title: Kommissionens förordning (EG) nr 1222/98 av den 11 juni 1998 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: L 167/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 6. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1222/98 av den 11 juni 1998 om (cid:132)ndring av importtullar inom spannm(cid:134)lssektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser import- tullar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2092/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 2. 1 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Importtullarna inom spannm(cid:134)lssektorn har fastst(cid:132)llts i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1105/98 (5), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1180/98 (6). I artikel 2. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96 f(cid:148)reskrivs att om genomsnittet av de ber(cid:132)knade importtullarna under den period d(cid:134) de till(cid:132)mpas, skiljer sig med 5 ecu/ton fr(cid:134)n den fastst(cid:132)llda tullen skall en justering som motsvarar denna g(cid:148)ras. Denna skillnad har uppst(cid:134)tt. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att justera de importtullar som fastst(cid:132)llts i f(cid:148)rordning (EG) nr 1105/98. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilagorna I och II till f(cid:148)rordning (EG) nr 1105/98 skall ers(cid:132)ttas med bilagorna I och II till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 12 juni 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 11 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EGT L 292, 25. 10. 1997, s. 10. (5) EGT L 146, 16. 5. 1998, s. 19. (6) EGT L 163, 6. 6. 1998, s. 25. 12. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 167/21 Importtullar f(cid:148)r de produkter som tas upp i artikel 10. 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 BILAGA I KN-nummer Produkt 1001 10 00 Durumvete (1) 1001 90 91 Vanligt vete, f(cid:148)r uts(cid:132)de 1001 90 99 Vanligt vete av h(cid:148)g kvalitet, av annat slag (cid:132)n f(cid:148)r uts(cid:132)de (3) av medelh(cid:148)g kvalitet av l(cid:134)g kvalitet 1002 00 00 R(cid:134)g 1003 00 10 Korn, f(cid:148)r uts(cid:132)de 1003 00 90 Korn av annat slag (cid:132)n f(cid:148)r uts(cid:132)de (3) 1005 10 90 Majs f(cid:148)r uts(cid:132)de av annat slag 1005 90 00 Majs av annat slag (cid:132)n f(cid:148)r uts(cid:132)de (3) 1007 00 90 Sorghum av andra slag (cid:132)n f(cid:148)r uts(cid:132)de Tull p(cid:134) import som sker land-, flod- eller havsv(cid:132)gen fr(cid:134)n hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller (cid:153)stersj(cid:148)n (ecu/ton) Tull p(cid:134) import som sker luft- eller havsv(cid:132)gen fr(cid:134)n (cid:148)vriga hamnar (2) (ecu/ton) 7,19 51,53 51,53 81,95 98,09 108,30 108,30 108,30 98,71 98,71 108,30 0,00 41,53 41,53 71,95 88,09 98,30 98,30 98,30 88,71 88,71 98,30 (1) F(cid:148)r durumvete som inte uppfyller den minimikvalitet som avses i bilaga I i f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96, skall den tullsats till(cid:132)mpas som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r vanligt vete av l(cid:134)g kvalitet. (2) F(cid:148)r produkter som anl(cid:132)nder till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96) kan import(cid:148)ren erh(cid:134)lla en neds(cid:132)ttning av tullarna med (cid:190) 3 ecu/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, (cid:190) 2 ecu/ton om lossningshamnen ligger i Irland, F(cid:148)renade kungariket, Danmark, Sverige, Finland eller vid den Iberiska halv(cid:148)ns atlantkust. (3) N(cid:132)r villkoren i artikel 2. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96 (cid:132)r uppfyllda kan import(cid:148)ren erh(cid:134)lla schablonm(cid:132)ssig neds(cid:132)ttning med 14 eller 8 ecu/ton. L 167/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 6. 98 BILAGA II Faktorer f(cid:148)r ber(cid:132)kning av tullar (perioden 29. 05. 1998–10. 06. 1998) 1. Genomsnittet f(cid:148)r tv(cid:134)veckorsperioden f(cid:148)re dagen f(cid:148)r fastst(cid:132)llande: B(cid:148)rsnotering Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Notering (ecu/ton) 119,99 101,09 94,20 86,68 177,86 (1) 76,75 (1) Till(cid:132)gg f(cid:148)r golfen (ecu/ton) (cid:190) 11,04 Till(cid:132)gg f(cid:148)r Stora sj(cid:148)arna (ecu/ton) 13,53 (cid:190) 1,78 (cid:190) 8,69 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Duluth. 2. Kostnader f(cid:148)r fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 11,51 ecu/ton, Stora sj(cid:148)arna–Rotterdam: 20,54 ecu/ton. 3. Tillskott avseende artikel 4. 2 tredje stycket i f(cid:148)rordning (EG) nr 1249/96: 0,00 ecu/ton (HRW2) 0,00 ecu/ton (SRW2)


title: QUESTION ECRITE no 1788/98 des députes Angela SIERRA GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à la Commission. Lignes à haute tension et conséquences pour la santé publique

eurovoc_concepts:
EC recommendation
electricity supply
electromagnetic interference
occupational health
occupational safety
public health

formats: html print


title: Komission asetus (EY) N:o 1221/98, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

formats: pdf print

text: L 167/16 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 6. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1221/98, annettu 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiet- tyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka kyseisi(cid:132) perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukau- delle, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (4), sen 13 artiklan 3 kohdan, ja erityisesti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 87/482/ETY (7) neuvoston hyv(cid:132)ksytyn Euroopan yhteis(cid:148)n ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vienti(cid:132) yhteis(cid:148)st(cid:132) Yhdys- valtoihin koskevan j(cid:132)rjestelyn johdosta on tarpeen eriytt(cid:132)(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tava- roiden tuki niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakoh- dassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon tuotantotuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1011/98 (9), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana, ja sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:148)n markki- noiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vien- tituella, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisperus- teista 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/97 (6), m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tuotteet, joille olisi vahvistettava niiden vien- joko tiin tapauskohtaisesti asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), sovellettava 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina viet(cid:132)- viin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteess(cid:132) A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 sellaisena kuin se on muutet- tuna, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin perustuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan liitteen mukai- sesti. asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan mukaan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalle 2 artikla (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (4) EYVL L 20, 27. 1. 1998, s. 16 (5) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5 (6) EYVL L 268, 1. 10. 1997, s. 20 T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. (7) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36 (8) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112 (9) EYVL L 145, 15. 5. 1998, s. 11 12. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 167/17 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen L 167/18 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 6. 98 LIITE perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 annettuun annettuun komission asetukseen CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1001 10 00 Durumvehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehn(cid:132) sek(cid:132) rukiin sekavilja: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 1003 00 90 Ruis Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (3): glukoosisiirappi, glukoosi, – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunat(cid:132)rkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa 1006 20 ex 1006 30 tapauksissa (2) – muissa tapauksissa Esikuorittu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – CN-koodiin 1108 19 10 kuuluva t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) (cid:190) (cid:190) 1,842 1,341 2,834 4,417 4,783 2,420 2,383 4,250 2,029 3,896 4,250 2,383 4,250 3,178 2,829 2,829 4,100 4,100 4,100 0,735 2,700 2,700 12. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 167/19 CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1007 00 90 Durra 1101 00 Vehn(cid:132)jauhot sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin sekajauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1102 10 00 Ruisjauhot 1103 11 10 Durumvehn(cid:132)n rouheet ja karkeat jauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1103 11 90 Tavallisen vehn(cid:132)n rouheet ja spelttivehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 4,783 2,266 2,300 4,750 (cid:190) (cid:190) 2,266 2,300 (1) K(cid:132)ytettyihin jalostettuihin tai niihin rinnastettavien tuotteiden m(cid:132)(cid:132)riin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) n:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseess(cid:132) olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) n:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ainoastaan glukoosisiirapin osalta


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1216/98 av den 11 juni 1998 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: L 167/10 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 6. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1216/98 av den 11 juni 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r spannm(cid:134)lsbaserade foderblandningar EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r (cid:132)ndrad genom s(cid:132)rskilt kommissionens artikel 13. 3 i denna, och f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av f(cid:148)ljande: Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:132)ller att skillnaden mellan noteringarna eller priserna p(cid:134) v(cid:132)rlds- marknaden f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 i den f(cid:148)rordningen och priserna f(cid:148)r de produkterna inom gemenskapen kan t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1517/95 av den 29 till juni 1995 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad g(cid:132)ller systemet f(cid:148)r import och export som till(cid:132)mpas f(cid:148)r foderblandningar baserade p(cid:134) spannm(cid:134)l och om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 1162/95 om s(cid:132)rskilda till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet med import- och exportlicenser f(cid:148)r spannm(cid:134)l och ris (3) defini- eras i artikel 2 de s(cid:132)rskilda kriterier som det b(cid:148)r tas h(cid:132)nsyn till d(cid:134) exportbidraget f(cid:148)r dessa produkter ber(cid:132)k- nas. Denna ber(cid:132)kning b(cid:148)r ocks(cid:134) beakta spannm(cid:134)lsinneh(cid:134)llet. F(cid:148)r att f(cid:148)renkla proceduren b(cid:148)r exportbidraget betalas f(cid:148)r tv(cid:134) kategorier av spannm(cid:134)lsprodukter, majs som (cid:132)r det mest anv(cid:132)nda spannm(cid:134)lsslaget f(cid:148)r tillverkning av foder- blandningar f(cid:148)r export och produkter av majs (cid:134) ena sidan, och (cid:134) andra sidan andra spannm(cid:134)lsslag d(cid:132)r de senare (cid:132)r bidragsber(cid:132)ttigande spannm(cid:134)lsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag b(cid:148)r beviljas f(cid:148)r foder- den kvantitet spannm(cid:134)lsprodukter som ing(cid:134)r i blandningar. Exportbidragsbeloppet b(cid:148)r ocks(cid:134) beakta de m(cid:148)jligheter och f(cid:148)rh(cid:134)llanden som r(cid:134)der p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden, n(cid:148)dv(cid:132)n- gemenskapens digheten att undvika marknad och exportens ekonomiska aspekt. st(cid:148)rningar p(cid:134) Det (cid:132)r emellertid (cid:148)nskv(cid:132)rt att ber(cid:132)kna den nuvarande bidragssatsen p(cid:134) skillnaden mellan kostnaden f(cid:148)r de r(cid:134)varor som vanligtvis anv(cid:132)nds f(cid:148)r tillverkningen av foder- blandningar mellan gemenskapen (cid:134) ena sidan och v(cid:132)rlds- marknaden (cid:134) andra sidan, vilket skulle ge en b(cid:132)ttre bild av de handelsf(cid:148)rh(cid:134)llanden som r(cid:134)der exporten av produkterna. f(cid:148)r Exportbidraget m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas en g(cid:134)ng per m(cid:134)nad. Det kan (cid:132)ndras under den mellanliggande perioden. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de foderblandningar som omfattas av f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 fastst(cid:132)lls s(cid:134) som det anges i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen, om inte annat f(cid:148)ljer av f(cid:148)rordning (EG) nr 1517/95. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 12 juni 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 11 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 51. 12. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 167/11 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 11 juni 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r spannm(cid:134)lsbaserade foderblandningar KN-nummer f(cid:148)r produkter f(cid:148)r vilka exportbidrag beviljas (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Spannm(cid:134)lsprodukter (2) Bidragsbelopp (2) (ecu/ton) Majs och majsbaserade produkter, KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Spannm(cid:134)lsprodukter (2), med undantag av majs och majsbaserade produkter 42,50 38,09 (1) Produktnumren anges i avsnitt 5 i bilagan till kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1), (cid:132)ndrad. (2) F(cid:148)r bidraget har h(cid:132)nsyn endast tagits till st(cid:132)rkelse fr(cid:134)n spannm(cid:134)lsprodukter. Som spannm(cid:134)lsprodukter r(cid:132)knas de produkter som omfattas av undernummer 0709 90 60 och 0712 90 19 i kapitel 10, i produkter enligt nummer 1101, 1102, 1103 och 1104 utom undernummer 1104 30 och spannm(cid:134)lsinneh(cid:134)llet undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen. Spannm(cid:134)lsinneh(cid:134)llet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen skall anses motsvara vikten av slutprodukterna. Inget bidrag beviljas f(cid:148)r de spannm(cid:134)lsslag d(cid:132)r st(cid:132)rkelsens ursprung inte klart kan fastst(cid:132)llas genom analys


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1825/98 dell'on. Freddy BLAK alla Commissione. Sorveglianza dei dipendenti che utilizzano Internet

eurovoc_concepts:
computer network
data protection
fact-finding mission
information network
labour law
professional ethics
software
transmission network
working conditions

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/163 L(cid:146)Italia ha notificato alla Commissione progetti di norme in applicazione degli articoli 31-33 del decreto italiano 22/1997 sui rifiuti. La notifica Ł stata effettuata il 27 agosto 1997 ai sensi alla della direttiva 83/189/CEE e il 17 ottobre 1997 ai sensi della direttiva 91/689/CEE. Un allegato supplementare Ł stato notificato ai sensi dell(cid:146)articolo 3, paragrafo 4 della direttiva 91/689/CEE in data 12 febbraio 1998. I periodi di standstill previsti dalle direttive 83/189/CEE e 91/689/CEE sono scaduti rispettivamente il 28 novembre 1997 e il 17 gennaio 1998; per l(cid:146)allegato notificato in data 12 febbraio 1998, questo periodo Ł scaduto il 12 maggio 1998. (98/C 386/224) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1825/98 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (11 giugno 1998) Oggetto: Sorveglianza dei dipendenti che utilizzano Internet L(cid:146)ultima novit(cid:224) per i dirigenti d(cid:146)impresa, Ł rappresentata da programmi che vengono commercializzati con l(cid:146)innocua denominazione di «strumenti di resoconto». In realt(cid:224), si tratta di programmi di sorveglianza che consentono ai dirigenti di controllare ogni «pagina» Internet visitata dai collaboratori che utilizzano questa rete. Inoltre, tali programmi consentono anche di controllare la posta elettronica degli stessi. L(cid:146)attivit(cid:224) di sorveglianza Ł lecita se Ł portata a conoscenza dei collaboratori, anche quando l(cid:146)informazione Ł «nascosta» in grossi volumi sulla politica del personale. Ritiene la Commissione che siano necessari orientamenti etici in materia di controllo dei collaboratori che utilizzano Internet? Risposta data dal sig. Bangemann a nome della Commissione (16 luglio 1998) La questione della protezione di dati si pone nel caso in cui le imprese installino dispositivi di segnalazione per la registrazione di dati relativi ai singoli utenti. La questione della riservatezza pu(cid:242) anche porsi in caso di lettura dei messaggi di posta elettronica, sebbene, all(cid:146)interno della rete di un(cid:146)impresa, la riservatezza non sia tutelata come nelle reti di telecomunicazioni pubbliche. Tali questioni sono disciplinate dal diritto nazionale, conformemente alle disposizioni pertinenti delle direttive comunitarie concernenti la protezioni dei dati. Inoltre gli Stati membri possono prendere in considerazione tali questioni nell(cid:146)ambito della loro legislazione concernente le relazioni tra datori di lavoro e dipendenti. In questa fase non Ł opportuno cercare di definire a livello europeo norme piø dettagliate su come le imprese debbano affrontare tali questioni. La Commissione tuttavia sarebbe favorevole al fatto che le imprese che si trovano ad affrontare simili questioni discutessero soluzioni pratiche da adottare collegialmente e con i loro dipendenti o con i rappresentanti di questi ultimi. (98/C 386/225) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1884/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (16 giugno 1998) Oggetto: Piccole e medie imprese La relazione della Commissione al Parlamento europeo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni sul coordinamento delle attivit(cid:224) a favore delle piccole e medie imprese (PMI) e dell(cid:146)artigianato 1997 (COM(97) 0610 def. ) spiega, a pag. 31, che nel 1997 Ł stata effettuata una riforma del funzionamento del Comitato per il commercio e la distribuzione (CCD)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1802/98 del Konstantinos HATZIDAKIS a la Comisión. Retrasos injustificados en la realización del programa de informatización de las administraciones tributarias en Grecia (TAXIS) financiado por la Comunidad

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
EU programme
European Social Fund
Greece
information technology applications
public administration
tax authorities
vocational training

text: C 13/88 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 (1999/C 13/126) PREGUNTA ESCRITA E-1801/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Contribuciones a la EU y volumen de las ayudas En diversas publicaciones y comunicaciones de la prensa aparecen una y otra vez diferentes cifras de dudosa proveniencia sobre los pagos anuales que realiza Austria a la UE, as(cid:237) como sobre los crØditos que recibe este pa(cid:237)s de los diversos programas de ayuda. Ante esta situaci(cid:243)n se pide a la Comisi(cid:243)n que responda a lo siguiente: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. ¿A cuÆnto ascendieron en 1996 y 1997 las contribuciones brutas de Austria? ¿En quØ supuestos se basarÆn previsiblemente las contribuciones para 1998? ¿A cuÆnto ascend(cid:237)an los crØditos de compromiso previstos por la Comisi(cid:243)n (1996 y 1997) que podr(cid:237)an haber sido devueltos a Austria? ¿A cuÆnto ascienden los crØditos autorizados por la Comisi(cid:243)n (1996 y 1997)? ¿QuØ crØditos han vuelto efectivamente de la UE hacia Austria en 1996 y 1997? (indicando detalladamente las regiones asistidas y los conceptos de la ayuda) ¿CuÆl es la diferencia en cada caso entre los crØditos de compromiso, las ayudas autorizadas por la UE y las ayudas que han sido devueltas efectivamente a Austria en 1996 y 1997? ¿QuØ crØditos no utilizados por Austria en 1996 y 1997 caducan y representan por ello una pØrdida para Austria? ¿QuØ ayudas para 1998 ha solicitado Austria hasta la fecha? ¿QuØ ayudas para 1998, relativas a Austria, ha autorizado la Comisi(cid:243)n hasta la fecha? Respuesta complementaria del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de julio de 1998) Debido a la gran extensi(cid:243)n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisi(cid:243)n la remite directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento. (1999/C 13/127) PREGUNTA ESCRITA E-1802/98 de Konstantinos Hatzidakis (PPE) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Retrasos injustificados en la realizaci(cid:243)n del programa de informatizaci(cid:243)n de las administraciones tributarias en Grecia (TAXIS) financiado por la Comunidad Segœn han denunciado recientemente los propios representantes de los trabajadores de las administraciones tributarias, el programa TAXIS relativo a la informatizaci(cid:243)n de estas administraciones en Grecia, cofinanciado con fondos comunitarios del MCA › Grecia (Programa Operativo Regional para la modernizaci(cid:243)n de la administraci(cid:243)n pœblica) estÆ registrando retrasos importantes e injustificados en su realizaci(cid:243)n. Estas denuncias se refieren, en particular, a que no s(cid:243)lo se han rebasado todos los plazos de terminaci(cid:243)n y entrega de la obra sino que, ademÆs, en la œnica unidad en la que el programa ha sido realizado, no funciona ni la mitad de las aplicaciones. Por otra parte, se ha producido un retraso en la asignaci(cid:243)n a las Direcciones de Servicios Econ(cid:243)micos del personal necesario para asegurar el funcionamiento del programa, as(cid:237) como un retraso en la formaci(cid:243)n del personal de estas direcciones acerca del funcionamiento de TAXIS. Habida cuenta de esta situaci(cid:243)n, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el ritmo de ejecuci(cid:243)n del programa segœn el calendario que fue sometido a su aprobaci(cid:243)n y, por consiguiente, cœales son los incumplimientos respecto al mismo registrados hasta ahora, por quØ motivos se demora su realizaci(cid:243)n, cuÆndo piensa darse por terminada la obra, a cuÆnto ascienden los importes desembolsados hasta la fecha con cargo a los Fondos comunitarios y a quØ acciones se han destinado?


title: QUESTION ECRITE no 1815/98 de Jessica LARIVE à la Commission. Réaction inadéquate de la Commission européenne à la discrimination qui marque la vente des billets pour la coupe du monde de football 1998

eurovoc_concepts:
France
anti-discriminatory measure
exclusive distribution agreement
infringement of EU law
residence
restriction on competition
sale
sporting event
sports body
travel agency


title: WRITTEN QUESTION No. 1791/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Social dialogue and police measures

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: C 50/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 sis(cid:228)lsi vaatimukset rajoituksista, jotka koskevat ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden altistumista muulle kuin ionisoivalle elektro- magneettiselle s(cid:228)teilylle. Lis(cid:228)ksi komissio on tehnyt ehdotuksen neuvoston suositukseksi, joka koskee v(cid:228)est(cid:246)n altistumisen rajoittamista taajuudeltaan 0 Hz-300 GHz oleville s(cid:228)hk(cid:246)magneettisille kentille (7). (1) EYVL C 102, 3. 4. 1998. (2) EYVL C 373, 9. 12. 1997. (3) EYVL C 173, 17. 6. 1996. (4) EYVL C 60, 26. 2. 1997. (5) EYVL C 356, 25. 11. 1996. (6) EYVL C 77, 18. 3. 1993. (7) KOM(98) , 268 lopullinen. (1999/C 50/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1791/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Sosiaalinen vuoropuhelu ja poliisitoimet Komissaari Flynn vastasi (19. 1. 1998) yst(cid:228)v(cid:228)llisesti kirjalliseen kysymykseeni 3605/97 (1) mainiten, ett(cid:228): (cid:148)Ty(cid:246)markkinaosapuolten vuoropuhelu tukee osaltaan voimakkaasti taloudellisen ja sosiaalisen ymp(cid:228)rist(cid:246)n kehitt(cid:228)mist(cid:228), ja se on yksi yhteiskuntamallimme peruspilareista(cid:148). Saman vastauksen toisessa kohdassa komis- saari huomauttaa: (cid:148)Luxemburgissa (21. 11. 97) p(cid:228)(cid:228)tettyjen suuntaviivojen toteuttaminen edellytt(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)markkina- osapuolten tiivist(cid:228) osallistumista kaikkiin prosessin vaiheisiin(cid:148); t(cid:228)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteiskunnalliseen sopuun. Kreikan hallitus kielt(cid:228)ytyi k(cid:228)ym(cid:228)st(cid:228) vuoropuhelua ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden kanssa (cid:148)Ioniki Trapeza(cid:148) -pankin ((cid:148)Emboriki Trapeza(cid:148) -pankin tyt(cid:228)ryritys) myynnist(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)en huomiotta sosiaalisen vuoropuhelun periaatteen ja turvautui 24. toukokuuta 1998 poliisivoimiin, joita se k(cid:228)ytti ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) vastaan Pireuksen tietojenk(cid:228)sittelykeskuksessa, valiten n(cid:228)in suoran konfliktin taktiikan n(cid:228)iden kanssa. Haluaisin tiet(cid:228)(cid:228) Euroopan komission virallisen kannan t(cid:228)h(cid:228)n Kreikan hallituksen ennenkuulumattomaan toimintaan, joka edustaa niiden sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien sitoumusten selv(cid:228)(cid:228) rikkomista, jotka se on ottanut kantaakseen EU:ssa. (1) EYVL C 174, 8. 6. 1998, s. 85. Komission j(cid:228)senen PÆdraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. hein(cid:228)kuuta 1998) Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)markkinaosapuolten vuoropuhelua yhteis(cid:246)n tasolla. T(cid:228)m(cid:228) toimivalta on mainittu erikseen Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 118 b artiklassa ja sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa. Komissio on my(cid:246)s tehnyt lukuisia ehdotuksia, joilla on pyritty havainnollistamaan ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan peruskirjan merkityst(cid:228). Komissio on muun muassa sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille tiedottaminen ja heid(cid:228)n kuulemisensa ovat keskeisi(cid:228) osia ty(cid:246)paikkakulttuurissa, joka on laajalti k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) Euroopassa. Ty(cid:246)markkinaosapuolten v(cid:228)listen suhteiden malli, jota komissio pyrkii edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n tasolla, pohjautuu siten vuoropuheluun ja kumppanuuteen perustuviin ty(cid:246)markkinasuhteisiin. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esille ottamat asiat, jotka koskevat kansallista ty(cid:246)markkinakiistaa, kuuluvat yksinomaan j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Siksi komission teht(cid:228)viin ei kuulu arvioida kansallista k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) n(cid:228)iss(cid:228) kysymyksiss(cid:228)


title: 98/444/EF: Afgørelse nr. 169 af 11. juni 1998 af De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrede Arbejdstageres Sociale Sikring om virksomheden for og sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
exchange of information
migrant worker
social security
social-security benefit
telematics

text: L 195/46 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 7. 98 AFGØRELSE Nr. 169 af 11. juni 1998 om virksomheden for og sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databe- handling under Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring (EØS-relevant tekst) (98/444/EF) DEN ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING HAR — under henvisning til artikel 81, litra d) i forordning (EØF) nr. 1408/71, i henhold til hvilken Den Administrative Kommission har til opgave at fremme og udvikle samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at modernisere procedurerne for dataudveksling, især ved at tilpasse informationsstrømmen mellem institutionerne til telematikudveksling under hensyntagen til udviklingen inden for databehandling i de enkelte medlemsstater, især med det form(cid:134)l at fremskynde tilkendelsen af ydelser; under henvisning til artikel 117c, stk. 1 i forordning (EØF) nr. 574/72, i henhold til hvilken Den Administrative Kommission fastsætter reglerne for Det Tekniske Udvalgs virksomhed og sammensætning, idet dette udvalg i henhold til artikel 117, 117a og 117b skal aflægge beretning og begrundede udtalelser, inden der træffes afgørelser — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring nedsætter Det Tekniske Udvalg for Databehandling, som er omhandlet i artikel 117c, stk. 1 i forordning (EØF) nr. 574/72. Udvalget benævnes »Det Tekniske Udvalg«. 2. Det Tekniske Udvalg har de funktioner, der er fatsat forordning (EØF) nr. 574/72. i artikel 117c, stk. 2 i 3. Det Tekniske Udvalgs strategiske mandat fastsættes p(cid:134) grundlag af udvalgets særlige opgaver af Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring, som kan ændre dette mandat efter behov. Artikel 2 Det Tekniske Udvalg vedtager om fornødent sine beretninger og begrundede udtalelser p(cid:134) grundlag af faglige dokumenter og undersøgelser. Udvalget kan anmode de nationale administrationer om alle oplysninger, som anses for p(cid:134)krævede i forbindelse med undersø- gelsen af de spørgsm(cid:134)l, der er forelagt til behandling i udvalget. Artikel 3 1. Det Tekniske Udvalg best(cid:134)r af to medlemmer fra hver medlemsstat, hvoraf det ene udpeges som ordinært medlem og det andet som suppleant. Medlemsstatens regeringsre- præsentant i Den Administrative Kommission underretter generalsekretæren for Den Administrative Kommission om udnævnelserne. 2. Beretninger og begrundede udtalelser vedtages med flertal blandt de tilstedeværende medlemmer, idet hver medlemsstat har en stemme, som afgives af det ordinære medlem eller ved forfald af hans suppleant. Af Det Tekniske Udvalgs udtalelser skal det fremg(cid:134), om de er blevet vedtaget enstemmigt eller med flertal. Hvis der er et mindretal, skal dette mindertals konklusioner eller forbehold anføres i udtalelserne. Beretninger og begrundede udtalelser er kun gyldige, hvis de vedtages i tilstedeværelse af mindst tolv medlemmer. 11. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 195/47 Repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller en person 3. udpeget af denne fungerer som konsulent i Det Tekniske Udvalg. Artikel 4 Formandshvervet for Det Tekniske Udvalg udøves for et halvt (cid:134)r ad gangen af det ordi- nære medlem eller af en anden dertil udpeget person, som tilhører den stat, hvis repræ- sentant i Den Administrative Kommission i samme periode udøver formandshvervet i denne kommission. Formanden for Det Tekniske Udvalg aflægger beretning om Det Tekniske Udvalgs virksomhed p(cid:134) hvert møde i Den Administrative Kommission. Artikel 5 Det Tekniske Udvalg kan i særlige tilfælde foresl(cid:134), at der nedsættes ad hoc-arbejdsgrupper til undersøgelse af særlige problemer. Et s(cid:134)dant forslag skal indeholde en redegørelse for de opgaver, der skal overdrages, en tidsplan for udførelsen af disse opgaver og de finansi- elle konsekvenser af en s(cid:134)dan foranstaltning. Forslaget skal forelægges Den Administrative Kommission, som træffer afgørelse om, hvorvidt en s(cid:134)dan ad hoc-arbejdsgruppe er p(cid:134)krævet. Sekretariatet for Den Administrative Kommission forbereder og tilrettelægger møderne i Det Tekniske Udvalg og udarbejder mødereferaterne. Artikel 6 Artikel 7 Det Tekniske Udvalg skal forelægge et detaljeret arbejdsprogram, som udarbejdes p(cid:134) grundlag af det strategiske mandat, for Den Administrative Kommission med henblik p(cid:134) godkendelse. Det Tekniske Udvalg skal ligeledes en gang om (cid:134)ret forelægge en beretning for Den Administrative Kommission om sit arbejde og de opn(cid:134)ede resultater i forhold til arbejdsprogrammet samt eventuelle forslag til ændring af dette program. Ethvert forslag fra Det Tekniske Udvalg, som medfører udgifter, der skal afholdes af Europa-Kommissionen, skal godkendes af repræsentanten for denne institution. Artikel 8 Artikel 9 Den ordning, der skal gælde for Det Tekniske Udvalg p(cid:134) det sproglige omr(cid:134)de, er den ordning, der er fastsat ved R(cid:134)dets forordning nr. 1 af 15. april 1958 som ændret ved bilag I til akten vedrørende vilk(cid:134)rene for Den Hellenske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne af 1979, ved bilag I til akten vedrørende vilk(cid:134)rene for Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne af 1985 og ved bilag I til akten vedrørende vilk(cid:134)rene for Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse og tilpasningerne af traktaterne af 1994 og 1995. Artikel 10 De supplerende bestemmelser, der er fastsat i vedlagte bilag, finder ligeledes anvendelse p(cid:134) Det Tekniske Udvalg. Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den finder anvendelse fra den 1. juli 1998. Artikel 11 Peter CLEASBY Formand for Den Administrative Kommission L 195/48 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 7. 98 BILAG Supplerende bestemmelser for Det Tekniske Udvalg 2. MØDEDELTAGELSE a) S(cid:134)fremt den fungerende formand f(cid:134)r forfald, udøves formandshvervet af en af de andre udpegede personer fra den stat, som formanden tilhører. b) Til møderne i Det Tekniske Udvalg kan medlemmerne ledsages af en eller flere eksperter, hvis de spørgs- m(cid:134)l, der skal behandles, kræver det. Hver delegation kan normalt ikke best(cid:134) af mere end fire personer. c) Den Administrative Kommissions generalsekretær eller i tilfælde af forfald et af ham udpeget sekretariats- medlem deltager i samtlige møder i Det Tekniske Udvalg og i ad hoc-arbejdsgrupperne. Han ledsages af sekretariatsmedlemmer udpeget af generalsekretæren. d) Repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller en af denne udpeget person kan deltage i Det Tekniske Udvalgs møder eller i møderne i ad hoc-arbejdsgrupperne og kan ledsages af en af ham udpeget person. En repræsentant for en anden tjenestegren i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan endvidere deltage i møderne, hvis det er form(cid:134)lstjenligt for behandlingen af et spørgs- m(cid:134)l. 2. STEMMEAFGIVELSE a) N(cid:134)r et ordinært medlem af Det Tekniske Udvalg udøver formandshvervet, kan hans suppleant i stedet afgive stemme. b) Afstemninger foreg(cid:134)r ved navneopr(cid:134)b og i alfabetisk rækkefølge, idet der begyndes med det land, der st(cid:134)r efter det, hvis repræsentant udøver formandshvervet i Det Tekniske Udvalg. c) Ethvert medlem, som er til stede, n(cid:134)r et forslag sættes til afstemning, og som afholder sig fra at stemme, vil efter navneopr(cid:134)bet af formanden blive opfordret til at gøre rede for grunden til sin afholdelse, hvis han ønsker det. d) Hvis flertallet af de tilstedeværende medlemmer afholder sig fra at stemme, anses det forslag, som er blevet sat til afstemning, for ikke at være kommet i betragtning. 3. DAGSORDEN a) Den foreløbige dagsorden for hvert møde i Det Tekniske Udvalg udarbejdes af generalsekretæren for Den Administrative Kommission i forst(cid:134)else med formanden for Det Tekniske Udvalg og repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. S(cid:134)fremt det synes nødvendigt, kan generalsekretæren, før han foresl(cid:134)r et punkt optaget p(cid:134) dagsordenen, bede de berørte delegationer om skriftligt at tilkendegive deres synspunkter vedrørende det p(cid:134)gældende spørgsm(cid:134)l. b) Den foreløbige dagsorden indeholder i princippet de punkter, for hvilke anmodning om optagelse p(cid:134) dagsordenen fra et medlem eller fra repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber samt eventuelt tilhørende notater er Sekretariatet for Den Administrative Kommission i hænde mindst 20 dage før mødets begyndelse. c) Medlemmerne af Det Tekniske Udvalg, repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fælles- skaber og alle andre personer, som skal deltage i mødet f(cid:134)r tilsendt den foreløbige dagsorden mindst ti dage før mødets begyndelse. d) Dagsordenen vedtages af Det Tekniske Udvalg ved hvert mødes begyndelse. Til optagelse af et andet punkt p(cid:134) dagsordenen end de p(cid:134) den foreløbige dagsorden opstillede punkter kræves enstemmighed i Det Tekniske Udvalg. Undtagen i p(cid:134)trængende tilfælde kan medlemmerne af Det Tekniske Udvalg udsætte deres endelige stillingtagen til næste møde, for s(cid:134)vidt ang(cid:134)r punkter p(cid:134) den foreløbige dagsorden, hvortil de ikke senere end fem dage før mødets begyndelse har modtaget den relevante dokumentation p(cid:134) deres eget sprog. 4. AD HOC-ARBEJDSGRUPPER a) Arbejdsgrupperne ledes af en ekspert, som udpeges af formanden for Det Tekniske Udvalg i forst(cid:134)else med repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller, i mangel heraf, af en ekspert fra den stat, hvis repræsentant i Den Administrative Kommission udøver formandshvervet for denne kommission. 11. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 195/49 b) Formanden for ad hoc-arbejdsgruppen indkaldes til det møde i Det Tekniske Udvalg, p(cid:134) hvilket beret- ningen fra ad hoc-arbejdsgruppen behandles. 5. ADMINISTRATIVE SPØRGSM(cid:143)L a) Formanden for Det Tekniske Udvalg kan give generalsekretæren for Den Administrative Kommission anvisninger af enhver art vedrørende mødernes afholdelse og udførelsen af det arbejde, der hører ind under Det Tekniske Udvalg. b) Det Tekniske Udvalg træder sammen efter indkaldelse, som i forst(cid:134)else med formanden sendes af general- sekretæren for Den Administrative Kommission til medlemmerne og til repræsentanten for Kommis- sionen for De Europæiske Fællesskabers ti dage før et møde. c) Der udarbejdes et referat af hvert møde, som i princippet skal godkendes p(cid:134) det følgende møde. d) Det Tekniske Udvalgs dokumenter skal undertegnes af formanden


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1810/98 του Peter TRUSCOTT προς την Επ τροπή. Διαρθρωτικοί πόροι

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Structural Funds
environmental protection
sustainable development

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/85 (1999/C 31/113) GRAPTH ERVTHSH E-1809/98 ypobolh· : Peter Truscott (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Diarurvtikoi· po·roi Mporei· h Epitroph· na maw anakoinv· sei th gnv· mh thw se sxe·sh me ta endexo·mena pososta· katanomh·w tvn diarurvtikv· n po·rvn metajy· tvn protaue·ntvn ne·vn Sto·xvn 2 kai 3; Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Ioyli·oy 1998) H katanomh· tvn pistv· sevn metajy· tvn sto·xvn 2 kai 3 mporei· na pragmatopoihuei· mo·no meta· apo· symfvni·a sto plai·sio toy Symboyli·oy sxetika· me tiw dhmosionomike·w prooptike·w gia thn peri·odo 2000-2006. H katanomh· ayth· ua apotele·sei antikei·meno, o·pvw to 1989 kai 1993, apo·fashw thw Epitroph·w meta· thn yioue·thsh tvn kanonismv· n gia ta diarurvtika· tamei·a. H apo·fash ayth· pre·pei na lhfuei· sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 7 thw pro·tashw kanonismoy· peri· tvn genikv· n diata·jevn gia ta diarurvtika· tamei·a (1), to opoi·o ori·zei: › oi diaue·simoi po·roi gia analh·ceiw ypoxrev· sevn ype·r tvn epile·jimvn perioxv· n toy sto·xoy 1 apoteloy·n peri·poy ta dy·o tri·ta toy syno·loy tvn kondyli·vn tvn tamei·vn• › h Epitroph· probai·nei, me diafanei·w diadikasi·ew, se endeiktikh· katanomh· ana· kra·tow me·low toy 90 % tvn diaue·simvn pistv· sevn ana·lhchw ypoxrev· sevn gia ton programmatismo·• › to 5 % tvn pistv· sevn ana·lhchw ypoxrev· sevn tvn tamei·vn diati·uentai gia th xrhmatodo·thsh kainoto·mvn energeiv· n kai energeiv· n texnikh·w boh·ueiaw. (1) COM(98)131 teliko·. (1999/C 31/114) GRAPTH ERVTHSH E-1810/98 ypobolh· : Peter Truscott (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Diarurvtikoi· po·roi Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei se poio· baumo· ta sxe·dia sto plai·sio toy ne·oy Sto·xoy 3 ua pre·pei na sygkentrv· noyn ta krith·ria thw biv· simhw ana·ptyjhw, idi·vw o·son afora· to periba·llon; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Septembri·oy 1998) To a·ruro 1 toy proteino·menoy genikoy· kanonismoy· tvn diarurvtikv· n tamei·vn (1) kai to a·ruro 1 toy proteino·menoy kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy (EKT)1 ori·zoyn thn apostolh· toy EKT kai ka·noyn idiai·terh anafora· sth synthroy·menh ana·ptyjh kauv· w kai sthn prostasi·a kai belti·vsh toy periba·l- lontow, mazi· me a·lla shmei·a poy endiafe·royn thn politikh· vw me·row toy politikoy· plaisi·oy sto opoi·o ua pre·pei na leitoyrgei· to EKT. Oi kateyuynth·riew gramme·w toy sto·xoy 3, oi opoi·ew apaitoy·ntai ba·sei toy a·ruroy 9. 4 toy genikoy· kanonismoy· ua la·boyn kata· syne·peia ypo·ch ayth· th nomikh· apai·thsh. H akribh·w morfh· poy ua la·bei h apai·thsh ayth· ua prosdiorisuei· apo· th stigmh· poy oi kanonismoi· ua e·xoyn ekdouei· kai ypo· to fvw tvn akribv· n diata·jevn poy ua perilamba·noyn oi en lo·gv kanonismoi·. (1) EE C 176, 9. 6. 1998


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1942/98 dell'on. Ernesto CACCAVALE Violazione delle normative comunitarie in materia di tutela ambientale nella realizzazione di un parco eolico nell'Alto Sannio (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Italy
ecological balance
electrical energy
environmental protection
fund (EU)
historic site
wind energy

text: C 320/2 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 (1999/C 320/002) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1942/98 di Ernesto Caccavale (UPE) alla Commissione (11 giugno 1998) Oggetto: Violazione delle normative comunitarie in materia di tutela ambientale nella realizzazione di un parco eolico nell’Alto Sannio In Italia, nella zona dell’Alto Sannio (provincia di Benevento), si sta procedendo all’installazione di un impianto eolico composto da circa 600 aerogeneratori. Pur essendo una zona sottoposta al vincolo di rimboschimento per la quale la Comunità europea aveva già stanziato dei fondi diretti alla conservazione della bellezza paesaggistica e naturale ed alla realizzazione di una zona turistica montana, la Regione Campania, ricorrendo ad altri contributi comunitari, ha previsto la realizzazione di alcuni elettrodotti, parte interrati e parte aerei, che dovrebbero convogliare l’energia elettrica nelle reti dell’ENEL. Si ha ragione di ritenere che tale centrale eolica sia stata progettata in aperto spregio delle direttive europee riguardanti la salvaguardia, il recupero e la valorizzazione del territorio dal punto di vista paesaggistico, ambientale, storico ed archeologico. Infatti, sono visibili le pericolose conseguenze di questi lavori: rocce divelte, sorgenti distrutte, milioni di metri cubi di detriti gettati sulle cime delle montagne, lavori di scavo condotti in zone naturalmente franose. Inoltre, non si è provveduto a far partecipe di queste scelte l’opinione pubblica così come espressamente previsto dalla direttiva CEE n. 85/337 (1) del Consiglio del 27 giugno 1985. Premesso tutto ciò, si chiede alla Commissione: 1. 2. 3. se non debba essere considerato come un enorme spreco l’aver erogato dei fondi comunitari per la medesima zona per il finanziamento di progetti incompatibili fra loro; se non ritenga che la realizzazione di questa centrale eolica, se pur nella lodevole intenzione di creare una fonte di energia alternativa e rinnovabile, sia frutto di una sconsiderata politica del territorio in grado di causare, dunque, un irreversibile sconvolgimento ecologico con tutte le sue gravi conseguenze sul patrimonio boschivo, faunistico e forestale; se non siano ravvisabili i termini per l’apertura di una procedura di infrazione nei confronti dello Stato italiano per la mancata attuazione e il mancato rispetto delle direttive comunitarie in materia di tutela ambientale e di tutela del territorio. (1) GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. Risposta complementare data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (7 ottobre 1998) A completamento della sua risposta del 24 giugno 1998, informazioni seguenti. la Commissione può adesso comunicare le Nella zona del «Fortore» sono stati o saranno installati prossimamente 168 aerogeneratori per la produzione di energia eolica. Di questi, 44 sono stati finanziati dal programma operativo (PO) Campania per il periodo 1994- 1999, misura 5. 2 «Energia». La regione Campania, autorità responsabile dell’attuazione del suddetto PO, ha confermato che tutti i progetti in questione hanno ricevuto la necessaria autorizzazione, compresa quella dei comuni e delle altre autorità locali interessate nonché del Ministero dei Beni culturali e ambientali. Secondo le informazioni comunicate dalle autorità regionali, le zone nelle quali è prevista la realizzazione degli aerogeneratori non sono sottoposte a rimboschimento né a vincoli finalizzati alla protezione del paesaggio naturale. Inoltre, nessun altro progetto incompatibile con quello in causa nella stessa zona è stato finanziato come parte degli interventi dei Fondi strutturali. Nell’ambito del comitato di sorveglianza, la Commissione chiederà comunque alle autorità italiane di verificare la compatibilità tra le varie azioni sullo stesso territorio e, se del caso, di mettere in atto ogni misura necessaria per porre rimedio ai problemi che dovessero emergere. Per quanto riguarda il rispetto della direttiva 85/337/CEE concernente la valutazione dell’impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati, la Commissione chiederà alle autorità italiane ragguagli circa la procedura seguita nella fattispecie


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1217/98 af 11. juni 1998 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: L 167/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 6. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1217/98 af 11. juni 1998 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i korn- og rissektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 7, stk. 3, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (3), ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (4), særlig artikel 7, stk. 2, under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestem- melser for produktionsrestitutioner i korn- og rissek- toren (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1011/98 (6), særlig artikel 3, og ud fra følgende betragtninger: Ved forordning (EØF) nr. 1722/93 er det fastsat, p(cid:134) hvilke betingelser produktionsrestitutionen ydes; beregnings- grundlaget er fastsat i forordningens artikel 3; de s(cid:134)ledes fastsættes en gang om skal beregnede restitutioner m(cid:134)neden, og de kan ændres, hvis priserne for majs og/ eller hvede varierer betydeligt; de produktionsrestitutioner, der skal fastsættes ved nærvæ- rende forordning, bør justeres med de i bilag II til forord- ning (EØF) nr. 1722/93 anførte koefficienter med henblik p(cid:134) at fastlægge det nøjagtige beløb, der skal betales; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse af majs, hvede, kartofler, ris eller brudris, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til 40,98 ECU/ton. 2. Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse af byg og havre, der er nævnt i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til 40,98 ECU/ton. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 12. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (4) EFT L 20 af 27. 1. 1998, s. 16. (5) EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 112. (6) EFT L 145 af 15. 5. 1998, s. 11


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1786/98 von Joaquín SISÓ CRUELLAS an die Kommission. Internationaler Marsch gegen die ausbeuterische Kinderarbeit

eurovoc_concepts:
EU action
International Labour Office
child labour
children's rights
developing countries
public awareness campaign
slavery
tariff reduction

text: C 50/92 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 2. 1999 (1999/C 50/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1783/98 von Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) an die Kommission (11. Juni 1998) Betrifft: Andorra Der Ministerrat billigte im Februar 1998 eine Erweiterung des Handelsabkommens mit Andorra. Diese Vereinbarungen sind jedoch noch nicht in Kraft getreten und scheinen eingefroren zu sein. K(cid:246)nnte die Kommission erl(cid:228)utern, welche Gr(cid:252)nde es daf(cid:252)r gibt, da(cid:223) diese Vereinbarungen nicht in Kraft getreten sind? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (16. Juli 1998) Es trifft nicht zu, da(cid:223) der Rat im Februar 1998 eine Erweiterung des Handelsabkommens mit Andorra billigte. Die Beziehungen zwischen Andorra und der Gemeinschaft beruhen auf dem Abkommen (cid:252)ber eine Zollunion vom 28. Juli 1990, das am 1. Juli 1991 in Kraft trat. Der Rat nahm am 24. Februar 1997 Verhandlungsdirektiven an, mit denen die Kommission erm(cid:228)chtigt wird, (cid:252)ber den Abschlu(cid:223) eines Kooperationsabkommens mit Andorra Verhandlungen aufzunehmen, wor(cid:252)ber das Parlament unterrichtet wurde. Am 19. Januar 1998 schlo(cid:223) die Kommission die Verhandlungen (cid:252)ber dieses Kooperations- abkommen ab. Es umfa(cid:223)t ein breites Spektrum von Fragen, einschlie(cid:223)lich Umwelt, Kommunikationswesen, Information, Kultur, Verkehr, regionale und grenz(cid:252)bergreifende Zusammenarbeit und soziale Fragen. Es beeintr(cid:228)chtigt nicht das Funktionieren des Abkommens (cid:252)ber die Zollunion. Die beiden Abkommen sollen nebeneinander funktionieren und von demselben Gemischten Ausschu(cid:223) verwaltet werden. Die Paraphierung des neuen Abkommens wurde von der Kommission ausgesetzt, bis eine befriedigende L(cid:246)sung der Tabakfrage gefunden wird. Die Kommission ist sehr besorgt (cid:252)ber das Ausma(cid:223) und die Bedrohlichkeit des Tabakschmuggels und w(cid:252)rde rasche Fortschritte im Hinblick auf eine Beendigung dieses f(cid:252)r die Gemeinschaft und ihre Mitgliedstaaten unertr(cid:228)glichen Zustands w(cid:252)nschen. (1999/C 50/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1786/98 von Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) an die Kommission Betrifft: Internationaler Marsch gegen die ausbeuterische Kinderarbeit (11. Juni 1998) Der Internationale Marsch gegen die ausbeuterische Kinderarbeit, der in Manila (Philippinen) am 17. Januar 1998 begann und seither durch verschiedene St(cid:228)dte Asiens, Afrikas und Lateinamerikas gekommen ist, hat vor kurzem Europa erreicht und folgt gleichzeitig drei Wegstrecken in England, Schweden und Spanien. Sein Hauptziel besteht darin, die Gesellschaft f(cid:252)r die Situation der ausbeuterischen Kinderarbeit zu sensibilisieren, unter der nach Angaben der IAO ca. 250 Millionen Kinder weltweit zu leiden haben, und Anstrengungen zu mobilisieren, um die Grundrechte der Kinder zu sch(cid:252)tzen und sich ferner daf(cid:252)r einzusetzen, da(cid:223) die Staaten die bestehenden Gesetze (cid:252)ber Ausbildung und Arbeit der Kinder ratifizieren und sich auch an sie halten. Kann die Kommission in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) die Ziele des Internationalen Marsches erreicht werden m(cid:252)ssen, und da(cid:223) die gesamte europ(cid:228)ische Gesellschaft sich der schrecklichen Lage von Millionen von Kindern auf der ganzen Welt bewu(cid:223)t werden mu(cid:223), die so inakzeptabel und untragbar ist, wie man es sich (cid:252)berhaupt vorstellen kann, mitteilen, auf welche Art und Weise die Europ(cid:228)ische Union zu dem Marsch beigetragen hat und welche Projekte und Programme geplant sind, um eine Verbesserung der Situation der Sklaverei zu erreichen, in der sich Millionen von Kindern auf der ganzen Welt befinden? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (16. Juli 1998) Da sie nicht darum ersucht wurde, hat die Kommission keinen Beitrag zur Unterst(cid:252)tzung des Internationalen Marsches gegen die Kinderarbeit geleistet. Sie begr(cid:252)(cid:223)t jedoch dieses Ereignis, durch das die internationale (cid:246)ffentliche Meinung f(cid:252)r eine der bedenklichsten Erscheinungen dieses zu Ende gehenden Jahrhunderts sensibilisiert werden konnte


title: WRITTEN QUESTION No. 1781/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Discharge of effluents in the River Asopos in Attica

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
bird
hides and furskins industry
protected species
water pollution
water treatment

text: C 386/136 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/189) SKRIFTLIG FR¯GA E-1781/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: F(cid:246)roreningar p(cid:229) grund av avfall i floden Asopos Tusentals inv(cid:229)nare i kommunerna i l(cid:228)net Attika samlades vid bron (cid:246)ver floden Asopos f(cid:246)r att protestera mot de fortsatta utsl(cid:228)ppen av avfall i floden, n(cid:229)got som inneb(cid:228)r en totalkatastrof f(cid:246)r floden och f(cid:246)r s(cid:246)dra Eviabukten. Det (cid:228)r v(cid:228)rt att notera att Asoposfloden sedan 30 (cid:229)r tillbaka har f(cid:229)tt ta emot kemiskt avfall fr(cid:229)n 350 industrier och att man dessutom planerar att genom en sluten r(cid:246)rledning till floden kanalisera (cid:228)ven annat farligt avfall fr(cid:229)n 99 garverier i omr(cid:229)det. Detta avfall kommer slutligen att hamna i turistomr(cid:229)det vid s(cid:246)dra Eviabukten. Kan Europeiska kommissionen upplysa mig om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den avser att vidta gentemot de grekiska myndigheterna i syfte att stoppa en ytterligare f(cid:246)rs(cid:228)mring av flodens och omr(cid:229)dets tillst(cid:229)nd? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1475/98 och E-1781/98 ingivna av Ritt Bjerregaard f(cid:246)r kommissionen (13 juli 1998) Floden Asopos mynning (cid:228)r en v(cid:229)tmark som i en vetenskaplig inventering angetts vara ett omr(cid:229)de som uppfyller kraven f(cid:246)r att tas med i det europeiska ekologiska n(cid:228)tet av s(cid:228)rskilda bevarandeomr(cid:229)den, Natura 2000. Detta omr(cid:229)de har emellertid inte tagits med i den lista (cid:246)ver f(cid:246)reslagna omr(cid:229)de som Grekland anm(cid:228)lt till kommissionen. Omr(cid:229)det har inte heller klassificerats som ett s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de enligt f(cid:229)geldirektivet, och det har inte heller vetenskapligt identifierats som ett viktigt f(cid:229)gelomr(cid:229)de. i enlighet med habitatdirektivet Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att granska problemet med f(cid:246)roreningar i denna region. Ett brev kommer att s(cid:228)ndas till de grekiska myndigheterna med en beg(cid:228)ran om exakta uppgifter om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r undvika ytterligare nedsmutsning av floden Asopos. Dessutom kommer uppgifter att beg(cid:228)ras om arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llandena (funktioner och tillst(cid:229)nd) f(cid:246)r industrierna i den st(cid:246)rre regionen Oinofyta och Schimatarion. Kommissionen k(cid:228)nner till den planerade industriparker f(cid:246)r garverier i Viotia. Det huvudsakliga syftet med den (cid:228)r att l(cid:246)sa de mycket allvarliga milj(cid:246)problem som orsakas av okontrollerade garverier i Attikaregionen. Den (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r medfinansiering fr(cid:229)n gemenskapen inom ramen f(cid:246)r det grekiska driftsprogrammet f(cid:246)r industrin (OP) och omfattar byggnationen av nya anl(cid:228)ggningar i Viotia och flyttning av garverierna i Attika. Enligt den information som kommissionen har tillg(cid:229)ng till har redan en fullst(cid:228)ndig milj(cid:246)konsekvensanalys i enlighet med direktiv 85/337/EEG genomf(cid:246)rts p(cid:229) grundval av en milj(cid:246)konsekvensstudie som finansierats av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Inom samma ram har (cid:229)tskilliga andra studier finansierats och utf(cid:246)rts (olika genomf(cid:246)rbarhetsstudier r(cid:246)rande omlokaliseringen av Attikas garverier, en genomf(cid:246)rbarhetsstudie och en ekonomisk studie avseende garverianl(cid:228)ggningen i Viotia, en milj(cid:246)konsekvensanalys f(cid:246)r hela Asopos- b(cid:228)ckenet och floden Asopos mynning som inl(cid:228)mnats till milj(cid:246)ministeriet f(cid:246)r utv(cid:228)rdering och tillst(cid:229)ndsf(cid:246)rfarande i vanlig ordning, en teknisk studie r(cid:246)rande (cid:229)tervinning och (cid:229)teranv(cid:228)ndning av krom och hantering av slammet fr(cid:229)n garverierna, samt en studie r(cid:246)rande regionens topografi och fastighetsbest(cid:229)nd). Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svaret p(cid:229) Antonios Trakatellis muntliga fr(cid:229)ga H-56/98 under fr(cid:229)gestunden vid parlamentets sammantr(cid:228)desperiod i februari 1998 (1). Kommissionen bad Grekland inkomma med detaljerade uppgifter i kontrollkommittØn f(cid:246)r driftsprogrammet (OP) den 12-13 februari 1998. Denna beg(cid:228)ran upprepades i kontrollkommittØn den 28 maj 1998. De beg(cid:228)rda uppgifterna har emellertid fortfarande inte inkommit till kommissionen f(cid:246)r utv(cid:228)rdering. (1) Fullst(cid:228)ndigt referat fr(cid:229)n parlamentets (cid:246)verl(cid:228)ggningar (februari 1998)


title: WRITTEN QUESTION No. 1812/98 by Felipe CAMISÓN ASENSIO to the Commission. Euro-regional road telematics project for the Lisbon-Madrid corridor

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Portugal
Spain
information
project evaluation
road network
trans-European network
transport network

text: 18. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 13/91 Kehitysyhteisty(cid:246)ohjelman ep(cid:228)onnistumista ei voida todistaa pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n luetteloimalla sen ongelmia. Vastoin normaalia arviointik(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) kertomuksessa ei k(cid:228)sitell(cid:228) lainkaan sit(cid:228), mihin olisi p(cid:228)(cid:228)dytty ilman ohjelmaa. On todisteita esimerkiksi siit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)inten luonnolliset elinymp(cid:228)rist(cid:246)t ovat Leirituli-alueilla s(cid:228)ilyneet huomattavasti paremmin kuin muualla Sambesin laaksossa. Sit(cid:228) paitsi t(cid:228)llainen ohjelma ei ole vain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisten tulostensa summa, vaan k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) monenlaisia prosesseja (esimerkiksi paikallisten yhteis(cid:246)jen entist(cid:228) parempi mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) valtaa ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) omista asioistaan), joita olisi my(cid:246)s selvitett(cid:228)v(cid:228). (1999/C 13/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1812/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n euro-alueellinen tieliikenteen telematiikkahanke Lissabonin ja Madridin v(cid:228)lill(cid:228) Euroopan komissio on kehitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) euro-alueellisia tieliikenteen telematiikkahankkeita unionissa. Sellainen on esimerkiksi niin sanottu ARTS (Automated Radar Terminal System), joka ulottuu Lissabonista Ranskaan Luoteis-Espanjan l(cid:228)pi. Miksi komissio ei ole viel(cid:228) tehnyt ehdotusta toisesta mahdollisesta euro-alueellisesta tieliikenteen telematiikka- hankkeesta v(cid:228)lille Lissabon › Madrid, joka kulkisi Extremaduran l(cid:228)pi? Aiotaanko t(cid:228)llainen hanke toteuttaa tulevaisuudessa? Jos aiotaan, niin milloin? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (29. hein(cid:228)kuuta 1998) Euro-alueellista ARTS-hanketta kehitet(cid:228)(cid:228)n osana niit(cid:228) hankkeita, jotka yhteis(cid:246) rahoittaa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN) budjettikohdasta. Hanke k(cid:228)ynnistyi syksyll(cid:228) 1997, ja sen tarkoituksena on parantaa tieliikenteen hallinnan ja liikennetiedotuksen jatkuvuutta ja laatua kansainv(cid:228)lisill(cid:228) p(cid:228)(cid:228)k(cid:228)yt(cid:228)vill(cid:228) Espanjan, Ranskan ja Portugalin v(cid:228)lill(cid:228). Lissabonin, Evoran, Meridan ja Madridin v(cid:228)linen, Extremaduran l(cid:228)pi kulkeva etel(cid:228)inen k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) on osa hanketta. Komissio saattaa antaa hankkeeseen lis(cid:228)(cid:228) tukea vuonna 1998. (1999/C 13/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1814/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Piens(cid:228)(cid:228)st(cid:228)jien suojelu Komissio on varmaan kuullut (cid:228)skett(cid:228)in annetusta laista, jolla s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n rahamarkkinoita Italiassa ja jolla on uudistettu (cid:148)corporate governancea(cid:148) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Vaikka tietyill(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) on my(cid:246)nteinen vaikutus piens(cid:228)(cid:228)st(cid:228)jien suojeluun, esit(cid:228)n komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Eik(cid:246) se katso, ett(cid:228) koska t(cid:228)st(cid:228) suojelusta hy(cid:246)tyv(cid:228)t l(cid:228)hes yksinomaan yhteissijoittajat (ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden rahastot ja yhdistykset), sill(cid:228) ei todellisuudessa turvata yksitt(cid:228)isen piens(cid:228)(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)n etuja? 2. Eik(cid:246) sen mielest(cid:228) se, ett(cid:228) t(cid:228)ydellinen haltuunotto on pakollinen, jos osakkeenomistajalla on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 30 prosenttia p(cid:228)(cid:228)omasta hallussaan, johda itse asiassa tilanteeseen, jossa suurilla ryhmill(cid:228) on hallitseva asema? Suurimmassa osassa italialaisia yrityksi(cid:228) omaisuus on varsin keskitetty ja pieness(cid:228) osassa suuryrityksi(cid:228) (hiljattain yksityistetyt valtion yritykset), t(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228) on haitallinen vaikutus pyrkimyksiin saavuttaa hallitseva asema, sill(cid:228) kun tietty kynnys on ylitetty, joudutaan maksamaan tuhansia miljardeja liiroja? joissa on monia osakkeenomistajia,


text: 18. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 13/91 The failure of a development programme cannot be demonstrated by simply listing the problems it faces. In this context, the report fails to question what the current situation would be without the programme, a question that an evaluation would normally address. For instance, there is evidence that total loss of wildlife habitat in Campfire areas is much smaller when compared to the general level of wildlife habitat loss in the Zambezi valley. Furthermore, a programme of this nature does not only have quantitative results, but entails a number of processes (e. g. empowerment of local communities or increased levels of self-determination) that would also need to be analysed. (1999/C 13/130) WRITTEN QUESTION E-1812/98 by Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) to the Commission (11 June 1998) Subject: Euro-regional road telematics project for the Lisbon-Madrid corridor The Commission is developing a series of Euro-regional road telematics projects in the Union, such as ARTS, which runs from Lisbon to France through north-eastern Spain. In view of the above, can the Commission say what stopped it from planning another Euro-regional telematics project for the Lisbon-Madrid corridor, crossing the Extremadura region? Is there any prospect of its being planned? If so, when? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (29 July 1998) The ARTS Euro-regional project is being developed as part of the projects funded by the Community through the trans-European transport networks (TEN) budget line. The project started in autumn 1997 and aims to improve the continuity and quality of road traffic management and traffic information services on the main international corridors between Spain, France and Portugal. The South corridor Lisbon-Evora-MØrida-Madrid through the region of Extremadura is part of the project. The Commission is considering further support for the project in 1998. (1999/C 13/131) WRITTEN QUESTION E-1814/98 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (11 June 1998) Subject: Protection of small savers The Commission is certainly aware of the recent Consolidating Act governing the financial markets in Italy and constituting an innovation with regard to the rules on corporate governance. Despite the fact that certain provisions for the protection of small savers are positive, does the Commission not believe that: 1. Since this protection is almost exclusively for the benefit of corporate investors ( employees(cid:146) funds and associations ) it does not in fact safeguard small individual savers? 2. The fact that a complete takeover is compulsory when a shareholder exceeds 30 % of the capital actually produces a situation where the major groups are in a I dominating position? In the majority of Italian undertakings holdings are actually much more concentrated, whilst in the small number of large companies with a wide spread of shareholders ( such as recently privatized public companies ) that provision seems to act as a deterrent to any attempts to gain majority control involving expenditure of thousands of billion lire if that threshold is exceeded


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1794/98 af Heidi HAUTALA til Kommissionen. HFC-gasser

eurovoc_concepts:
air quality
climate change
environmental protection
greenhouse effect
greenhouse gas
ozone
physical process
pollution control measures
substitute product

text: 8. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 96/9 (1999/C 96/012) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1769/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Kloaksystem og biologisk rensning i den gamle bydel i Kavala (5. juni 1998) I henhold til den gr(cid:230)ske teknikersammenslutning- (cid:216)stmakedonien afdeling, er der installeret kloakrłr og pumpeanl(cid:230)g i forbindelse med kloaksystemet i den gamle bydel i Kavala p(cid:229) strandbredden i modstrid med den godkendte undersłgelse, ifłlge hvilken de skulle placeres hłjere oppe p(cid:229) fast grund og uden for strandbredden. I betragtning af, at: › projektet finansieres med EF-midler, › nettets placering p(cid:229) strandbredden i en bydel, der navnlig lever af sommerturister, s(cid:229)som det gamle Kavala, skaber miljłproblemer og h(cid:230)mmer borgernes frie adgang til og benyttelse af stranden, › nettet konstant vil v(cid:230)re udsat for stormvejr (i vinteren 1996 › 97 blev en del af rłrene f. eks. revet v(cid:230)k p(cid:229) grund af uvejr), vil Kommissionen da tage sagen op og undersłge, om ovenn(cid:230)vnte kloaknet virkelig er placeret som omhandlet i den godkendte undersłgelse eller ej? Vil den i p(cid:229)kommende tilf(cid:230)lde anmode de kompetente gr(cid:230)ske myndighe- der om n(cid:230)rmere oplysninger Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. oktober 1998) Kommissionen er nu i stand til at give fłlgende oplysninger som supplement til sit svar af 24. juni 1998 (1). Kommissionen har som fłlge af sin anmodning til de gr(cid:230)ske myndigheder om oplysninger vedrłrende kloaknettet og det biologiske rensningsanl(cid:230)g i Palio Kavalas modtaget en kopi af korrespondancen mellem DEYA (der er en offentlig virksomhed besk(cid:230)ftiget med vandforsyning og bortledning af spildevand) i Kavala, og Gr(cid:230)kenlands tekniske instituts afdeling i (cid:216)stmakedonien; den tilsender det (cid:230)rede medlem og Europa- Parlamentets generalsekretariat denne korrespondance. Det fremg(cid:229)r af denne korrespondance, at problemet er lłst, for s(cid:229) vidt som DEYA(cid:146)s pr(cid:230)ciseringer har gjort det muligt for det tekniske institut at erkl(cid:230)re sig tilfreds med det arbejde, der er udfłrt vedrłrende det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt. (1) EFT C 386 af 11. 12. 1998, s. 157. (1999/C 96/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1794/98 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: HFC-gasser Siden Montreal-protokollens forbud mod CFC- og HCFC-gasser er der udviklet HFC(cid:146)er, som ikke skader ozonlaget. HFC-kłlemidler bidrager imidlertid i betydelig grad til den globale opvarmning. HFC(cid:146)ernes kraftige indvirkning p(cid:229) den globale opvarmning blev anerkendt, da man sidste (cid:229)r i december under Kyoto-konferencen optog dem blandt gruppen af skadelige gasser. 1. Agter Kommissionen at foresl(cid:229), at et gradvist forbud mod brug af HFC(cid:146)er optages blandt de forslag som skal drłftes af R(cid:229)det (miljł) som et led i EU(cid:146)s forberedelse af sin stilling under den fjerde konference om rammekonventionen om klima(cid:230)ndringen, som finder sted i november i Buenos Aires?


title: Commission Regulation (EC) No 1211/98 of 11 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

text: 12. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities L 167/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 1211/98 of 11 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 2375/ 96 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 12 June 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 325, 14. 12. 1996, p. 5. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 167/2 EN Official Journal of the European Communities 12. 6. 98 to the Commission Regulation of 11 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 052 999 052 999 378 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 800 804 999 052 999 052 068 616 999 86,9 86,9 61,8 61,8 60,7 59,8 60,7 61,1 60,6 72,2 84,5 91,0 95,8 68,0 63,6 67,2 188,8 112,6 93,7 180,0 180,0 247,5 211,3 209,3 222,7 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1940/98 του Wilfried TELKAEMPER προς την Επ τροπή. Κοινή Δήλωση ΕΕ - Νέας Ζηλανδίας

eurovoc_concepts:
EU relations
New Zealand
agreement (EU)
foreign policy

text: C 31/102 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Septembri·oy 1998) H Epitroph· plhroforei· to Ajio·timo Me·low o·ti stiw 7 Ioyli·oy 1998 syna·nthse tiw italike·w arxe·w prokeime·noy na syzhth·sei thn italikh· pro·tash o·son afora· tiw enisxy·seiw stiw ependy·seiw ype·r tvn epixeirh·sevn stiw zv· new poy eplh·ghsan apo· to seismo·. Me thn eykairi·a ayth·, h Epitroph· eje·frase tiw epifyla·jeiw thw o·son afora· tiw idiai·tera ychle·w enta·seiw eni·sxyshw poy proble·pontai, dedome·noy o·ti den pro·keitai gia enisxy·seiw apokata·- stashw tvn zhmiv· n alla· gia pragmatike·w enisxy·seiw stiw ependy·seiw. Oi italike·w arxe·w e·laban ypo·ch toyw tiw en lo·gv dyskoli·ew. H Epitroph· ei·nai pepeisme·nh o·ti ua breuei· ly·sh to taxy·tero dynato· prokeime·noy na teuoy·n sth dia·uesh tvn en lo·gv zvnv· n o·la ta me·sa poy apaitoy·ntai gia na epitaxynuei· h anasygkro·thsh kai ana·kamch· toyw. H Epitroph· dieykrini·zei o·ti, se ka·ue peri·ptvsh, oi en lo·gv dyskoli·ew sxetika· me thn e·gkrish toy proteino·menoy sxedi·oy enisxy·sevn den aforoy·n tiw paremba·seiw anasygkro·thshw kai anazvogo·nhshw poy proble·pontai apo· ta eniai·a e·ggrafa programmatismoy· gia tiw epile·jimew zv· new sto·xoy 5b tvn dy·o perioxv· n, oi opoi·ew pro·keitai sy·ntoma na la·boyn symplhrvmatikh· boh·ueia apo· ta diarurvtika· tamei·a y·coyw sxedo·n 500 ekat. ECU. (1999/C 31/137) GRAPTH ERVTHSH P-1940/98 ypobolh· : Wilfried Telk(cid:228)mper (V) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Koinh· Dh·lvsh EE › Ne·aw Zhlandi·aw Ei·nai diateueime·now o Epi·tropow Sir Leon Brittan na kale·sei tiw yphresi·ew toy na ypoba·loyn epite·loyw sto 1. Symboy·lio sxe·dio Koinh·w Dh·lvshw EE › Ne·aw Zhlandi·aw, sy·mfvna me thn ypo·sxesh poy ei·xe dv· sei o Sir Leon Brittan ton Febroya·rio kato·pin pie·sevn toy Proe·droy toy Symboyli·oy kai toy neozhlandoy· Ypoyrgoy· Ejvterikv· n; Ea·n o·xi, apotelei· h adra·neia thw Epitroph·w gia to ue·ma ayto· e·ndeijh o·ti epiuymei· na ekxvrh·sei sto me·llon 2. se a·lloyw to dikai·vma prvtoboyli·aw thw; Diable·pei h Epitroph· lo·goyw gia th diaforetikh· metaxei·rish thw Ne·aw Zhlandi·aw e·nanti thw Aystrali·aw me 3. thn opoi·a ypogra·fhke to 1997 epi·shw mia Koinh· Dh·lvsh; Apa· nthsh toy Sir Leon Brittan ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· oyde·pote yposxe·uhke thn ypobolh· sxedi·oy koinh·w dh·lvshw Koino·thtaw › Ne·aw Zhlandi·aw prow 1. to Symboy·lio. En pa·sh periptv· sei, h Epitroph· den e·xei apokleistiko· dikai·vma prvtoboyli·aw o·son afora· thn ypobolh· 2. sxedi·vn koinv· n dhlv· sevn prow to Symboy·lio. Synepv· w, den yfi·statai lo·gow ypainigmoy· o·ti h Epitroph· ekxvrei· se a·lloyw orisme·na dikaiv· mata· thw. Se genike·w gramme·w, h Epitroph· uevrei· o·ti ka·ue jexvristh· sxe·sh metajy· thw Koino·thtaw kai miaw tri·thw 3. xv· raw ua pre·pei na anapty·ssetai ayto·noma kai me ba·sh tiw ypo·ch idiai·terew ana·gkew kai o·xi mo·no se sy·gkrish me anti·stoixew sxe·seiw me a·llew tri·tew xv· rew. (1999/C 31/138) GRAPTH ERVTHSH E-1949/98 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: POE Poia· ei·nai h gnv· mh thw Epitroph·w gia thn piuano·thta ejai·reshw apo· th symfvni·a gia ta pneymatika· dikaiv· mata poy aforoy·n to empo·rio, tvn diplvma·tvn eyresitexni·aw ston tome·a tvn fytv· n kai tvn zv· vn;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1799/98 do Deputado José BARROS MOURA à Comissão. Financiamento do Plano Hidrológico de Espanha pelos fundos comunitários

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
environmental impact
hydraulic works
hydrology

text: C 31/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 5. 2. 1999 Resposta da ComissÆria Wulf-Mathies em nome da Comissªo (15 de Julho de 1998) A Comissªo transmitiu directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento a lista dos projectos espanhois que beneficiam de co-financiamento no contexto da coopera(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a Interreg II A Espanha e Fran(cid:231)a. Trata-se de projectos seleccionados por grupos de trabalho transfronteiri(cid:231)os, da forma como foram apresentados aquando do œltimo comitØ de acompanhamento do programa em Outubro de 1997, relativos (cid:224)s regiıes de Aragªo, Catalunha e Navarra. No que respeita ao Pa(cid:237)s Basco, os projectos transfronteiri(cid:231)os inserem-se mais particular- mente no «Fundo de coopera(cid:231)ªo Euskadi-Aquit(cid:226)nia». Desde que satisfa(cid:231)am as regras de elegibilidade e as condi(cid:231)ıes do referido programa, estes projectos serªo co-financiados no (cid:226)mbito de Interreg II A. Quanto aos projectos que se inscrevem na coopera(cid:231)ªo transnacional Interreg II C, e mais particularmente inclu(cid:237)dos nos programas operacionais do Espa(cid:231)o Mediterr(cid:226)nico, a Comissªo nªo pode examinÆ-los na sua fase preparat(cid:243)ria, dado que os referidos programas nªo foram ainda apresentados para aprova(cid:231)ªo. (1999/C 31/109) PERGUNTA ESCRITA E-1799/98 apresentada por JosØ Barros Moura (PSE) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Financiamento do Plano Hidrol(cid:243)gico de Espanha pelos fundos comunitÆrios A resposta (escrita) (cid:224) minha pergunta oral H-0466/98 (1) tem, pelo menos, um avan(cid:231)o em rela(cid:231)ªo (cid:224)s anteriores respostas da Comissªo, que vem agora reconhecer a existŒncia de um «Plano Nacional H(cid:237)drico» de Espanha financiado pelo FEDER, embora parcialmente. Limitando o alcance desta aproxima(cid:231)ªo (cid:224) verdade, a resposta da Comissªo continua, porØm, a ocultar que o investimento FEDER no Alqueva Ø, apenas, de 96,6 MECU e nªo de 300 MECU. Esta amÆlgama do financiamento FEDER com outros financiamentos comunitÆrios (cid:224) regiªo Alentejo em que se insere tem o efeito (cid:243)bvio de dificultar a comparabilidade dos financiamentos do FEDER a obras hidrÆulicas em Portugal e na Espanha. Ora, sendo certo que no «Plano Nacional H(cid:237)drico» de Espanha a Comissªo tenciona investir atravØs do FEDER 13 vezes mais do que o FEDER investe em Alqueva, e sem reclamar do volume de financiamento, mas apenas do diferente condicionamento do mesmo nos dois pa(cid:237)ses, pergunto uma vez mais (cid:224) Comissªo: 1. Acha que utilizou formas equilibradas e isentas de analisar as condicionantes dos investimentos nos dois Estados-membros? 2. Certificou-se dos impactos ambientais dos trabalhos do «Plano Nacional H(cid:237)drico» de Espanha na bacia do Guadiana, nomeadamente? E que preven(cid:231)ıes tomou? 3. Pode fornecer-me a lista dos grandes projectos de transvases e barragens financiadas pelo FEDER e Fundo de Coesªo na bacia do Guadiana e respectivo or(cid:231)amento? (1) Debates do Parlamento Europeu (Maio de 1988). Resposta dada pela Sra Wulf-Mathies em nome da Comissªo (25 de Setembro de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta da Comissªo (cid:224) sua pergunta escrita E-1447/98 (1). (1) JO C 386 de 11. 12. 1998


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1942/98 af Ernesto CACCAVALE til Kommissionen. Overtrædelse af fællesskabsbestemmelserne på miljøområdet i forbindelse med opførelsen af en vindmøllepark i Alto Sannio

eurovoc_concepts:
Campania
Italy
degradation of the environment
environmental protection
heritage protection
mountain region
protected area
tourist region
wind energy

text: C 354/128 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 (98/C 354/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1942/98 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: Overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabsbestemmelserne p(cid:229) miljłomr(cid:229)det i forbindelse med opfłrelsen af en vindmłllepark i Alto Sannio I Italien, i omr(cid:229)det omkring Alto Sannio (Benevento-provinsen) er man ved at installere et vindmłlleanl(cid:230)g best(cid:229)ende af ca. 600 vindmłller. Selv om det er et omr(cid:229)de, der er udset til skovtilplantning, og som Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab allerede har ydet stłtte til med henblik p(cid:229) bevarelse af landskabet og naturen og gennemfłrelse af et bjergturistomr(cid:229)de, har regionen Campanien med anvendelse af andre former for f(cid:230)llesskabsstłtte besluttet at planere en r(cid:230)kke el-kabler, dels under jorden og dels over jorden, som skal transportere elektricitet til ENEL(cid:146)s net. Der er en begrundet formodning om, at dette vindenergianl(cid:230)g er blevet planlagt i klar strid med f(cid:230)llesskabsdirektiverne vedrłrende beskyttelse, genvinding og udnyttelse af omr(cid:229)det, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r landskabet, miljłet og den historiske og ark(cid:230)ologiske kulturarv. Det er s(cid:229)ledes let at se de farlige konsekvenser af disse projekter fx. beskadigede klipper, łdelagte kilder, millioner af kubikmeter affaldsmateriale efterladt p(cid:229) bjergtoppene og udgravningsarbejder i omr(cid:229)der med naturlig risiko for skred. Endvidere har man ikke słrget for at inddrage offentligheden i disse beslutninger, s(cid:229)ledes som det udtrykkelig er foreskrevet i R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F (1). Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende oplyse fłlgende: Kan det ikke betragtes som et enormt spild, at EU har bevilget stłtte til finansering af projekter, som er 1. indbyrdes uforenelige og beliggende i samme omr(cid:229)de? 2. Mener Kommissionen ikke, at selv om dette vindmłlleanl(cid:230)g opfłres med den prisv(cid:230)rdige hensigt at skabe en alternativ og vedvarende energikilde, er dette dog et resultat af en hensynslłs landskabspolitik, der kan fłre til en uoprettelig łkologisk omv(cid:230)ltning med alle dennes alvorlige fłlger for skoven, dyrelivet og plantelivet? 3. Er der ikke grundlag for at indlede overtr(cid:230)delsesprocedure mod den italienske stat p(cid:229) grund af manglende gennemfłrelse og overholdelse af f(cid:230)llesskabsdirektiverne, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r miljłbeskyttelse og beskyttelse af landskabet? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. juni 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 354/208) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1995/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Terminator-genet Hvorledes vurderer Kommissionen fłlgerne af Monsantos terminator-gen for landm(cid:230)ndenes indt(cid:230)gter i udviklingslandene i de n(cid:230)ste par (cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: Komission asetus (EY) N:o 1219/98, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1998, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1079/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 167/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 6. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1219/98, annettu 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, tavallisen vehn(cid:132)n enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1079/ 98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 4 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n tavallisen vehn(cid:132)n vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1079/98 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komissio ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen menettely(cid:132) toimitettujen tietojen perusteella noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) voi vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, sek(cid:132) se tarjouksen tekij(cid:132) tai joiden tarjous koskee vientiveroa, ne tarjousten tekij(cid:132)t, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1079/98 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 5–11 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehn(cid:132)n enim- m(cid:132)isvientitueksi vahvistetaan 27,00 ecua tonnia kohti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 154, 28. 5. 1998, s. 24