,0 0,0 0,0 21,4 3,2 0,0 9,4 1,6 0,3 0,0 0,0 0,0 5,4 12,7 0,0 36,9 6,4 1,2 0,0 0,0 0,0 21,4 0,0 0,0 183,2 46,5 16,0 15,5 0,0 167,2 84,1 41,8 0,0 0,0 0,5 0,0 120,1 0,0 120,1 393,7 3,9 0,0 42,5 21,4 10,6 0,0 0,0 0,1 0,0 30,5 0,0 30,5 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 23,8 6,0 23,8 11,1 15,5 0,0 0,5 0,0 120,1 0,0 120,1 0,2 0,0 56,0 0,0 56,0 214,7 100,0 Tabel A4/10 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri ITALIEN A1A I. T. A2A I. T. STØTTEFORMER C1A I. T. B1A I. T. 88,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 88,9 SAMLET STØTTE C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - 1% 0,0 0,5 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: 1. 914,3 5,2 839,1 289,5 Horisontale formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 232,21 19,8 528,4 444,4 65,8 0,0 0,0 0,0 623,5 0,0 0,0 0,0 0,0 5,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 270,1 0,0 0,0 0,0 0,0 569,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 7. 908,5 13,7 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92{3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a 544,5 204,8 6. 899,1 2. 142,4 0,0 0,0 0,0 260,1 0,0 1. 277,6 60,3 1. 217,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 13,7 0,0 4. 101,8 53,0 4. 048,9 IALT i% 11. 189,3 66,8 4. 120,7 24,6 FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 4. 201,3 43,0 4. 120,7 42,2 7,3 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,7 0,0 0,0 0,0 0,0 846,4 5,1 846,4 8,7 86 38,6 0,0 82,8 148,1 0,0 0,0 0,0 0,0 20,0 32,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 32,4 0,0 260,7 0,0 260,7 582,6 3,5 582,6 6,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,7 3. 049,8 18,2 3. 049,8 31,2 0,0 0,0 1,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 270,9 19,8 612,8 862,6 71,0 0,0 0,0 0,0 1. 212,6 1,6 0,1 3,7 5,2 0,4 0,0 0,0 0,0 7,2 270,9 19,8 612,8 862,6 71,0 0,0 0,0 0,0 1. 212,6 2,8 0,2 6,3 9,0 0,7 0,0 0,0 0,0 12,4 0,0 7. 961,9 47,5 1. 062,7 10,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 7,1 1,5 5,6 9,3 0,1 8,9 0,1 545,0 204,8 6. 899,1 2. 142,4 0,0 0,0 0,0 312,9 0,0 5. 647,3 114,8 5. 532,5 3,3 1,2 41,2 12,8 0,0 0,0 0,0 1,9 0,0 33,7 0,7 33,0 17. 690,9 100,0 545,0 204,8 5,6 2,1 312,9 0,0 5. 647,3 114,8 5. 532,5 3,2 0,0 57,9 1,2 56,7 9. 759,9 100,0 Tabel A4/11 Statsstøtte i ait - årligt gennemsnit 1994-1996 LUXEMBOURG SEKTOR/FORMAL STØTTEFORMER SAMLET STØTTE B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 0,0 0,0 0,0 0,0 1% 0,0 0,0 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri A1A I. T. A2A I. T. 0,0 0,0 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester Horisontale 13,5 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 2,8 2,3 8,2 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 86,1 0,7 0,0 85,4 84,5 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 28,2 28,2 0,0 127,9 97,4 42,5 92,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,8 1,8 0,0 1,8 1,4 1,8 3,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,p 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 87 1,7 0,2 0,0 1,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,7 1,3 1,7 3,6 0,0 0,0 15,2 11,6 15,2 33,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,0 2,3 9,5 0,3 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 2,3 1,8 7,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 86. 1 65,6 0. 7 0. 0 85,4 84,5 0. 0 0. 0 0,0 0,1 0,0 30,0 30,0 0,0 0,5 0,0 65,0 64,3 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 22,9 22,9 0,0 131,4 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,0 2,3 9,5 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,7 0,7 0,0 6,5 5,1 20,7 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,6 1,4 0,0 0,1 0,0 30,0 30,0 0,0 0,2 0,0 65,3 65,3 0,0 46,0 100,0 Tabel A4/12 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A1A 344,4 39,9 A2A B1A C1A C2A D1A IALT 1% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 344,4 39,9 0,0 2,0 I mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - NEDERLANDENE 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 322,6 88,2 0,0 21,8 12,1 60,5 505,3 24,5 505,3 73,7 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 131,2 17,4 14,7 0,0 141,4 0,0 0,0 0,0 17,9 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 1. 403,7 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191 /69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a 0,0 45,0 1. 336,3 137,2 0,0 0,0 0,0 22,4 0,0 113,4 113,4 0,0 0,0 35,8 0,0 0,0 52,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 IALT i% 1. 879,5 91,1 88,2 4,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,6 0,0 0,0 18,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,8 1,1 FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 21,8 3,2 * Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 503,3 73,4 88,2 12,9 0,0 0,0 88 0,0 12,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 39,6 0,0 14,2 0,0 0,0 0,0 3,7 134,9 65,3 54,3 18,2 211,1 0,0 0,0 0,0 21,6 6,5 3,2 2,6 0,9 10,2 0,0 0,0 0,0 1,0 134,9 65,3 54,3 18,2 211,1 0,0 0,0 0,0 21,6 0,0 1403,7 68,1 39,6 0,0 45,0 19,7 9,5 7,9 2,7 30,8 0,0 0,0 0,0 3,1 9,8 0,0 6,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 45,0 1336,3 137,2 0,0 0,0 0,0 22,4 0,0 113,4 113,4 0,0 2062,2 0,0 2,2 64,8 6,7 0,0 0,0 0,0 1,1 0,0 5,5 5,5 0,0 100,0 12,1 0,6 12,1 1,8 60,5 2,9 60,5 8,8 22,4 0,0 113,4 113,4 0,0 3,2 0,0 16,5 16,5 0,0 658,2 100,0 Tabel A4/13 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SEKTOR/FORMAL 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål A1A I. T. 3,8 90,1 12,7 0,0 0,3 0,5 7,3 0,0 0,0 0,0 69,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,0 0,5 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 284,9 2,2 239,8 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 111,0 15,3 89,4 70,7 0,0 0,6 1,9 66,7 0,0 30,9 0,0 30,9 409,7 56,9 313,9 82,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 2,0 30,3 0,0 30,3 32,5 4,5 30,4 8,0 0,0 0,0 239,8 0,0 239,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 240,3 33,4 0,5 0,1 89 PORTUGAL STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. I A LT I. T. 0,0 0,0 0,0 0,0 3,8 1% 0,0 0,5 1 mio ECU FREMSTIL. VIRK. IALT 1% - - 0,1 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 5,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 5,9 0,0 0,5 0,0 0,5 6,5 0,9 6,5 1,7 0,0 0,0 90,7 12,6 90,7 23,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 13,2 0,0 0,3 0,6 7,3 0,0 0,0 0,0 71,2 1,8 0,0 0,0 0,1 1,0 0,0 0,0 0,0 9,6 13,2 0,0 0,3 0,6 7,3 0,0 0,0 0,0 69,2 3,5 0,0 0,1 0,2 1,9 0,0 0,0 0,0 18,1 0,0 521,1 74,0 187,3 52,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,7 0,0 30,7 30,7 4,3 30,7 8,3 111,0 15,3 329,8 70,7 239,8 0,6 1,9 72,8 0,0 92,4 0,0 92,4 719,7 15,4 2,1 45,8 9,8 33,3 0,1 0,3 10,1 0,0 12,8 0,0 12,8 100,0 111,0 15,3 29,0 4,0 72,8 0,0 92,4 0,0 92,4 19,0 24,2 0,0 24,2 382,0 100,0 Tabel A4/14 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 SVERIGE SEKTOR/FORMAL STØTTEFORMER SAMLET STØTTE A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. D1A I. T. IALT I. T. 0,0 0,0 0,0 0,0 7,7 I mio ECU FREMSTIL. VIRK. I A LT 1% - - 1% 0,0 0,5 1. 1. Landbrug 1. 2. Fiskeri A1A I. T. 7,7 2. 1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 49,2 formål 2. 1. 1. Forskning og udvikling 2. 1. 2. Miljø 2. 1. 3. SMV 2. 1. 4. Handel 2. 1. 5. Energibesparelse 2. 1. 6. Generel investering 2. 1. 7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 2. 1. 8. Uddannelsesstøtte 2. 1. 9. Andre formål 3,1 9,0 35,1 0,0 1,7 0,0 0,0 0,0 0,3 0,0 5,7 0,0 5,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 2. 2. Fremstillingsvirksomhed/tjenesterSæriige 1. 093,1 0,0 sektorer 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Stål Skibsbygning Transport heraf forordning 1191/69 og 1192/69 heraf luftfartstjenester 2. 2. 4. 1. Kul: støtte til igangværende produktion 2. 2. 4. 2 Kul: Anden støtte 2. 2. 5. Andre sektorer 2. 2. 6. Finansielle tjenester 3. Regionalstøtte 3. 1. Regioner under 92(3)c 3. 2. Regioner under 92(3)a IALT i% FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT i% 0,0 0,0 1. 078,8 0,0 0,0 0,0 0,0 14,3 0,0 130,4 130,4 0,0 1. 280,3 91,2 193,8 61,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 53,8 53,8 0,0 59,5 4,2 59,5 18,7 10,7 4,6 15,6 0,0 3,0 0,0 0,0 0,0 0,1 4,5 0,0 0,0 1,6 108,2 7,7 108,2 34,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,7 0,0 0,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 34,1 14,7 49,7 0,0 9,4 0,0 0,0 0,0 0,3 2,4 1,0 3,5 0,0 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 34,1 14,7 49,7 0,0 9,4 0,0 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 1093,1 77. 8 14,3 0,0 0,0 1078,8 0,0 0,0 0,0 0,0 14,3 0,0 195,6 195,6 0,0 1404,5 0. 0 0. 0 76,8 0,0 0,0 0,0 0. 0 1,0 0,0 13,9 13,9 0,0 100,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,6 0,1 1,6 0,5 0,0 0,0 14,3 0,0 195,6 195,6 0,0 4,5 0,0 61,5 61,5 0,0 318,0 100,0 5,4 46,3 24,8 0,0 13,8 0,0 7,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 11,3 11,3 0,0 57,7 4,1 57,7 18,1 5,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 5,4 0,4 5,4 1,7 90 BILAG III FÆLLESSKABETS FONDE OG INSTRUMENTER 92 I. Fællesskabets fonde, instrumenter og programmer i juli anden 1993 den strukturfondsreform Nedenfor gives der en kort beskrivelse af Fællesskabets vigtigste fonde, instrumenter og programmer. Det bør bemærkes, at det finansielle samhørighedsinstrument og Samhørighedsfonden blev oprettet i henholdsvis april 1993 og maj 1994. Desuden (EUGFL, gennemførte man Udviklingssektionen, EFRU, ESF og FIUF), hvorved man bekræftede de grundlæggende principper, der var baggrunden for den første reform i 1988, og der blev foretaget en række praktiske forbedringer. Som en yderligere nyskabelse blev det i henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh besluttet at fordoble til fire af de lande strukturfondsmidlerne angivet i faste priser i perioden 1992-1999 (Grækenland, Spanien, fra til støtte Samhørighedsfonden, og samtidig blev de samlede bevillinger til strukturfondene i perioden 1994-1999 hævet til 141 471 mio. ECU (1992-priser). Der blev desuden indført et nyt instrument, da FIUF i 1994 trådte i kraft med det formål at yde støtte til omstruktureringen af fiskerisektoren. Irland og Portugal), der er berettiget Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling blev vedtaget i april 1994 for perioden 1994-1998. Det nye rammeprogram omfatter alle Fællesskabets forsknings- og udviklingsaktiviteter. Det har et budget på 13,1 mia. ECU. Programmets overordnede struktur er blevet fastlagt efter de tre vigtige krav om: udvikling af den videnskabelige og teknologiske kunnen i Europa, så det bliver muligt at tilfredsstille fremstilllingssektorens behov og forbedre livskvaliteten i medlemsstaterne udvidelse af samarbejdet og forbedring af koordineringen og udnyttelsen af EU's forskning fremme af forskningsaktiviteter, der anses for nødvendige for andre EU-politikker. EUGFL, Garantisektionen Den fælles landbrugspolitik består af generelle støtteordninger, der er baseret på ekstern beskyttelse og intern intervention. Den kan som sådan sammenlignes med importkvoter og told, der i begge tilfælde betyder en flytning af ressourcer mellem forskellige sektorer, i EUGFL, uden at der er Garantisektionen, går til denne type støtte og kan derfor ikke sammenlignes med udgifter til støtte. Endvidere er det i dette tilfælde ikke særlig relevant at foretage en opdeling efter medlemsstat, da støttemodtageren i den medlemsstat, hvor interventionen har fundet sted. Ca. 35% af udgifterne er kompensation for tilbagekøb ydet til produktions- eller forarbejdningsvirksomheder. tale om direkte støtte. De fleste af ressourcerne ikke nødvendigvis befinder sig EUGFL, Udviklingssektionen EUGFL, Udviklingssektionen er med til at finansiere strukturelle foranstaltninger som led i programmer, der er opstillet af medlemsstaterne og de regionale myndigheder med henblik på: fremme og omlægning af strukturer inden for landbrug og skovbrug, herunder produktion og markedsføring af produkter kompensation for virkningerne på landbruget af naturlige handicap 93 nyomlægning af landbrugsproduktionen og udvikling af nye aktiviteter for landmænd udvikling af et socialt mønster i landdistrikter og bevarelse af naturressourcerne. De foranstaltninger, der samfinansieres i mål nr. 1 og 5b-områder, vedrører især: omlægning, diversificering, omstilling og tilpasning af potentialet landbrugsproduktions- fremme, identificering og investering i kvalitetsprodukter til fordel for det lokale eller regionale landbrug eller skovbrug udvikling af strukturer og infrastrukturer i landdistrikter diversificering, herunder især spredning af aktiviteterne på de enkelte landbrug renovering og udvikling af landsbyer og beskyttelse og bevarelse af landdistrikternes bygnings- og landskabsværdier fremme af investeringer i turist- og håndværkssektoren indførelse af hensigtsmæssige instrumenter til forebyggelse af naturkatastrofer (især i mål nr. 1-regioner) med henblik på at skov brugsproduktionskapacitet, der er ødelagt af naturkatastrofer landbrugs- og retablere kunstig vanding, miljøbeskyttelse og retablering af landskaber optimal udnyttelse af skove udvikling af konsulenttjenester uddannelse. FIUF inden for skovbrug og landbrug og erhvervs Første gang der blev givet strukturstøtte til for fiskeindustrien var tilbage i 1971, som samtidig er det år, hvor det blev besluttet også at anvende Udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til at fremme byggeri og modernisering af fiskefartøjer til kyst- og havfiskeri og til fremme af forarbejdningen og markedsføringen af fisk. I 1978 blev der i stedet for de oprindelige bestemmelser på årsbasis indført en række foreløbige foranstaltninger, som samtidig var mere omfattende, da de også skulle gælde for omstrukturering af kystflåden og udvikling af akvakultur. I 1983 trådte et system med flerårige programmer i kraft, som var baseret på ordninger, der gjorde det muligt at yde støtte til omstrukturering af industrien og omlægning af fiskeaktiviteterne. Ønsket om at styrke denne fremgangsmåde resulterede i 1986 i, at alle strukturforanstaltningerne for fiskeflåden og på akvakulturområdet blev samlet inden for et regelsæt. Fra en anden kilde, som indtil da var blevet delt med strukturpolitikken for fremstilling og markedsføring af landbrugsprodukter, blev der udskilt en række ordninger beregnet på at støtte fremstillingen og markedsføringen af fiskeprodukter. I lang tid havde der kun været en forordning om fremstilling og markedsføring for begge typer produkter. Ud fra et ønske om at sikre, at der blev taget større hensyn til fiskerisektorens særlige krav, blev 94 de to områder delt i 1989. Siden da har fremstilling og markedsføring af fiskeprodukter været omfattet af en række særskilte bestemmelser, som indgår som en integrerende del af Fællesskabets strukturfondsaftaler. I forbindelse med en justering af strukturaspekterne af den fælles fiskeripolitik i 1993 skete der tre store ændringer. Herved blev der større overensstemmelse mellem de forskellige aspekter af den fælles fiskeripolitik, adskillelsen mellem den fælles fiskeripolitik og de øvrige fællesskabsaktiviteter blev fjernet, og der blev taget højde for ændringer med betydning for sektoren. Den fælles fiskeripolitiks fælles foranstaltninger blev integreret i Fællesskabets strukturfondsordning, da denne blev revideret i 1993. Og endelig blev de forskellige finansieringsmuligheder for fiskesektoren samlet i en fond, nemlig Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). Den Europæiske Socialfond Socialfondens formål er at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge (under 25 år) og for andre grupper, der har behov for støtte (langtidsledige, handicappede, vandrende arbejdstagere og andre socialt udsatte grupper). Fonden bidrager derfor til finansiering af foranstaltninger, der gennemføres af offentlige og private aktører på følgende områder: forebyggelse af landtidsledighed erhvervsuddannelse teknisk rådgivning vedrørende jobskabelse lette arbejdstagernes produktionssystemet. tilpasning til industrielle ændringer og ændringer i Alle ansøgninger om støtte fremsendes gennem medlemsstaterne. Midler fra Socialfonden udbetales som horisontal støtte og ikke som sektorstøtte; det er derfor ikke muligt at foretage en ekstrapolation, der svarer til støttebegrebet i EF- traktatens artikel 92. Regionalfonden Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har til formål at mindske de regionale forskelle i Fællesskabet ved at yde støtte til: tilbagestående regioner (mål nr. 1 ) regioner, der oplever industriel tilbagegang (mål nr. 2) udvikling af landdistrikter (mål nr. 5b) udvikling af regioner med yderst lav befolkningstæthed (mål nr. 6) Støtten gives hovedsagelig til infrastruktur, menneskelige ressourcer og produktive investeringer. Da støtte fra Regionalfonden normalt ydes på horisontal og ikke sektormæssig basis, er det ikke altid muligt at identificere de udgifter, der falder ind under begrebet statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92. Derfor har man anvendt tallene for fremstillingsvirksomhed og tjenesteydelser og den økonomiske udvikling; de tal, der er opnået på denne måde, giver kun en idé om størrelsen af støtten fra Regionalfonden. Det finansielle samhørighedsinstrument - Samhørighedsfonden 95 Efter at princippet om Samhørighedsfonden var blevet indarbejdet i Maastricht-traktaten, blev det på Det Europæiske Råd i Edinburgh yderligere besluttet at vedtage et foreløbigt instrument, så det allerede fra 1993 blev muligt at yde finansiel støtte fra Fællesskabet til de pågældende medlemsstater, indtil traktaten trådte i kraft, som gjorde det muligt at oprette Samhørighedsfonden. Kommissionen vedtog et forslag til forordning om oprettelse af det finansielle samhørighedsinstrument på grundlag af artikel 235 i traktaten. Forslaget blev vedtaget af Rådet den 30. 4. 1993 og gjaldt indtil udgangen af 1994. Samhørighedsfonden, som blev oprettet med henvisning til EF-traktatens artikel 130 D, som ændret ved Maastricht-traktaten, bevirkede, at man kom et skridt videre i den solidaritetspolitik, som især var blevet startet med strukturfondene. Samhørighedsfonden yder målrettet og supplerende støtte, hovedsagelig med udgangspunkt i de krav, der stilles med henblik på oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (som allerede begynder at være en realitet). Samhørighedsfonden har siden starten baseret sit virke på tre grundlæggende principper. Det første princip vedrører fondens begrænsede virkeområde, som skyldes, at det i protokollen om økonomisk og social samhørighed fastsættes, at Samhørighedsfonden til medlemsstater, der har en "skal yde i bruttonationalindkomst pr. Fællesskabet. " indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet finansielle bidrag fra Fællesskabet For det andet er støtten begrænset til delfinansiering af projekter på miljøområdet og inden for de transeuropæiske transportnet. For det tredje støtter fonden på grund af den direkte forbindelse med oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union de medlemsstater, der har vedtaget et program med det formål at opfylde betingelserne vedrørende uforholdsmæssigt store offentlige underskud i artikel 104 C. Herudover har Det Finansielle Samhørighedsinstrument og senere (fra maj 1994) Samhørighedsfonden bidraget til at skabe større samhørighed. Men da størstedelen af de tilgængelige bevillinger er blevet brugt til infrastrukturprojekter og ikke til produktive investeringer, er tallene i tabel B nedenfor kun taget med til orientering. 96 EU's forskning og teknologiske udvikling (FTU) EU's forskningsaktiviteter udføres væsentligst på to niveauer: i) ved i samarbejde med tredjeparter at gennemføre aktioner med omkostningsdeling. tematiske net og samordnede aktioner Aktionerne omfatter TFD-projekter, (indirekte aktioner) ii) på Det Fælles Forskningscenter (direkte aktioner). (Videnskab, Forskning og Udvikling) administrerer GD XII rammeprogrammets indirekte foranstaltninger i samarbejde GD III (Industri), GD VI (Landbrug), GD VII (Transport), GD XIII (Telekommunikation, Informationsmarkedet og Udnyttelse af Forskningsresultater), GD XIV (Fiskeri) og GD XVII (Energi). I medfør af det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er der på EU-budgettet afsat 13,1 mia. ECU til støtte til forskning i perioden 1994-1998. Hoveddeltagerne i FTU- aktiviteterne er fra universiteter, forskningscentre og fremstillingssektoren. Lidt over 950 mio. ECU går til støtte til Det Fælles Forskningscenter. EKSF's finansielle transaktioner EKSF yder støtte i form af lån og tilskud. Lånene kan opdeles i tre hovedkategorier: lån til industrien lån til omstilling lån til boliger til arbejdere. De finansieringsinstitutter, der hjemtager disse lån, er non-profit-foretagender, hvilket kunne være en fordel for lånemodtageren; men denne fordel betragtes imidlertid ikke som støtte i henhold til traktaten. Situationen for tilskud er anderledes. Mens rentegodtgørelser (for lån) normalt vil blive betragtet som støtte, er det mindre sandsynligt, at dette vil gælde for andre foranstaltninger, herunder sociale foranstaltninger til tidligere arbejdere i stål- og kulindustrien. Den Europæiske Investeringsbank Banken har til opgave at fremme Den Europæiske Unions mål ved at stille langfristet finansiering til rådighed for sunde investeringsprojekter. Den er oprettet i medfør af Rom-traktaten, og dens aktionærer er medlemsstaterne. Bankens styrelsesråd er sammensat af medlemsstaternes finansministre. For at kunne få støtte skal der være tale om sunde projekter/programmer i såvel økonomisk, teknisk, miljømæssig som finansiel sammenhæng. På grund af bankens egne udlånstransaktioner og mulighed for at tilvejebringe andre finansieringsmuligheder, er finansieringsviften blevet udvidet. Gennem sine lånoptagelser medvirker banken til at udvikle kapitalmarkederne i Unionen. Banken fastlægger sin politik i nært samarbejde med medlemsstaterne og Den Europæiske Unions øvrige institutioner. Der er desuden et tæt samarbejde med handels- og banksektoren og de store internationale organisationer på området. 97 Den Europæiske Investeringsfond Den Europæiske Investeringsfond er et nyt finansielt agentur, hvis formål er at stille sikkerhed for mellemfristede og langfristede investeringer på to områder med stor betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de transeuropæiske netværk og små og mellemstore virksomheder. Investeringsfonden blev oprettet i juni 1994 og danner ramme for et nyt og enestående samarbejde mellem Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Union (ved Europa-Kommissionen) på den ene side og banker og finansieringsinstitutter i medlemsstaterne på den anden side. Kommissionen vedtog et direktiv den 15. marts 1994, hvorved den fik status af multilateral udviklingsbank. Fondens grundlæggende mål er at tiltrække mere privat kapital til finansiering af infrastrukturprojekter og at øge tilgangen af finansielle ressourcer til små og mellemstore virksomheder (SMV). Den vil gøre dette ved at udvikle mekanismer, der gør det muligt finansiel at overføre og at dele de finansielle risici, og den vil prioritere sikkerhedsstillelse lån ydet af banker og andre finansieringsinstitutter. for mellem- og langfristede langfristet gæld Ud over højt prioriteret transeuropæiske netværksprojekter vil den kunne dække private investeringer, obligationsemissioner, værdipapirer med sikkerhed i indtægt eller andre aktiver og sekundær gæld. Ved SMV- aktiver med låneporteføljer, kan finansiering sikkerhedsstillelse. forbindelse med den dække kreditlinjer og i Fonden kan også have kapitalandele i venture-kapitalfonde Fonden, der arbejder på et kommercielt grundlag, supplerer banksektoren og samarbejder med EU's øvrige finansieringsinstitutioner og -instrumenter. 98 II. Statistiske data 1. Tabel A viser Fællesskabets samlede udgifter i årene 1992-1996. 2. 3. Tabel B indeholder en oversigt over de øvrige fællesskabsinstrumenter for 1992-1996. Tabel Cl og C2 viser for perioderne 1992-1994 og 1994-1996 den gennemsnitlige årlige fællesskabsstøtte pr. medlemsstat, hvor dette er muligt. 4. Det skal bemærkes, at en direkte sammenligning mellem Fællesskabets støtte, der er vist her, og den statsstøtte, der er beskrevet tidligere i denne oversigt (f. eks. støtte finansieret over de nationale budgetter og skatte- og afgiftssystemer), er misvisende, da det i mange tilfælde er vanskeligt eller umuligt at beregne støtteelementet i en given fællesskabsintervention, der i modsætning til statsstøtte ikke udbetales direkte til virksomhederne. I landbrugssektoren vil sammenligninger kunne føre til forkerte konklusioner, idet ikke er virksomheder. Hvad angår modtagerne af fællesskabsstøtten normalt sammenligninger mellem de forskellige medlemsstater, er det sådan, at alle aktører i Unionen vil nyde godt af Fællesskabets interventioner, uanset hvor interventionen finder sted (f. eks. eksportrestitutioner eller støtteopkøb). En sammenligning mellem EU's udgifter og de nationale udgifter vil vise, at Unionens udgifter i høj grad er påvirket af forskellen mellem de fluktuerende verdenspriser og Fællesskabets landbrugspriser, hvilket ikke gælder for størstedelen af de nationale udgifter. 5. Der findes yderligere oplysninger om Fællesskabets interventioner i det tekniske bilag. 6. Endelig indeholder følgende dokumenter oplysninger om de forskellige fælles skabsfonde- og instrumenter: - Research and Technological Development Activities of the EU ISBN 92-77-93761-0 ISBN 92-78-08603-7 annual report 1995 annual report 1996 - The Structural Funds annual report 1995 annual report 1996 ISBN 92-78-10829-4 ISBN 92-78-26044-4 - Cohesion Financial Instrument Cohesion Fund combined report 1993-1994 annual report 1995 annual report 1996 ISBN 92-827-5739-0 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-8877-6 - HCSC Financial Report 1995 ECSC Financial Report 1996 ISBN 92-827-7933-5 ISBN 92-828-0908-0 - European Investment Bank annual report 1995 ISBN 92-827-6303-X 99 Tabel A Årlige fællesskabsudgifter 1992 1993 1994 1995 1996 I mio. ECU EUGFL, Garantisektionen-Landbrug 32005. 3 34496. 3 32831,4 34377. 5 39041,3 EUGFL, Udviklingssektionen-Landbrug 2874. 8 3092,4 3335,4 3609,0 3934,5 EUGFL, Garantisektionen-Fiskeri EUGFL, Udviklingssektionen-Fiskeri/EFFG-FIUF(fra 1994) SOCIALFONDEN REGIONALFONDEN (1) SAMHØRIGHEDSFONDEN 32,1 358,4 5894,2 1374,0 32,4 35,5 36,9 34,1 401,8 391,1 450,3 334,4 6306,8 5826,8 4382,9 7145,8 1635,0 1803,0 1970,0 2037. 0 - 1560,6 1853,1 2151,7 2443,7 I EF's RAMMEPROGRAM FOR F&TU 2391,0 2094,0 2019,0 3019,0 3183,0 I EKSF-tilskud Genansættelse, artikel 56, stk. 2, litra b) Sociale foranstaltninger, stål, artikel 56, stk. 2, litra b) Sociale foranstaltninger, kul, artikel 56, stk. 2, litra b) Forskning, artikel 55 Rentegodtgørelse, artikel 54/56 154. 8 46,2 50,0 120,2 106,0 182,4 60,0 50,0 124,6 114,3 157,0 86,0 40,0 52,0 51. 5 123,8 41,3 40,0 61,4 11,4 56,3 0,0 23,2 85,0 36,7. « 45407,0 50154. 6 48481. 8 50275,2 58046. 8 (1 ) Støtte, der nogenlunde svarer til støttebegrebet i EF-traktatens artikel 92 100 Tabel B Andre fællesskabsinstrumenter 1992 1993 1994 1995 i mio. ECU 1996 EKSF (nye lån) 1486,2 918,3 673,4 402,8 279,7 Den Europæiske Investeringsbank* 16066,0 17672,6 17656,0 18603,0 20946,0 Den Europæiske Investeringsfond" 2294,0 Finansiering ydet inden for EU. Godkendt sikkerhedsstillelse siden etableringen i 1994. 101 tat (1992-1994) EUGFL, Udviklings sektionen Fiskeri og EFFG-FIUF 4,6 29,6 16,3 36,1 127,1 31,9 7,8 52,1 - 7,9 50,3 20,0 Tabel C1 Fællesskabets årlige gennemsnitsudgil EUGFL, Garantisektionen fter opdelt efter medlemssl EUGFL, Udviklings sektionen EUGFL. Garantisek tionen Fiskeri SOCIAL FONDEN REGIONAL FONDEN 1 mio. ECU SAMHØRIG HEDS- FONDEN (fra 1993) EF's F&TU ramme program* EKSF- TILSKUD * IALT BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE PORTUGAL DET FORENEDE KONGERIGE TEKNISK STØTTE 1278,7 1257,0 4979,7 2522,5 4011,5 7680,5 1513,9 4469,0 6,9 2207,5 519,2 2664,7 35,8 28,7 434,2 353,8 530,4 602,5 179,5 421,3 8,4 24,5 371,4 110,2 0,2 3,4 0,9 0,9 10,7 10,1 2,2 1,1 - 0,1 1,8 1,8 154,7 54,3 798,5 461,2 1146,7 665,6 307,0 886,6 5,0 163,5 597,9 768,3 30,0 6. 5 304. 4 131. 9 273,7 145,6 120,6 181,1 3,9 12,9 279,3 113,9 306,2 936,3 154,9 309,0 0,4 | IALT 33111,1 3100. 7 33,2 383,7 6009,3 1603,8 1706,8 Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat. 2168,0 2168,0 465,0 465,0 102 1504,0 1379,5 6534,0 3812,6 7036,4 9136,2 2285,9 6011,2 24,2 2416,4 2128,9 3678,9 0. 4 2633,0 48581,6 Tabel C2 Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1994-1996) EUGFL Garanti sektionen EUGFL Udviklings sektionen EUGFL Garanti sektionen Fiskeri 649,2 1312,7 1340,8 5534,3 2627,2 4297,9 354,7 8641,9 1532,1 3676,6 15,3 1793,7 668,9 348,7 3073,8 110,2 41,7 29,4 771,1 352,8 649,7 106,1 498,0 198,9 381,8 6,7 24,2 390,8 45,0 106,9 0,0 0,2 6,6 0,3 0,7 6,1 0,0 12,0 2,8 0,5 0,0 0,1 3,2 1,3 2,2 EUGFL Udviklings sektionen Fiskeri og EFFG-FIUF 1,0 8,8 24. 0 28,3 12,8 174,9 11,9 24,1 5,8 37,4 0,3 6,7 25,0 20,4 21,9 SOCIAL FONDEN REGIONAL FONDEN SAMHØRIG HEDSFONDEN EF's F&TU- ramme- program* EKSF- TILSKUD* 64,5 109,6 50,7 967,7 292,9 1327,4 52,9 664,2 316,1 417,7 4,3 178,1 520,5 42. 1 829,6 12,9 18,4 4,4 211,9 244,2 535,5 36,3 160,8 117,8 248,3 0,6 15,2 272,6 26,0 173,9 386,1 1181,5 193,3 387,0 1,5 35867,8 3713,3 36,0 403. 3 5838,3 2078,8 2149,4 2740,0 2740,0 288,5 288,5 ØSTRIG BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FINLAND FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE PORTUGAL SVERIGE DET FORENEDE KONGERIGE Teknisk støtte I | IALT Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat. i mio. ECU IALT 837,8 1491,4 1455,9 7513,6 3916,7 8173,0 561,9 10001,0 2366,8 4762,3 27,2 2018,0 2268,0 483. 5 4208. 3 1,5 3028. 5 53115,4 103 ISSN 0254-1459 KOM(98) 417 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 08 10 16 Katalognummer : CB-CO-98-439-DA-C ISBN 92-78-37962-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg