title: Särskild rapport nr 10/98 om de utgifter och ersättningar som utbetalas till Europaparlamentets ledamöter, samt Europaparlamentets svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c.4 andra stycket i EG-fördraget)

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
allowances and expenses
parliamentary allowance
report

text: 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/1 I (Meddelanden) REVISIONSRÄTTEN SÄRSKILD RAPPORT nr 10/98 om de utgifter och ersättningar som utbetalas till Europaparlamentets ledamöter, samt Europaparlamentets svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c. 4 andra stycket i EG-fördraget) (98/C 243/01) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt Sida INLEDNING. 1. 1–1. 4 Revisionens omfattning. 1. 1–1. 3 Ekonomiska uppgifter. 1. 4 FORMELL EFTERLEVNAD AV BESTÄMMELSERNA. 1. 5–1. 7 TRANSAKTIONER I FÖRBINDELSE MED LEDAMÖTERNAS FÖRSKOTT 1. 8–1. 26 Schablonbelopp för ersättning av resekostnader och traktamenten. 1. 15–1. 24 Reseersättning med maximalt 3 000 ecu. 1. 25–1. 26 ERSÄTTNING FÖR ALLMÄNNA UTGIFTER – SEKRETARIATSERSÄTT- NING. 1. 27–1. 38 Ersättning för allmänna utgifter. 1. 30–1. 31 Sekretariatsersättning. 1. 32–1. 38 SLUTSATS. 1. 39–1. 44 Förbättring av det administrativa förvaltningssystemet. Verklighetsanpassning av ersättningsmekanismerna. Tydligare och mer lättkontrollerade bestämmelser. Åtgärdande av befintliga brister. 1. 41 1. 42 1. 43 1. 44 2 2 2 2 3 3 4 5 5 5 6 6 6 6 6 Europaparlamentets svar. 11 C 243/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 INLEDNING Revisionens omfattning 1. 1. Europaparlamentets ledamöter erhåller lön som utbetalas av deras nationella parlament och varierar mel- lan länderna. De uppbär ingen lön från Europaparlamen- tet, utan erhåller ersättning därifrån för de utgifter de ådrar sig under utövandet av ämbetet enligt de bestäm- melser som 1984 antogs av Europaparlamentets presi- dium (PE 133. 116) som regelbundet uppdateras (1). 1. 2. Revisionen omfattade enbart tillämpningen av bestämmelserna för ersättningen från Europaparlamentet för följande av ledamöternas utgifter: a) Schablonbelopp för ersättning av resekostnader (2). b) Reseersättning med maximalt 3 000 ecu (3). c) Traktamenten (4). d) Sekretariatsersättning (5). e) Ersättning för allmänna utgifter (6). f) Ersättning för resekostnader och uppehälle i samband med språk- och datakurser (7). 1. 3. Revisionen omfattade ersättningssystemets utveck- ling sedan revisionsrättens senaste revision av budgetåren 1990 och 1991 (8). De granskningar som grundades på bokföringsmaterial gjordes främst avseende budgetåret 1996. De administrativa rutiner och bokföringsrutiner (1) Se PE 133. 116/KVEST. /ändr. VII/1-97. (2) Schablonbeloppet för ersättning av resekostnader syftar till att ersätta samtliga kostnader i förbindelse med ledamöternas resor mellan deras bostadsort och sammanträdesorten då de deltar i sammanträden för Europaparlamentets officiella organ och detta godkänts och styrkts. (3) Reseersättningen syftar till att utöver det som täcks av schablonbeloppet för ersättning av resekostnader och trakta- mente, ersätta de utgifter som ledamöterna ådragit sig vid resor som företagits under utövandet av ämbetet, upp till ett maximibelopp som fastställts till 3 000 ecu per år, med undantag för sådana resor som företagits inom det land där de valts. (4) Traktamentet utbetalas för varje dag som ledamoten deltar i det arbete som ger rätt till schablonbelopp för ersättning av resekostnader. (5) Sekretariatsersättningen syftar till att ersätta de utgifter som är förknippade med anställning av en eller flera assistenter eller nyttjande av deras tjänster. (6) Ersättningen för allmänna utgifter syftar till att ersätta de utgifter som uppkommer i samband med den verksamhet som utövas av ledamöterna och som inte omfattas av andra ersättningar. (7) Inga iakttagelser av vikt avseende detta ersättningsslag gjor- des under revisionen. (8) EGT C 324, 13. 12. 1991, kapitel 15 och EGT C 330, 15. 12. 1992, kapitel 18. som tillämpas granskades utifrån de särskilda bestämmel- ser som har antagits av Europaparlamentet, gemenska- pens finansiella bestämmelser och principen om en sund ekonomisk förvaltning. Samtliga brister och risker som påtalas i denna rapport stöds av iakttagelser som gjorts under revisionen. Ekonomiska uppgifter 1. 4. Utvecklingen av de utbetalningar som motsvarar de granskade ersättningarna mellan 1990 och 1997 framgår av tabellerna i bilagan (tabellerna 1, 2 och 3). Det sammanlagda beloppet av dessa utgifter uppgick 1997 till 142,6 miljoner ecu, vilket motsvarar 16 % av Europapar- lamentets sammanlagda administrativa utgifter. Av utbe- talningarna avser 48 % sekretariatsersättningar, 33 % de olika ersättningarna för resor och traktamenten och 16 % ersättningen för allmänna utgifter. Den genomsnitt- liga årliga utgiften som effektuerats för dessa ersättningar per ledamot, antingen direkt eller indirekt, ökade från 138 000 ecu 1990 till 227 000 ecu 1997 (9), det vill säga en årlig genomsnittlig ökning med 7,4 %. Uppräkningen av sekretariatsersättningstariffen (en genomsnittlig årlig ökning med 10,6 %) förklarar den största delen av ökningen. Sedan juni 1996 utbetalas denna ersättning direkt till assistenterna eller till betalningsombud som utsetts av ledamöterna. FORMELL EFTERLEVNAD AV BESTÄMMELSERNA 1. 5. Förutom vad gäller ersättningen av utgifter för språk- och datakurser sköts administrationen av de ersättningar som granskades av Avdelningen för ledamö- ternas ersättning, vilken består av följande två skilda enheter: — Enheten för ledamöternas förskott, som sköter utbe- talningen av ersättningar för resor och uppehälle och står under kontroll av en godkännande avdelning som kontrollerar förskottsenhetens utbetalningar, utfärdar nödvändiga återkrav och gör ytterligare utbetalningar som är nödvändiga samt sköter bokföringen av dessa transaktioner mot budgeten. — Enheten för ”Sekretariatsersättning och allmänna utgifter”, som godkänner och kontrollerar utbetal- ningarna avseende dessa ersättningar. 1. 6. De förvaltningssystem som inrättats vid Avdel- ningen för ledamöternas ersättning säkerställer i stort sett att de bestämmelser som antagits av Europaparlamentet tillämpas korrekt. (9) 82 % av de ledamöter som innehade sitt ämbete per den 1/11/1996 erhöll ett belopp som låg mellan 80 % och 120 % av det genomsnittliga årliga beloppet. 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/3 1. 7. Rutinerna, vare sig det gäller förskottsbetalningar eller de övriga ersättningarna, är datoriserade och ända- målsenliga. De är enhetliga, tillförlitliga och snabba. Betalningarnas formella korrekthet enligt de bestämmel- ser som fastställts av Europaparlamentets presidium säkerställs genom att den dokumentation som erfordras enligt bestämmelserna systematiskt lämnas in och kon- trolleras. 1. 12. Fastän artikel 23. 3 i Europaparlamentets bestäm- melser föreskriver att kontant betalning endast får göras för traktamenten, upphävdes denna bestämmelse tills vidare i ett meddelande från kvestorskollegiet 1990. Häri- genom utvidgades möjligheten till kontant betalning till att gälla samtliga ersättningar som utbetalas av enheten för ledamöternas förskott. De kontanta betalningarna motsvarade under 1997 42 % av antalet transaktioner som effektuerades av enheten. TRANSAKTIONER I FÖRBINDELSE MED LEDAMÖTERNAS FÖRSKOTT 1. 8. Enheten för ledamöternas förskott i Bryssel och Strasbourg ansvarar för utbetalningen av schablonbelop- pet för ersättningen av resekostnader, reseersättningen och traktamenten. Enhetens effektuerade utbetalningar uppgick 1997 till 46,9 miljoner ecu, vilket motsvarar 33 % av ersättningarna för Europaparlamentets ledamö- ter. Det maximala belopp som förskottsenheten får dis- ponera är sedan 1991 fastställt till 3,2 miljoner ecu. 1. 9. Revisionsrätten anser (10) att användande av ett förskottssystem för utbetalningar på så stora belopp inte är förenligt med principerna i budgetförordningen (artikel 54) och dess genomförandebestämmelser (artiklarna 82 och följande). Varken utgiftsslaget i fråga eller något slags akut situation motiverar i detta fall en avvikelse från de normala reglerna för utbetalning och kontroll. 1. 10. Dessutom har ledamöterna enligt artikel 4. 5 i Europaparlamentets bestämmelser möjlighet att vid Europaparlamentets resebyrå för privat bruk erhålla färd- biljetter där de reseersättningar och traktamenten som de har rätt till har dragits av från priset. Denna förmån får till följd att Europaparlamentet provisoriskt betalar fak- turor som inte har något att göra med dess verksamhet, och senare återkräver beloppen vid sidan av budgetför- ordningens bestämmelser och på detta vis beviljar leda- möterna förskott. 1. 13. Dessa förfaranden som avviker från bestämmel- serna ger upphov till höga kostnader och förvaltningsris- ker. Själva systemet med en förskottsenhet, vilket förut- sätter att det finns både likvida medel och en kontroll- och godkännandefunktion, erfordrar betydande personal- resurser och finansiella medel. De förskott för privat bruk som beviljas ledamöterna medför att enhetens personal binds upp och de likvida medlen töms. Idag arbetar största delen av personalen vid Avdelningen för ledamö- ternas ersättning med utbetalning och kontroll av en liten del av samtliga ersättningar. De kontanta utbetalning- arna, som innebär att betydande belopp hanteras, medför för övrigt en högre förvaltningsrisk än andra utbetal- ningssätt. 1. 14. Normala betalnings- och kontrollrutiner skulle göra det möjligt att fördela arbetet på ett bättre sätt och begränsa de risker som är förknippade med hantering av kontanter. Rutinerna skulle kunna omfatta ett system med ständiga förskott, i enlighet med artikel 46 i budget- förordningen, för att ledamöterna inte själva ska behöva göra egna utlägg, vilket samtidigt skulle höja säkerhetsni- vån jämfört med en förskottsenhet. Schablonbelopp för ersättning av resekostnader och trak- tamenten 1. 15. Schablonbeloppet för ersättning av resekost- naderna är enligt artiklarna 1 och 7 i Europaparlamentets bestämmelser avsett för ersättning av samtliga utgifter i samband med ledamöternas resor mellan bostaden och sammanträdesorten då de deltar i sammanträden för Europaparlamentets officiella organ, vilket skall godkän- nas och styrkas. Traktamentet skall enligt artiklarna 11 och 12 i bestämmelserna utbetalas för varje dag som ledamoten deltar i sådant arbete som ger rätt till scha- blonersättning för resekostnader. 1. 11. I strid med budgetförordningens bestämmelser utnyttjas förskottsenheten för att driva in de belopp som ledamöterna av olika skäl är skyldiga (bland annat för färdbiljetter för privat bruk och ersättningar som utbeta- lats utan att närvaron styrkts) innan utbetalningen god- känns och utan att controllern kopplas in. 1. 16. Schablonbeloppet för ersättning av resekostnader beräknas med en kilometerersättning som baseras på avståndet mellan sammanträdesorten och den bostadsort som angetts av ledamoten. Denna ersättning är ”fryst” sedan 1994. Traktamentet beräknas efter en ersättning baserad på det antal närvarodagar som uppgetts av ledamoten. (10) Se punkterna 15. 22–15. 23 i årsrapporten för budgetåret 1990 och punkterna 18. 7–18. 8 i årsrapporten för budgetåret 1991. 1. 17. Schablonbeloppen för ersättning av resekostna- derna motsvarar inte de faktiska resekostnader som leda- C 243/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 möterna ådrar sig. Revisionsrättens analys visar att beräkningsförfarandet under 1996 för resor ”ledamotens bostadsort – sammanträdesorten” ledde till utbetalningar (27,6 miljoner ecu) som totalt sett var i genomsnitt 30 % högre än kostnaden för en flygbiljett i affärsklass, dvs. en avvikelse på cirka 6,5 miljoner ecu. Avvikelsen varierar märkbart med ledamotens bostadsort och ökar med avståndet till denna. Den verkliga avvikelsen är större, eftersom mindre dyra transportmedel i praktiken ofta används (tåg, flyg i turistklass) och några nationella parlament ger ledamöterna i Europaparlamentet förmåner på inrikeslinjerna. 1. 18. Fram till slutet av 1997 effektuerade förskottsen- heten utbetalningen av schablonbeloppet för ersättning av resekostnader och traktamenten på grundval av ledamö- ternas redogörelser. Kontrollerna avsåg inte huruvida resan eller vistelsen verkligen hade ägt rum, utan huru- vida ledamöterna hade varit närvarande på sammanträ- desorten, vilket i princip styrks genom namnteckningar på ett register i sammanträdeslokalen. 1. 19. Dessutom föreskriver bestämmelserna att ledamö- terna får styrka att de deltagit i Europaparlamentets arbete med andra handlingar. De ledamöter som innehar särskilda ämbeten (11) har möjlighet att frångå principen om namnteckning i sammanträdeslokalen och i stället skriva på en särskild lista. Samtliga ledamöter har också möjlighet att ifall de underlåtit att underteckna närvaro- registret uppvisa andra styrkande handlingar, bland annat färdbiljetter och hotellräkningar. Sådana styrkande hand- lingar får dock högst uppvisas vid fem tillfällen under en period på två och ett halvt år. 1. 20. Beviskraften i de handlingar, till exempel flyg- och tågbiljetter eller hotellräkningar, som godkänns i stället för namnteckning i register eller på närvarolistor är svag. Under 1996 uppvisades sådana underlag som alternativt bevis i cirka hälften av de fall där regeln om namnteck- ning i sammanträdeslokalen frångicks. I samtliga fall som granskades för 1996 avsåg de hotellräkningar som läm- nades in till administrationen som ersättning för närvaro- bevis en närvaro i början eller slutet av veckans samman- träden. 1. 21. En namnteckning i närvarolistan är inte heller tillräcklig för att styrka att ledamoten faktiskt har delta- git i Europaparlamentets arbete. kostnader faktiskt hade ägt rum, kunde utbetalningar ske utan att motsvarande resa hade ägt rum. 1. 23. Dessutom har revisionsrätten konstaterat att det saknas kriterier för avreseorten (den bostadsort som ledamoten efter eget gottfinnande angett) och att insynen och kontrollen därför också brister i detta avseende. 1. 24. Revisionsrätten noterar de ansträngningar som gjorts av Europaparlamentets presidium, som under 1997 vidtog vissa åtgärder för att rätta till dessa brister. a) Ett system för permanent kontroll av schablonbelop- pet för ersättning av resekostnader har införts, där verifikationer skall läggas fram. Sedan den 1 novem- ber 1997 måste boardingkort eller tågbiljett vid flyg- eller tågresa eller en detaljerad personlig redogörelse vid resa med egen bil uppvisas för att utbetalningen av schablonbeloppet för ersättning av resekostnader skall ske. b) Från den 1 februari 1998 förlorar ledamöterna hälften av dagtraktamentet om de inte är närvarande vid hälften av de nominella omröstningarna de dagar som Europaparlamentet behandlar lagstiftningsfrågor (tis- dagar, onsdagar och torsdagar under sammanträdes- perioderna i Strasbourg och torsdagar under samman- trädesperioderna i Bryssel). c) I Bryssel kan ledamöterna välja mellan att skriva på närvarolistan vid sammanträden i utskotten och de politiska grupperna och vid Europaparlamentets övriga officiella sammanträden, eller att skriva på en central lista. Reseersättning med maximalt 3 000 ecu 1. 25. Denna ersättning (artikel 10 i bestämmelserna) syftar till att utöver det som täcks av schablonbeloppet för ersättning av resekostnader och traktamentet ersätta de utgifter upp till ett maximibelopp som fastställts till 3 000 ecu per år som ledamöterna ådragit sig vid resor som företagits under utövandet av ämbetet, med undan- tag för sådana resor som företagits inom det land där de valts. 1. 22. Eftersom det fram till slutet av 1997 inte gjordes någon kontroll av huruvida resorna som låg till grund för utbetalning av schablonbeloppet för ersättning av rese- (11) Ordförande, vice ordförande, kvestorer, ordförande och vice ordförande i utskott, föredragande etc. 1. 26. De utgifter som ledamöterna ådragit sig vid de resor som omfattas av denna ersättning ersätts av för- skottsenheten på grundval av en redogörelse som skall åtföljas av resedokument, en inbjudan eller ett besökspro- gram. Om kriterier infördes för vilka resor ledamöterna tillåts företa under utövandet av ämbetet, skulle kontrol- ler även kunna ske av huruvida utgifterna är ersättnings- berättigade. 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/5 ERSÄTTNING FÖR ALLMÄNNA UTGIFTER – SEKRETARIATSERSÄTTNING inte hänsyn till sådana allmänna utgifter som ibland ersätts av till exempel några nationella parlament. 1. 27. Enheten ”Sekretariatsersättning och ersättning för allmänna utgifter” kontrollerar och godkänner de belopp som skall utbetalas för dessa ersättningar. De utbetalas månatligen via bankgiro i en av de gemenskapsvalutor som ledamoten angett upp till det maximibelopp som fastställts av Europaparlamentets presidium. Motsva- rande utgifter uppgick till 93,6 miljoner ecu under 1997. 1. 28. Budgetförordningen för Europeiska gemenskaper- nas allmänna budget föreskriver (artikel 11. 4) att omräk- ningen mellan ecu och nationella valutor i princip skall göras till dagskursen, eller i undantagsfall som skall motiveras genom tillämpning av kursen för den näst sista dagen i den månad som föregick den månad för vilken kursen fastställs. 1. 29. Bestämmelserna för Europaparlamentet (artikel 26) föreskriver att vid omräkningen till nationell valuta av de månatliga betalningar som effektueras för sekretari- atsersättning och ersättning för allmänna utgifter, skall växelkursen för den näst sista dagen i november månad året före referensåret användas. De säkerställer också att sekretariatsersättningen omräknad i nationell valuta bibe- hålls på samma nivå som föregående år under en hel mandatperiod. Dessutom kan ledamöterna fritt välja och ändra utbetalningsvaluta. Dessa avvikelser från de sed- vanliga omräkningsreglerna kan ge upphov till avsevärda kostnader för institutionen. Man borde försöka finna andra metoder som är förenliga med budgetförordnin- gens bestämmelser för att hjälpa assistenterna i deras berättigade önskan att skydda ersättningen mot valutaris- ken. Ersättning för allmänna utgifter 1. 30. Ersättningen för allmänna utgifter skall enligt arti- kel 13 i bestämmelserna täcka de utgifter som uppstår i samband med den verksamhet som utövas av Europapar- lamentets ledamöter och som inte täcks av några andra ersättningar. Den utbetalas med ett belopp som fastställs av presidiet (38 304 ecu per år under 1997) på grundval av en ansökan om årlig utbetalning. Denna ersättning reduceras med 50 % för de ledamöter som deltar i mindre än 50 % av sessionerna. 1. 31. Den fasta ersättningen är inte baserad på en exakt beräkning av de olika utgifter som ersätts, och den tar Sekretariatsersättning 1. 32. Sekretariatsersättningen skall enligt artiklarna 14–16 i bestämmelserna täcka utgifter i samband med anställning av en eller flera assistenter eller nyttjande av deras tjänster. Den utbetalas varje månad upp till ett årligt maximibelopp som fastställs av presidiet (110 460 ecu för 1997). 1. 33. Bestämmelserna anger inte i detalj vilka faktiska kostnadselement som motiverar det fasta maximibelop- pet. De enda uppgifterna som Europaparlamentet lämnat i detta avseende återfinns bland kommentarerna till 1993 och 1994 års budgetar, där det anges att varje ledamot kan anställa två assistenter, en i Bryssel och en i det medlemsland han/hon kommer från. Dessa anmärkningar förekommer inte i de påföljande budgetarna. Den bety- dande höjningen av ersättningens belopp har alltså inte förklarats sedan dess genom någon klar hänvisning till de utgifter som den är avsedd att täcka. Dessutom tar utbetalningen av sekretariatsersättningen inte i beaktande de ersättningar för samma ändamål som några nationella parlament ger till sina ledamöter i Europaparlamentet. 1. 34. Den månatliga utbetalningen av sekretariatsersätt- ningen sker antingen då en ”ansökan om utbetalning” lämnas in, vilken ledamoten fyller i avseende en enda utbetalning eller flera utbetalningar till en assistent, eller då en faktura lämnas in för efterforsknings-, dokumenta- tions- eller sekretariatarbete. Sedan juni 1996 utbetalas assistenternas lön direkt till dem eller via en utomstående som utsetts av ledamoten. Såvida inte de politiska grup- perna eller gemenskapsinstitutionerna anser att valet av assistent är olämpligt, görs detta efter ledamotens eget gottfinnande. 1. 35. Bestämmelserna fastställer att ledamoten är skyldig att upprätta ett kontrakt mellan sig själv och assistenten enligt gällande nationell lagstiftning, men fordrar inte att denna handling uppvisas. Europaparlamentets avdel- ningar gör inga kontroller av att de kontrakt som krävs enligt bestämmelserna faktiskt har upprättats och gran- skar inte heller om klausulerna i dem överensstämmer med skatteregler och sociala bestämmelser. Kontrollen avser inte heller om fakturorna är ersättningsberätti- gade. 1. 36. Distinktionen mellan utbetalningar som baseras på ett kontrakt och utbetalningar för fakturerade tjänster saknas i praktiken. Assistenterna kan nämligen visa upp fakturor som ligger utanför ett anställningsavtal eller arbeta inom ramen för ett kontrakt om tillhandahållande C 243/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 av tjänster istället för ett anställningsavtal. Likaledes kan en ansökan om utbetalning både lämnas in för ett perma- nent avtal och för en ”enda utbetalning” som inte på något sätt avviker från en enkel faktura. 1. 37. Flexibiliteten i regelverket, vilket kännetecknas av att det saknas insyn och kontroll avseende kontraktens klausuler och art, gör att den budgetansvariga myndighe- ten inte med rimlig säkerhet kan utesluta risken att sekretariatsersättningen används på ett olämpligt sätt. För närvarande tillåts alltför många olika rättsliga avtalsfor- mer enligt regelverket och alltför många utgiftsslag ersätts, utan att det i tillräcklig utsträckning säkerställs att tjänsterna verkligen har utförts. 1. 38. Det gällande regelverket kommer snart att föränd- ras. Kommissionen har utarbetat ett utkast till förslag om en förordning om att införa en ny artikel avseende ledamöternas assistenters anställningsvillkor i anställ- ningsvillkoren för övriga anställda. Om detta nya regel- verk antas skulle det bli Europaparlamentets uppgift att fastställa det exakta innehållet i de nya bestämmelserna om anställningsvillkoren för ledamöternas assistenter. Enligt tillgängliga uppgifter skulle de framtida anställ- ningsvillkoren för en assistent i Europaparlamentet kom- plettera, men inte ersätta, de nuvarande möjligheterna till anställning inom ramen för nationell lag, i syfte att öka insynen i administrationen av assistenterna samtidigt som flexibiliteten i dagens anställningsvillkor bibehålls. SLUTSATS 1. 39. Bestämmelserna för ersättningarna för ledamö- terna bör syfta till att säkerställa att de utgifter som ledamöterna ådrar sig under utövandet av ämbetet ersätts på ett adekvat sätt. De administrativa rutinerna och bokföringsrutinerna säkerställer i stort sett att de bestäm- melser som antagits av Europaparlamentet tillämpas kor- rekt. Under budgetåret 1997 vidtog Europaparlamentets presidium olika åtgärder för att komma tillrätta med vissa av bristerna i systemet. Dessutom är ett förslag om anställningsvillkor för ledamöternas assistenter under utarbetande. 1. 40. Revisionsrättens revision föranleder likväl följande iakttagelser och rekommendationer, vilka borde utgöra tillräcklig grund för en genomgripande omarbetning av regelverket. Förbättring av det administrativa förvaltningssystemet siella bestämmelser och ger upphov till höga administra- tionskostnader. Detta gäller både förskottsförfarandet och ledamöternas möjlighet att erhålla förskott för privat bruk. De växelkurser som används borde beräknas enligt bestämmelserna i budgetförordningen och valutariskerna borde i förekommande fall kompenseras med andra metoder (se punkterna 1. 13 och 1. 29). Verklighetsanpassning av ersättningsmekanismerna 1. 42. Rutinerna utgör inte någon garanti för att princi- pen om en sund ekonomisk förvaltning efterlevs. Huvud- delen av ersättningarna är fasta eller utgår med ett årligt maximibelopp som inte står i något nära samband med de faktiska förhållandena eller utgifterna. De utgiftsslag som täcks av ersättning för allmänna utgifter och sekreta- riatsersättning borde tydligt definieras och kvantifieras, och hänsyn borde samtidigt tas till de betalningar och förmåner som ledamöterna eventuellt erhåller från annat håll. Man borde överväga att basera reseersättningen på de faktiska utgifterna. Eventuellt skulle också ett system med permanenta förskott kunna införas så att ledamö- terna även fortsättningsvis kan undgå att själva göra utlägg. Användandet av moderna hjälpmedel såsom betal- kort för vilka avtal slutits med transportföretagen, skulle också göra det möjligt att betala fakturan direkt till den som tillhandahållit tjänsten (se punkterna 1. 14–17, 1. 31 och 1. 33). Tydligare och mer lättkontrollerade bestämmelser 1. 43. Utbetalningen av dessa ersättningar bygger till stor del på ett redogörelsesystem som innehåller få verifikatio- ner och kontroller. Dessutom har de grundläggande reg- lerna inom många områden ändrats genom bestämmelser som mildrar deras tvingande karaktär. Ersättningssyste- met bör omfatta kontroller på en rimlig nivå och vara så öppet att det säkrar att utbetalade medel används för det ändamål de är avsedda för enligt bestämmelserna (se punkterna 1. 18–1. 23, 1. 26 och 1. 35). Åtgärdande av befintliga brister 1. 41. Vissa av bestämmelserna i Europaparlamentets regelverk överensstämmer inte med gemenskapens finan- 1. 44. Bristerna i regelverket kan leda till att medlen används på ett olämpligt sätt. Om ett ersättningssystem som bygger på maximibelopp skall bibehållas, måste det 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/7 bygga på tydliga bestämmelser för utbetalning, baserade på att styrkande dokumentation skall inlämnas (kontrakt och fakturor som utfärdats i vederbörlig ordning). Inför- andet av anställningsvillkor för ledamöternas assistenter, vilket skulle kunna medföra att budgeten belastades ytter- ligare, kan endast bidra till en ökad insyn och en förbätt- rad förvaltning av utgifterna avseende ledamöternas assi- stenter om det nya systemet blir obligatoriskt för Europa- parlamentets ledamöter och möjliggör kontroller av huru- vida de tjänster som ersätts verkligen har utförts (se punkterna 1. 36–1. 38). Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 15 juli 1998. För revisionsrätten Bernhard FRIEDMANN Ordförande BILAGA TABELL 1 UTVECKLINGEN AV EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTERS UTGIFTER OCH ERSÄTTNINGAR 1990–1997 (Utbetalningar i ecu) 1990 1991 genomfört genomfört 1992 genomfört 1993 genomfört 1994 genomfört n 94/93 (i %) 93/92 (i %) 92/91 (i %) 91/90 (i %) 1995 genomfört (1) 95/94 (i %) 1996 genomfört (1) 96/95 (i %) 1997 genomfört Genom- snittlig år- lig ök- ningstakt 97/96 (i %) 97/90 (i %) Rubrik 1004 — Utgifter för resa och uppehälle 27 922 700 30 887 238 10,6 32 331 931 Rubrik 1005 – Särskilda reseutgifter 369 103 490 162 32,8 496 792 4,7 1,4 35 096 345 8,6 34 173 834 −2,6 45 806 085 34,0 46 999 898 2,6 47 323 473 0,7 7,8 % 621 409 25,1 522 231 −16,0 720 335 37,9 856 053 18,8 1 000 000 16,8 15,3 % Rubrik 1006 – Allmänna utg. , telematik- ers. 14 755 036 15 527 609 5,2 16 570 839 6,7 17 343 114 4,7 20 309 700 17,1 22 601 640 11,3 23 241 252 2,8 24 024 304 Rubrik 1050 – Språkkurser 463 023 460 766 −0,5 413 949 −10,2 481 659 16,4 532 193 10,5 617 094 16,0 525 077 −14,9 541 703 3,4 3,2 7,2 % 2,3 % Rubrik 1051 – Datakurser 35 788 58 827 64,4 113 985 93,8 102 758 −9,8 99 386 −3,3 99 150 −0,2 101 141 2,0 111 400 10,1 17,6 % Rubrik 106 – Sekretariatsersättning 27 847 411 33 495 866 20,3 38 568 359 15,1 46 206 872 19,8 56 839 962 23,0 60 337 199 6,2 67 232 235 11,4 69 605 045 3,5 14,0 % TOTALT utgifter och ersättningar (betalningar) 71 393 061 80 920 467 13,3 88 495 856 9,4 99 852 158 12,8 112 477 306 12,6 130 181 503 15,7 138 955 656 6,7 142 605 925 2,6 10,4 % Antal ledamöter 518 518 518 518 567 626 626 626 TOTALT – Europaparlamentets admini- strativa utgifter (betalningar) KVOTER Utgifter o. ersättningar/EP:s administra- tiva utgifter 421 229 367 481 172 959 14,2 573 272 757 19,1 616 208 926 7,5 644 973 515 4,7 822 715 204 27,6 758 114 685 −7,9 867 715 417 14,5 10,9 % 16,9 % 16,8 % 15,4 % 16,2 % 17,4 % 15,8 % 18,3 % 16,4 % Utgifter o. ersättningar/antal ledamöter 137 824 156 217 13,3 170 841 9,4 192 765 12,8 198 373 2,9 207 958 4,8 221 974 6,7 227 805 2,6 7,4 % (1) Den totala ökningen av utgifterna under 1995 och 1996 bör ses i ljuset av ankomsten av representanter för de nya medlemsländerna (se kvoten ”utgifter och ersättningar/antal ledamöter”). Källa: Europeiska gemenskapernas allmänna budget – effektuerade utbetalningar avseende åtaganden för budgetår n. C 2 4 3 8 / S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 3. 8. 9 8 FÖRÄNDRINGAR I EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTERS UTGIFTER OCH ERSÄTTNINGAR Genomsnittlig utgift per ledamot 1990–1997 (exkl. ersättningar för ordförandens verksamhet) (1) TABELL 2 1990 1991 genomfört genomfört 1992 genomfört 1993 genomfört 93/92 (i %) 92/91 (i %) 91/90 (i %) 1994 genomfört 94/93 (i %) 1995 genomfört 95/94 (i %) 1996 genomfört 96/95 (i %) 1997 genomfört Genom- snittlig år- lig ök- ningstakt 97/96 (i %) 97/90 (i %) (Utbetalningar i ecu) Antal ledamöter 518 518 518 518 567 626 626 626 Rubrik 1004 – Utgifter för resa och uppehälle 53 905 59 628 10,6 62 417 Rubrik 1005 – Särskilda reseutgifter 713 946 32,8 959 4,7 1,4 67 754 8,6 60 271 −11,0 73 173 21,4 75 080 2,6 75 597 0,7 4,9 % 1 200 25,1 921 −23,2 1 151 24,9 1 367 18,8 1 597 16,8 12,2 % Rubrik 1006 – Allmänna utgifter, telematikers. Rubrik 1050 – Språkkurser Rubrik 1051 – Datakurser 894 69 28 485 29 976 5,2 31 990 6,7 33 481 4,7 35 820 890 −0,5 799 −10,2 930 16,4 939 7,0 0,9 36 105 986 0,8 5,0 37 127 2,8 38 377 3,4 4,4 % 839 −14,9 865 3,2 −0,5 % 114 64,4 220 93,8 198 −9,8 175 −11,6 158 −9,6 162 2,0 178 10,1 14,5 % Rubrik 106 – Sekretariatsersättning 53 759 64 664 20,3 74 456 15,1 89 202 19,8 100 247 12,4 96 385 −3,9 107 400 11,4 111 190 3,5 10,9 % TOTALT utgifter och ersättningar/antal ledamöter (betalningar) 137 824 156 217 13,3 170 841 9,4 192 765 12,8 198 373 2,9 207 958 4,8 221 974 6,7 227 805 2,6 7,4 % (1) Årliga belopp för Europaparlamentets utgifter avseende de utgifter och ersättningar som avses i punkt 1. 2 i iakttagelserna och som utbetalats till ledamöterna eller tredje man (assistenter, utbildningsinstitut), dividerat med det sammanlagda antalet ledamöter. Källa: Europeiska gemenskapernas allmänna budget – effektuerade utbetalningar avseende åtaganden för budgetår n. 3 8 9 8. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g C 2 4 3 / 9 C 243/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 TABELL 3 DE OLIKA ERSÄTTNINGARNAS ANDELAR 1990 (i %) 1991 (i %) 1992 (i %) 1993 (i %) 1994 (i %) 1995 (i %) 1996 (i %) 1997 (i %) Rubrik 1004 – Utgifter för resa och uppehälle Rubrik 1005 – Särskilda reseutgifter Rubrik 1006 – Allmänna utgifter, tele- matikersättning 39,1 0,5 38,2 0,6 36,5 0,6 35,1 0,6 30,4 0,5 35,2 0,6 33,8 0,6 33,2 0,7 20,7 19,2 18,7 17,4 18,1 17,4 16,7 16,8 Rubrik 1050 – Språkkurser Rubrik 1051 – Datakurser 0,6 0,1 0,6 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,5 0,1 0,4 0,1 0,4 0,1 Rubrik 106 – Sekretariatsersättning 39,0 41,4 43,6 46,3 50,5 46,3 48,4 48,8 TOTALT utgifter och ersättningar/antal ledamöter (betalningar) Källa: Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/11 EUROPAPARLAMENTETS SVAR PÅ REVISORERNAS RAPPORT OM DE UTGIFTER OCH ANDRA ERSÄTTNINGAR SOM UTBETALAS TILL EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER INLEDNING Punkt 1. 1–1. 4 För att revisionsrättens rapport skall kunna hjälpa parlamentet att förbättra insynen i parlamen- tets system för ersättningar till ledamöterna skulle parlamentet vilja understryka det samman- hang i vilket dess system för ersättningar utvecklats, de krav som råder på den situation i vilken parlamentet organiserar sin verksamhet, själva naturen hos en parlamentarisk institution, ledamöternas roll och de reformer som presidiet redan företagit i det rådande systemet – något som inletts redan innan revisionsrätten gjorde sin granskning. I detta sammanhang är det viktigt att notera att det inte finns någon gemensam nivå för de direkta ersättningarna. Detta beror på att ledamöterna av parlamentet ännu inte har några gemensamma anställningsvillkor, till skillnad mot vad som är fallet för ledamöterna av kommissionen, domstolen, förstainstansrätten eller revisionsrätten. Ett parlamentet som bedriver sin verksamhet på övernationell nivå arbetar under särskilda omständigheter, såsom antalet medborgare som var och en ledamot skall representera, valkret- sarnas storlek, den mycket tunga börda som resorna innebär för var och en ledamot (resor från vederbörandes medlemsstat till arbetsorterna, mellan arbetsorterna och till andra medlemssta- ter). Detta är något som revisionsrätten inte tagit upp till behandling. Inte heller har det givits någon erkänsla åt att ledamöterna av en parlamentarisk institution är ”i tjänst” inte bara när de deltar i formella sammanträden som hålls av institutionens officiella organ, utan också då det närvarar vid officiella föranstaltningar av högst mångskiftande slag, vid vilka parlamentsledamöterna har en funktion att fylla. Revisionsrätten erkänner de ihärdiga ansträngningar som parlamentet redan gjort på eget initiativ för att skapa en grundval för systemet för ersättningar: — parlamentets upprepade krav på att kommissionen skall framlägga ett förslag om en gemenskapslagstiftning för ledamöternas assistenter; detta förslag har nu framlagts, — införandet av krav på att de resor som företagits skall styrkas med vederbörliga dokument, — den omständigheten att närvaroersättningen utbetalas endast om vederbörande deltagit i namnuppropet, — frysningen av reseersättningarna under flera år. Revisionsrätten anger ingenting om någon jämförelse med de system och de kontroller som finns i de nationella parlamenten. Ett exempel är att Europaparlamentets krav på att dess ledamöter skall bevisa sin närvaro genom att skriva in sig i ett register saknar motstycke i flertalet nationella parlament. I de nationella parlamenten behöver inte heller alltid någon dokumentation företes som belägg för att en resa har gjorts. Revisionsrätten har inte förklarat på vilket sätt den mätt effektiviteten hos de kontroller som har införts, men ett är säkert: vilka kriterier revisionsrätten än haft i åtanke så bygger dessa inte på gängse praxis i medlemsstater- nas parlament. C 243/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 Att utgifterna ökat (punkt 1. 4) beror på att den budgetansvariga myndigheten ökat ersättning- arna för att förbättra nivån på det stöd som ges ledamöterna, särskilt mot bakgrund av att parlamentet och dess ledamöter fått nya befogenheter efter det att Maastrichtfördraget trädde i kraft. Likaså bör det nämnas att den senaste utvidgningen, varvid två av de berörda länderna legat långt borta från Europas centrum, vilket har varit en relevant faktor bakom ökningen av utgifterna för reseersättningar och traktamenten. Med beaktande av dessa faktorer kommer läsaren att kunna skapa sig en klarare bild av trenderna inom de två mest betydande kategorierna av utgifter till ledamöterna, det vill säga utgifter för ledamöternas assistenter och för resekostnader (82 % av de totala utgifterna). LEDAMÖTERNAS FÖRSKOTTSKONTOTRANSAKTIONER Punkt 1. 8–1. 14 I fråga om ledamöternas förskottskontotransaktioner (punkt 1. 8 – 1. 14) tillbakavisar parlamen- tet än en gång det synsätt som revisionsrätten gjort sig till målsman för redan i tidigare rapporter om denna fråga, nämligen att användningen av ett förskottskonto för betalning av reseersättningar och dagtraktamenten inte stämmer överens med de principer som fastslagits i budgetförordningen och i de detaljerade genomförandebestämmelserna för den. Parlamentet anser att det stora antalet utbetalningar av detta slag, tillsammans med den omständigheten att de förekommer så ofta, fullt berättigar till att det används ett system med förskottskonton av det slag som det stadgas om i artikel 54 i budgetförordningen och artiklarna 82 ff i de detaljerade bestämmelserna. Parlamentet står därför bakom sitt svar på revisionsrättens årsrap- porter för budgetåret 1990 och 1991 enligt vilka ”det enligt artikel 54 i budgetförordningen är möjligt att inrätta ett system för betalning av vissa utgiftskategorier. Budgetförordningen uppställer inga som helst villkor för storleken på de belopp som skall utbetalas” (se EGT C 324, 13. 12. 1991, s. 14 och EGT C 330, 15. 12. 1992, s. 453). Parlamentet skulle också vilja understryka hur sådana betalningar vanligtvis utförs: först måste det utfärdas en betalningsorder som undertecknats av utanordnaren och godkänts av styrekonomen innan den kan betalas av räkenskapsföraren. Skulle detta system tillämpas i dessa särskilda fall skulle det förorsaka väsentliga dröjsmål utan att i någon högre grad minska arbetsbördan för de berörda tjänste- grenarna. Vad beträffar iakttagelsen om att förskott på ovannämnda ersättningar kan ha utbetalats utan att närvaron styrkts (punkt 1. 11) så bör det understrykas att i de fåtaliga fall där sådant har förekommit har beloppen i fråga systematiskt återkrävts efter att det gjorts en kontroll av de närvarolistor som utgör grunden för rättigheten till sådana ersättningar. Förskottsutbetalning- arna är i själva verket inte slutgiltiga och påförs inte budgeten förrän det fastställts att de står i överensstämmelse med gällande regler. Detta innebär att utanordnaren som undertecknar ett intyg om riktigheten i uppgifterna för det belopp som skall betalas och därefter överlämnar det till styrekonomen för påteckning, först alltid skall ha utfört de kontroller som det stadgas om i budgetförordningen. Iakttagelsen om att betalningar från förskottskontona gjorts för att täcka kostnaderna för ledamöternas icke-officiella resor (punkt 1. 10) äger sin riktighet. Efter att utredning gjorts om dessa utbetalningar överensstämt med gällande föreskrifter har de sedan återindrivits. Det bör dock påpekas att det därvid handlat om ett relativt litet antal biljetter och att parlamentet är berett att ta upp denna fråga till omprövning. Detsamma gäller de betalningsförfaranden som används för att begränsa eller rentav utesluta de risker som uppstår i samband med hanteringen av kontanter. 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/13 Revisionsrätten erkänner att det förbättrade system som den föreslagit med fördel kunde innefatta ett system med permanenta förskott så att ledamöterna även fortsättningsvis kunde undgå att själva göra utlägg. Detta skulle i praktiken leda till att man fick 626 individuella konton för ledamöterna av Europaparlamentet, vilket skulle vara synnerligen ohanterligt. Parlamentet kommer att noggrant överväga de förslag som framlagts om förbättring av dess nuvarande system och därvid syfta till att göra en översyn av det enligt vad som är av behovet påkallat. Schablonbelopp och traktamenten Punkt 1. 15–1. 26 Det ligger i själva sakens natur att en schablonersättning inte exakt motsvarar de faktiska kostnaderna. I samband med detta har parlamentets presidium sedan 1997, vilket också revisionsrätten erkänt, skärpt kontrollsystemet i samband med villkoren för utbetalning av schablonersättningar (utbetalning sker först efter det att det företetts bevis på att varje resa verkligen genomförts). Revisionsrätten framhåller följande: ”Beviskraften i de handlingar, till exempel flyg- och tågbiljetter eller hotellräkningar, som godkänns i stället för namnteckning i register eller på närvarolistor är svag” (1. 20) och att en namnteckning i närvarolistan inte är tillräcklig för att styrka att ledamoten i fråga faktiskt deltagit i Europaparlamentets arbete (punkt 1. 21). Parlamentets arbete är ju av sådant slag att där till exempel kan förekomma överläggningar och sammanträden som hålls utanför och faktiskt också inom parlamentets fastigheter, men detta har inte tagits i beaktande. I fråga om ledamöternas rätt till ersättning för kostnader i samband med resor som företagits ”under utövandet av ämbetet”, varvid ersättningsgrunden utgörs av det särskilda ersättningsbe- loppet på 3 000 ecu och det inte finns några kriterier för hur man skall fastställa att en resa verkligen varit av ersättningsberättigande natur (punkt 1. 26) bör revisionsrättens omdömen ses i sitt rätta sammanhang, eftersom ledamöterna i sin egenskap av att vara politiker måste delta i olika offentliga föranstaltningar av det mest mångskiftande slag. I praktiken kontrolleras varje ersättningsansökan för att man skall kunna få reda på om det verkligen handlat om ett officiellt program. Tvivelaktiga fall hänskjuts till ansvarig kvestor för prövning. Slutligen bör det påpekas att utgifter av detta slag svarar för endast en mycket liten del av de totala utgifterna för ersättningar till medlemmarna, att utbetalningar endast görs på basis av dokument till stöd för ansökningarna (faktiska kostnader) och att en tredjedel av ledamöterna inte gör några anspråk på ersättningar av detta slag. ERSÄTTNING FÖR ALLMÄNNA UTGIFTER – SEKRETARIATSERSÄTTNING Punkt 1. 27–1. 38 Revisionsrättens iakttagelse om den omräkningskurs som enligt föreskrifterna skall gälla för omräkningen av ecu till nationella valutor när dessa ersättningar betalas ut (punkt 1. 27–1. 29) är i allt väsentligt av historiskt intresse, eftersom det inte kommer att finnas några kursdifferenser mellan valutorna i de länder som kvalificerat sig för den ekonomiska och monetära unionen efter det att euron en gång införts. Såsom revisionsrätten framhållit betingades bruket av en fast årlig omräkningskurs av den ”berättigade önskan att skydda ersättningen mot valutarisken”. Med tanke på valutorna i de andra medlemsstaterna kommer man att kunna nå fram till lämpliga lösningar för en övergångsperiod. Schablonersättningen för allmänna utgifter är avsedd att täcka en hel rad kostnader som ledamöterna har att betala, huvudsakligen i sina ursprungsländer. Bland kostnader av detta slag C 243/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 98 märks utgifter för kontorskostnader, avgifter för telekommunikationer och porto, avgifter för datorutrustning osv. Att denna ersättning har karaktären av ett schablonbelopp får sitt berättigande mot bakgrund av att de kostnader den avses täcka är av så olika slag och dessutom på grund av att detta är ett sätt att undvika de avsevärda administrativa kostnader och förseningar som ofrånkomligen vore förenade med ett system baserat på att 626 ledamöter från 15 medlemsstater vore ålagda att lämna in verifierande dokument och dessutom med beaktande av att de antikumulativa bestämmelserna varierar från det ena landet till det andra. Revisionsrättens iakttagelser om sekretariatsersättningen gäller snarare själva bestämmelserna än tillämpningen av den. Parlamentet skulle vilja understryka följande punkter: — medan parlamentet har ansvaret för att se till att utbetalningen av ersättning till assistenter sker i vederbörlig ordning, så är anställandet av assistenterna en privaträttslig fråga mellan den enskilda ledamoten och hans eller hennes assistent(er), varvid parlamentet på inget sätt har något ansvar i egenskap av institution. Därav följer att Europaparlamentet, såvida parlamentet vill undvika risken för att parlamentet av en nationell domare skall betraktas som direkt arbetsgivare i förhållande till assistenterna, inte kan ingripa för att se efter att dessa privaträttsliga avtal följer de gällande nationella lagarna (civil-, handels- och skatte- rättsliga samt på sociallagstiftningens område), — den flexibla ramen av bestämmelser (anställningsavtal, avtal om tillhandahållande av tjänster, betalning på en gång mot uppvisande av räkning etc) avser att garantera ledamöterna en möjlighet att anpassa sina behov av stödtjänster enligt hur deras ämbetsplik- ter ständigt utvecklas och enligt de särskilda uppgifter de får sig tilldelade. Såsom revisionsrätten påpekat pågår det en översyn av det gällande regelverket. Detta sker i samverkan med kommissionen och rådet och avsikten är då att en ny personalkategori skall tas med i de anställningsvillkor som gäller för andra anställda, nämligen kategorin parlamentsleda- möternas assistenter. Denna reform kommer, såsom revisionsrätten själv medgivit, att öka insynen i administrationen av assistenterna och göra den mera effektiv (1. 38). Revisionsrätten har antytt möjligheten av att ledamöterna får vissa reseersättningar från de nationella parlamenten samtidigt som de för samma ändamål får ersättningar från Europaparla- mentet. Detta förekommer inte särskilt ofta. Parlamentet är ändå berett att införa regler som förbjuder dubbla utbetalningar av detta slag och se till att lämplig tillsyn utövas. Europaparlamentet känner inte till något enda fall där nationella parlament betalar ut eller skulle ha betalat ut sekretariatsersättning till ledamöter av Europaparlamentet, utom i de fall att en ledamot har ett dubbelt mandat. SLUTSATSER Punkt 1. 39–1. 44 Parlamentet noterar revisionsrättens övergripande slutsatser om att de administrativa rutinerna och bokföringsrutinerna i sin nuvarande utformning säkerställer att de bestämmelser som tillämpas av Europaparlamentet tillämpas korrekt. Revisionsrättens iakttagelser bör läsas mot bakgrunden av det sammanhang där det nuvarande systemet för ersättningar fungerar, nämligen att ledamöterna av Europaparlamentet inte har några gemensamma anställningsvillkor och ingen gemensam lönenivå, varvid det dessutom bör tas hänsyn till de speciella villkor som ledamöterna av en övernationell parlamentsinstitution har att arbeta under. 3. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 243/15 Parlamentet anser att de åtgärder som vidtogs under budgetåret 1997 har inneburit förbätt- ringar i det nuvarandet systemet vilket också kommer att bli följden av kommissionens förslag om en ny rättslig ram för ledamöternas assistenter. Parlamentet kommer att fortsätta sin översyn av det nuvarande systemet för ersättningar, vilken inleddes 1995. Avsikten är då att skapa ökad insyn och förbättrade kontroller och göra systemet mera sammanhängande. Parlamentet kommer att ta revisionsrättens rekommendationer i beaktande i de fall de låter sig genomföras i praktiken. Trots att parlamentet på fortlöpande basis engagerat sig för att förbättra de nuvarande föreskrifterna kommer parlamentet att fortsätta sitt arbete med ett förslag till gemensamma anställningsvillkor för ledamöterna för att dessa i fortsättningen skall få en sund och rättvis grundval för sin avlöning


title: Propuesta de decisión del Consejo relativa a la financiación de los costes fijos del sistema de gestión de la asistencia técnica a los países ACP y los PTU

eurovoc_concepts:
ACP countries
EDF
development policy
overseas countries and territories
technical cooperation

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 15. 06. 1998 COM(1998) 369 final Propuesta de DECISION DEL CONSEJO relativa a la financiación de los costes fijos del sistema de gestión de la asistencia técnica a los países ACP y los PTU (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La Asociación Europea para la Cooperación (AEC), que se encargaba de la administración de los asistentes técnicos y demás expertos puestos a disposición de los países en desarrollo con cargo al FED y al presupuesto, está en proceso de liquidación. Será sustituida por las dos empresas privadas siguientes, que han sido seleccionadas mediante convocatoria internacional de ofertas: - GTZ ("Deutsche Gesellschaft fur Technische Zusammenarbeit, GmbH"), Eschborn, Alemania - AGRER S. A. , Bruselas, Bélgica. GTZ ha sido elegida para las actividades que se realicen en África y en el Océano índico y será competente exclusivamente en los ámbitos de la DG VIH. La mayor parte de sus actividades se financiarán mediante el FED. AGRER ha sido elegida para el resto del mundo y para los expertos en ayuda humanitaria y alimentaria en todo el mundo. Será competente en los ámbitos de las distintas DG RELEX. En el caso de la DG VIII, esos ámbitos son las regiones del Caribe y del Pacífico y la seguridad alimentaria. La mayor parte de sus actividades se financiarán con cargo al presupuesto. Esas empresas proporcionarán el marco logístico Los contratos de asistencia técnica se firmarán entre la Comisión y los asistentes técnicos. El sistema de financiación es idéntico en ambos contratos, que se firmarán por dos años y podrán renovarse una sola vez por dos años más. La financiación consistirá en: - una cantidad global fija para gastos de funcionamiento: GTZ 2. 563. 440 ecus AGRER 2. 160. 590 ecus - gastos variables de asistencia técnica (contratos de asistencia técnica más un 6% de gastos de gestión). Dado el volumen de su asistencia técnica, el FED deberá financiar más del 90% de los costes fijos de GTZ y menos del 10% de los costes fijos de AGRER1. Se calcula que el coste total para un período de cuatro años será de 5,5 millones de ecus. A diferencia de los gastos variables, los costes fijos no se pueden imputar únicamente a los países ACP y los PTU que reciban asistencia técnica. Al tratarse de la aplicación de un sistema destinado a todos los países beneficiarios, los costes de estructura deben ser imputados solidariamente a todos los países ACP y los PTU. Dado que el recurso a la 1 Estos porcentajes se han determinado teniendo en cuenta las distribuciones realizadas en los años anteriores. 1 asistencia técnica es aleatorio, distribuir dichos costes sólo entre los países ACP y los PTU que reciban asistencia técnica podría dar lugar a que se les imputaran gastos desproporcionados respecto a los servicios reales recibidos. En consecuencia, se propone que dichos costes se financien con los intereses de los fondos depositados a que se refiere el apartado 2 del artículo 9 del Acuerdo Interno del Octavo FED (intereses del FED). De conformidad con el último párrafo del apartado 2 del artículo 9 del Acuerdo Interno del Octavo FED, el Consejo deberá decidir por mayoría cualificada al respecto. PROPUESTA DE DECISION DEL CONSEJO relativa a la financiación de los costes fijos del sistema de gestión de la asistencia técnica a los países ACP y los PTU EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Cuarto Convenio ACP-CE, firmado en Lomé el 15 de diciembre de 1989 y modificado por el Acuerdo firmado en Mauricio el 4 de noviembre de 1995, en adelante denominado "Convenio"; Vista la Decisión 91/482/CEE del Consejo, de 25 de julio de 1991, relativa a la asociación de los países y territorios de Ultramar a la Comunidad Económica Europea, modificada por la Decisión 97/803/CE de 24 de noviembre de 1997; Visto el Acuerdo Interno relativo a la financiación y la gestión de las ayudas de la Comunidad en el marco del segundo protocolo financiero del Cuarto Convenio ACP-CE, en adelante denominado "Acuerdo Interno" y, en particular, su artículo 9; Vista la propuesta de la Comisión; Considerando que conviene cubrir durante un período de cuatro años los costes fijos inherentes al sistema de sustitución de la Asociación Europea para la Cooperación (AEC) para la gestión de la asistencia técnica a los países ACP y los PTU; Considerando que dichos costes fijos podrían cubrirse con los intereses de los fondos depositados a que hace referencia el apartado 2 del artículo 9 del Acuerdo Interno, DECIDE: Artículo l A fin de cubrir los costes fijos inherentes al sistema de sustitución de la Asociación Europea para la Cooperación (AEC) destinado a la gestión de la asistencia técnica a los países ACP y los PTU, se retirará una cantidad de 5,5 millones de ecus de los intereses de los fondos depositados en las cuentas de los pagadores delegados en Europa a que se refiere el apartado 4 del artículo 319 del Convenio. Articulo 2 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente ISSN 0257-9545 COM(98) 369 final DOCUMENTOS ES 11 01 09 15 N° de catálogo : CB-CO-98-384-ES-C ISBN 92-78-37156-4 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo '/


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1964/98 af Sören WIBE til Kommissionen. Kommissionens forslag til en ny landbrugspolitik

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
aid to agriculture
animal feedingstuffs
common agricultural policy
dairy production
distribution of aid
maize
production aid
production quota

formats: html pdf print

text: C 13/126 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 (1999/C 13/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1964/98 af S(cid:246)ren Wibe (PSE) til Kommissionen (15. juni 1998) Om: Kommissionens forslag til en ny landbrugspolitik I forbindelse med spłrgetiden i młdeperioden i maj 1998 har Kommissionen givet et skriftligt svar p(cid:229) et spłrgsm(cid:229)l om stłtte til majsensilage, som anvendes til kv(cid:230)gfoder. Kommissionen p(cid:229)peger i sit svar, at der findes omr(cid:229)der i Europa, hvor der ikke kan dyrkes majs (f. eks. Sverige og Finland) og at disse regioner derfor błr tildeles ekstra m(cid:230)lkekvoter. Vil de svenske (og finske) landm(cid:230)nd f(cid:229) fuld kompensation via łgede m(cid:230)lkekvoter? Hvor mange yderligere kvoter vil der nłjagtigt blive tildelt de svenske (og finske) landm(cid:230)nd, og har Kommissionen foretaget beregninger, der viser, i hvilket omfang der derved ydes fuld kompensation for den stłtte til majsensilage, som disse to lande ikke modtager? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1998) B(cid:229)de de svenske og de finske landm(cid:230)nd er blandt dem, der har stłrst fordel af den forłgelse af m(cid:230)lkekvoten, Kommissionen foresl(cid:229)r i udkastet til forordning for m(cid:230)lkesektoren under Agenda 2000 (1). Ud over den foresl(cid:229)ede forłgelse p(cid:229) 1 % for unge landm(cid:230)nd i alle medlemsstater sl(cid:229)s der til lyd for, at den svenske kvote łges med 77 300 t (2,3 %), og at den finske kvote łges med 200 000 t eller (8,4 %). Den relativt store forłgelse af kvoterne i begge medlemsstater skyldes, at de har store bjergomr(cid:229)der, og er s(cid:229)ledes en anerkendelse af de vanskelige landbrugsvilk(cid:229)r. Det meste af nedsk(cid:230)ringen af den institutionelle m(cid:230)lkepris kompenseres af malkekopr(cid:230)mien. Det ville v(cid:230)re vanskeligt at foretage en nłjagtig beregning som den, der efterlyses af det (cid:230)rede parlamentsmedlem. Kommis- sionen er imidlertid af den opfattelse, at muligheden for at producere mere m(cid:230)lk vil bidrage til at opretholde besk(cid:230)ftigelsen og indkomsterne i landbruget og v(cid:230)re til fordel for den svenske og finske łkonomi. (1) KOM(97) 2000 endelig udg. (1999/C 13/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1965/98 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Oplysningspligt Kommiss(cid:230)r Van Miert konstaterede i Europa-Parlamentets (cid:216)konomiudvalg den 26. 5. 1998, at medlemsstaterne ikke altid overholder oplysningspligten, og at denne praksis forekommer stadig oftere. Efter hvad der forlyder, kr(cid:230)vede nogle medlemsstater i denne forbindelse en (cid:230)ndring af procedurereglerne, som skulle g(cid:229) ud p(cid:229), at hvis Kommissionen ikke inden for to m(cid:229)neder opdager kr(cid:230)nkelsen af oplysningspligten, anses stłtten for godkendt. 1. I hvilke medlemsstater kunne Kommissionen konstatere en omfattende overtr(cid:230)delse af oplysningspligten? 2. Hvilke medlemsstater var af den opfattelse, at hvis Kommissionen ikke inden for et vist tidsrum opdager kr(cid:230)nkelserne af oplysningspligten, anses denne sag for afgjort? 3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen endnu at tr(cid:230)ffe i denne forbindelse?


title: Komission asetus (EY) N:o 1236/98, annettu 15 päivänä kesäkuuta 1998, kasviöljyn toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
EU aid
Ethiopia
Haiti
aid system
food aid
vegetable oil

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 170/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1236/98, annettu 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, kasvi(cid:148)ljyn toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- keavun hallinnasta elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) erityisist(cid:132) tukitoimista 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitussa asetuksessa vahvistetaan luettelo maista ja elimist(cid:132), ja m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n yleiset perusteet elintarvikeavun kuljettami- sesta fob-toimitusvaiheen j(cid:132)lkeen, joille voidaan toimittaa yhteis(cid:148)n tukea, useiden elintarvikeavun antamista koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten johdosta komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt tietyille vastaanottajille kasvi(cid:148)ljy(cid:132), n(cid:132)m(cid:132) toimitukset olisi teht(cid:132)v(cid:132) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna toimi- tettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista ylei- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/ 97 (2), ja on tarpeen ja tarkentaa erityisesti ehdot siit(cid:132) aiheutuneiden kustannusten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132), toimittamista koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat annettujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan, toimitusten toteutumisen varmistamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) tarjouksen tekij(cid:148)ill(cid:132) on mahdollisuus hankkia joko rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringonkukka(cid:148)ljy(cid:132); kunkin er(cid:132)n toimitus my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n alhaisimman tarjouksen tekij(cid:132)lle, 1 artikla yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna Yhteis(cid:148)ss(cid:132) saatetaan liikkeelle kasvi(cid:148)ljy(cid:132) sen toimittami- liitteess(cid:132) osoitetuille seksi vastaanottajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja liitteess(cid:132) luetelluin edellytyksin. Toimittaminen kattaa yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun kasvi(cid:148)ljyn liik- keelle saattamisen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. Tarjoukset koskevat joko rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringonkukka(cid:148)l- jy(cid:132). Jokaisessa tarjouksessa on ilmaistava tarkkaan (cid:148)ljy- jota se koskee, muuten tarjous hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n. luokka, Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyv(cid:132)ksyneen ne. Mit(cid:132)(cid:132)n muita h(cid:132)nen tarjoukseensa sis(cid:132)ltyvi(cid:132) ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) T(cid:132)m(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23 L 170/6 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 6. 98 LIITE ER(cid:142) A 1. Toimen N:o: 173/97 2. Edunsaaja (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma puh. : (39-6) 6513 2988; telekopio: 6513 2844/3; teleksi: 626675 WFP I 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimitt(cid:132)(cid:132) 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: Etiopia 5. Hankittava tuote: kasvi(cid:148)ljy: joko puhdistettu rapsi(cid:148)ljy tai puhdistettu auringonkukka(cid:148)ljy 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 96 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (4) (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 1. a tai b) 9. Pakkaaminen: katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (10. 4 A, B ja C. 2) 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 3) — merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: englanti — lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: — 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun puhdistetun kasvi(cid:148)ljyn liikkeelle saattaminen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: — v(cid:132)lisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 20. 7. –9. 8. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 3. –23. 8. 1998 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 30. 6. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 14. 7. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles / Brussel Teleksi: 25670 AGREC B; faksi: 22. Vientituki : — (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) 16. 6. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 170/7 ER(cid:142) B 1. Toimen N:o: 184/97 2. Edunsaaja (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, puh. : (3170) 33 05 757; telekopio: 36 41 701; teleksi: 30960 EURON NL 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimitt(cid:132)(cid:132) 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: Haiti 5. Hankittava tuote: kasvi(cid:148)ljy: joko puhdistettu rapsi(cid:148)ljy tai puhdistettu auringonkukka(cid:148)ljy 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 100 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (4) (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 1. a tai b) 9. Pakkaaminen (7): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [10. 4 A, B ja C(2)] 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A3) — merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: ranska — lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: — 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun puhdistetun kasvi(cid:148)ljyn liikkeelle saattaminen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: — — v(cid:132)lisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 20. 7. –9. 8. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 3. –23. 8. 1998 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 30. 6. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 14. 7. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles / Brussel Teleksi: 25670 AGREC B; faksi: 22. Vientituki : — (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) L 170/8 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 6. 98 Viitteet: (1) Lis(cid:132)tietoja: Andr(cid:130) Debongnie puh. : (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard puh. : (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan on otettava yhteytt(cid:132) vastaanottajaan mahdollisimman pian selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, mit(cid:132) kuljetusasiakir- joja tarvitaan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta per(cid:132)isin oleva todistus siit(cid:132), ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa voimassa olevat ydins(cid:132)teily(cid:132) koskevat normit eiv(cid:132)t ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radio- aktiivisuustodistuksessa on oltava cesium-134- ja -137- sek(cid:132) jodi-131-taso. (4) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai t(cid:132)m(cid:132)n edustajalle toimituksen yhteydess(cid:132) seuraavat asiakirjat: — terveystodistus. (5) Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) C 114 29. 4. 1991 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, III. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstill(cid:132): ”merkint(cid:132) ’Euroopan yhteis(cid:148)’’. (6) Tarjoukset hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n mik(cid:132)li niiss(cid:132) ei tarkkaan ilmaista (cid:148)ljyluokkaa, jota ne koskevat. (7) Laivaus on teht(cid:132)v(cid:132) 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL. jotka aiheutuvat konttien pinoamisesta konttiterminaaliin laivaussata- Toimittaja vastaa kustannuksista, massa. Vastaanottaja vastaa kaikista sit(cid:132) seuraavista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat konttien kontti- terminaalista poisvientikustannukset. Toimittajan on esitett(cid:132)v(cid:132) vastaanottajalle kunkin kontin t(cid:132)ydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava kuhunkin tarjouskilpailuilmoituksessa tarkoitettuun laivausnumeroon liittyvien metallit(cid:148)lkkien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Toimittajan on suljettava jokainen kontti numeroidun lukituslaitteen (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 tai vastaavat eritt(cid:132)in turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edustajalle


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1972/98 του Antonio TRIZZA προς την Επ τροπή. Σχέδιο ιταλικού νόμου σχετικά με την εμπορία του παρθένου και αγνού παρθένου ελαιολάδου

eurovoc_concepts:
Italy
advertising
consumer information
labelling
location of production
marketing
olive oil
preparation for market
technical specification
technical standard

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/107 (1999/C 31/145) GRAPTH ERVTHSH E-1970/98 ypobolh· : Ernesto Caccavale (UPE) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Sobare·w paratypi·ew se diadikasi·a diagvnismoy· thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Epitroph·w Sthn Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn thw 31. 3. 1998 dhmosiey·uhke prokh·ryjh diagvnismoy· gia thn pro·slhch bohuv· n dioikhtikv· n ypallh·lvn apo thn Eyrvpai¤kh· Epitroph·, o·poy anafero·tan vw prouesmi·a ypobolh·w aith·sevn h 4 Mai(cid:143)oy 1998. Orisme·noi ypoch·fioi apeyuy·nuhkan sta grafei·a thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w thw Rv· mhw kai toy Mila·noy, gia na zhth·soyn peraite·rv dieykrini·seiw sxetika· me ton tro·po sygkro·thshw tvn fake·llvn tvn aith·sev· n toyw. Me thn eykairi·a ayth· toyw anakoinv· uhke ypotiue·menh «para·tash» thw prouesmi·aw ypobolh·w dikaiologhtikv· n gia ton en lo·gv diagvnismo· me·xri tiw 15 Mai(cid:143)oy 1998, ba·sei «asfalv· n plhroforiv· n ap'eyuei·aw apo tiw Bryje·llew». H plhrofori·a ayth· apedei·xuh ek tvn yste·rvn anedafikh· kai, e·tsi, polloi· ek tvn ypochfi·vn, oi opoi·oi, e·steilan kauysterhme·na thn ai·thsh· toyw, apeklei·suhsan gia to lo·go ayto· apo ton diagvnismo·. Zhtei·tai apo· thn Epitroph·: 1. 2. 3. ea·n skopey·ei na dianergh·sei e·reyna gia th diakri·bvsh o·lvn tvn eyuynv· n thw o·son afora· tiw ceydei·w ayte·w plhrofori·ew; na anafe·rei se poie·w ene·rgeiew skopey·ei na probei· gia thn epano·ruvsh tvn sobarv· n aytv· n diadikastikv· n paratypiv· n; ea·n den uevrei· o·ti ypa·rxoyn eparkei·w lo·goi gia thn epana·lhch toy diagvnismoy·, h egkyro·thw toy opoi·oy ua mporoy·se a·llvw na amfisbhthuei· sobara·. Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Aygoy·stoy 1998) (cid:211)pvw anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· dhmosi·eyse, me hmeromhni·a 31 Marti·oy 1998, pe·nte genikoy·w diagvnismoy·w kathgori·aw A, kai h prouesmi·a gia thn kata·uesh ypochfioth·tvn ei·xe oristei· stiw 4 Mai(cid:143)oy 1998. H Epitroph· den e·labe kami·a apo·fash para·tashw ayth·w thw prouesmi·aw. Ea·n ei·xe symbei· ka·ti te·toio, ua ei·xe dhmosieytei· sthn Epi·shmh Efhmeri·da se o·lew tiw glv· ssew kai se o·la ta kra·th me·lh. Alhuey·ei o·ti lanuasme·nh plhrofori·a poy aforoy·se endexo·menh para·tash thw prouesmi·aw kyklofo·rhse sto grafei·o thw Epitroph·w sth Rv· mh to apo·geyma thw Pe·mpthw 30 Aprili·oy 1998 kai to prvi· thw Deyte·raw 4 Mai(cid:143)oy 1998. H en lo·gv plhrofori·a apokaly·fuhke kai diacey·suhke rhta· to prvi· thw Deyte·raw 4 Mai(cid:143)oy 1998. Kauv· w h Paraskeyh· 1 Mai(cid:143)oy 1998 h·tan argi·a sthn Itali·a, mikro·w ariumo·w piuanv· n ypochfi·vn, oi opoi·oi apota·uhkan sto grafei·o thw Epitroph·w sth Rv· mh kata· to apo·geyma thw 30 Aprili·oy 1998 kai to prvi· thw 4hw Mai(cid:143)oy 1998, ende·xetai na odhgh·uhkan se sfa·lma sxetika· me thn prouesmi·a gia thn kata·uesh ypochfioth·tvn. Ti·pote o·mvw den mporei· na yperisxy·sei epi·shmhw plhrofori·aw h opoi·a, o·pvw proanafe·ruhke, mporoy·se na diadouei· apokleistika· kai mo·non me·sv dioruvtikoy· sthn Epi·shmh Efhmeri·da se o·lew tiw glv· ssew kai se o·la ta kra·th me·lh. `mesh e·reyna kate·deije o·ti h lanuasme·nh plhrofori·a ofei·letai se sfa·lma hlektronikoy· xeirismoy·, stiw Bryje·llew. (cid:211)pvw kai gia a·lloyw diagvnismoy·w, orisme·new apo· tiw ypochfio·thtew poy elh·fuhsan ei·xan apostalei· ekpro·uesma se sxe·sh me tiw prokhry·jeiw diagvnismv· n kai oi ypoch·fioi epikale·suhkan dia·foroyw lo·goyw gia na aitiologh·soyn thn kauyste·rhsh, metajy· tvn opoi·vn mporoy·n na perilamba·nontai lo·goi aneja·rthtoi apo· th ue·lhsh tvn ypochfi·vn. H Epitroph· ua ejeta·sei thn ka·ue peri·ptvsh xvrista·, o·pvw symbai·nei se ka·ue diagvnismo·, sy·mfvna me tiw synh·ueiw sxetike·w diadikasi·ew. Oi apofa·seiw poy aforoy·n th symmetoxh· stiw dokimasi·ew proepilogh·w ua lhfuoy·n kata· ta me·sa Ioyli·oy 1998. H Epitroph· epishmai·nei o·ti e·xei la·bei peri·poy 30 000 ypochfio·thtew gia to sy·nolo tvn pe·nte diagvnismv· n, apo· tiw opoi·ew pososto· 30 % peri·poy proe·rxetai apo· thn Itali·a. (1999/C 31/146) GRAPTH ERVTHSH P-1972/98 ypobolh· : Antonio Trizza (NI) prow thn Epitroph· (15 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Sxe·dio italikoy· no·moy sxetika· me thn empori·a toy parue·noy kai agnoy· parue·noy elaiola·doy To sxe·dio italikoy· no·moy ariu. 4698 (poy enekri·uh apo· thn Mo·nimh Epitroph· Gevrgi·aw thw Boylh·w kai thw Geroysi·aw thw Dhmokrati·aw stiw 26 Mai(cid:143)oy 1998) poy perie·xei «Diata·jeiw gia thn empori·a toy parue·noy, agnoy·


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1981/98 van Anna KARAMANOU aan de Commissie. Maatregelen om het afbreken van de ozonlaag tegen te gaan

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
cancer
fraud
marketing restriction
public awareness campaign
sanction (EU)
skin disease
stratospheric pollutant

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/127 Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (27 juli 1998) In 1997 waren er meer niet-aangemelde gevallen van steunmaatregelen van staten dan in 1996. 91 van de 641 gevallen die door de Commissie in 1996 werden geregistreerd, waren niet-aangemeld (14 %), tegen 140 van de 655 gevallen in 1997 (21 %). Het aandeel niet-aangemelde steunmaatregelen was vooral hoog in Duitsland (30 %), Griekenland (56 %), Ierland (40 %), Italiº (17 %), Oostenrijk (16 %) en het Verenigd Koninkrijk (46 %). Geen enkele lidstaat is van mening dat niet-aangemelde steunmaatregelen als goedgekeurd moeten worden beschouwd wanneer de Commissie niet binnen twee maanden de overtreding van de meldingsplicht heeft ontdekt. De Commissie gelast systematisch de terugbetaling van steun die niet is aangemeld en niet verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt. Hierdoor wordt druk uitgeoefend op de lidstaten om steunmaatregelen aan te melden in het belang van de eigen industrie. Als de meldingsplicht niet wordt nageleefd, lopen de betrokken ondernemingen het risico dat de steun moet worden terugbetaald, wat een gedegen beoordeling van de investering in de weg staat. Crediteuren hebben dus ook belang bij rechtszekerheid met betrekking tot steunmaatregelen van staten. Nadere maatregelen op dit vlak lijken niet noodzakelijk of gewenst. (1999/C 13/180) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1977/98 van Graham Mather (PPE) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Veiligheidsvoorschriften voor kinderwandelwagentjes Vindt de Commissie de bestaande veiligheidsvoorschriften voor wandelwagentjes in de EU voldoende, in het bijzonder de voorschriften in verband met het van achteren vastgemaakte platform? Heeft de Commissie nog iets anders op te merken over dit onderwerp? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (31 juli 1998) De Commissie heeft tot nu toe geen reden gehad om zich zorgen te maken over de platforms die het vervoer van een tweede kind, staande aan de achterkant van een wandelwagentje, mogelijk maken. Zij heeft bovendien geen enkele kennisgeving hieromtrent ontvangen van het snelle waarschuwingssysteem dat in het kader van Richtlijn 92/59/EEG van de Raad van 29 juni 1992 betreffende de algemene productveiligheid (1) onder andere de aanwezigheid van een gevaarlijk product op het grondgebeid van de Gemeenschap meldt. Wat de normalisatie betreft, bestaat er naast de nationale normen, zoals de Britse norm BS 4792, nog geen Europese norm voor de wandelwagentjes voor kinderen. Er wordt echter aan de opstelling van een dergelijke norm gewerkt en een ontwerp-norm zal binnenkort ter goedkeuring worden voorgelegd aan de nationale leden van het Europese normalisatieorgaan, het Europees comitØ voor normalisatie (CEN). Het betreffende platform is in dit ontwerp niet in aanmerking genomen. Als toch zou blijken dat het een bijzonder gevaar oplevert, zou het in aanmerking kunnen worden genomen bij een latere herziening van de Europese norm en de Commissie zal daarop toezien. (1) PB L 228 van 11. 8. 1992. (1999/C 13/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1981/98 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (15 juni 1998) Betreft: Maatregelen om het afbreken van de ozonlaag tegen te gaan Metingen van het mondiaal ozonwaarnemingssysteem hebben uitgewezen dat de ozonlaag boven Griekenland de afgelopen acht jaar met 10 % verdund is terwijl tegelijk een vermeerdering van ultraviolette straling met 15-20 %


title: WRITTEN QUESTION No. 1973/98 by Graham MATHER to the Council. Murder of Monsignor Juan Gerardi in Guatemala

eurovoc_concepts:
Guatemala
homicide
human rights
international agreement
peacekeeping
the EU's international role

text: C 13/44 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 Reply (24 September 1998) Israel and the Palestinians have agreed, under the terms of the Declaration of Principles, not to take any action which would prejudge the outcome of the Permanent Status Negotiations. The European Union views Israeli action such as withdrawal of ID cards, settlements and house demolitions as violation of this agreement, a view it continues to make known to the Israeli authorities. In order to follow more closely the situation in Jerusalem the EU established, early 1997, its own (cid:145)Jerusalem Watch(cid:146). In the framework of this watch, the Member States(cid:146) Consuls General in Jerusalem and Heads of Mission in Tel Aviv regularly draw up reports on developments in Jerusalem having, or likely to have, an impact on the Palestinian character of the city. A summary of the latest Jerusalem Watch report was published on 29 June. The summary, and summaries of recent EU Watch reports on the issues of settlements and human rights, is available on the internet web site of the Council of the EU (http://ue. eu. int)]. In a communication of 14 May 1998 to the Council on (cid:145)Implementation of the Interim Agreement on trade and trade-related matters between the European Community and Israel(cid:146), the Commission addressed inter alia the issue of obstacles to access to the EU for Palestinian exports. The issues raised in the communication are currently the subject of experts talks between the EU and Israel. (1999/C 13/062) WRITTEN QUESTION E-1567/98 by Andrea Manzella (PSE) to the Council (25 May 1998) Subject: Assassination of Bishop Juan Gerardi With reference to the assassination of Bishop Juan Gerardi, would the Council state what urgent measures it considers the European Union should take to urge the Government of Guatemala to conduct an efficient and searching investigation to identify both those who carried out the crime and those who commissioned it for political reasons,as the bishop(cid:146)s murder confronts Guatemala with the terrible prospect of a return to civil war? (1999/C 13/063) WRITTEN QUESTION P-1973/98 by Graham Mather (PPE) to the Council (15 June 1998) Subject: Murder of Monsignor Juan Gerardi in Guatemala What action is the Council taking to ensure that a full, thorough and just investigation will be carried out into the murder of Monsignor Juan Gerardi, Auxiliary Bishop of Guatemala, on 26 April 1998? Joint answer to Written Questions E-1567/98 and P-1973/98 (24 September 1998) On 4 May 1998 the European Union issued a declaration on the murder of Bishop Gerardi appealing to all Guatemalans not to allow this cowardly and foul murder to distract them from the full implementation of the peace accords


title: Reglamento (CE) n° 1237/98 de la Comisión de 15 de junio de 1998 por el que se fan los derechos de importación en el sector de los cereales

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 170/9 REGLAMENTO (CE) No 1237/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 15 de junio de 1998 por el que se fijan los derechos de importaci(cid:155)n en el sector de los cereales LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1249/96 de la Comisi(cid:155)n, de 28 de junio de 1996, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo referente a los derechos de importaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2092/97 (4), y, en parti- cular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 2, Considerando que el art(cid:146)culo 10 del Reglamento (CEE) no 1766/92 establece la percepci(cid:155)n de los derechos del arancel aduanero com(cid:156)n con motivo de la importaci(cid:155)n de los productos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del citado Reglamento; que, no obstante, el derecho de importaci(cid:155)n para los productos indicados en el apartado 2 de dicho art(cid:146)culo es igual al precio de intervenci(cid:155)n v(cid:145)lido para estos productos en el momento de su importaci(cid:155)n, incre- mentado en un 55 % y reducido en el precio de importa- ci(cid:155)n cif aplicable al env(cid:146)o de que se trate; Considerando que, en virtud de lo establecido en el apar- tado 3 del art(cid:146)culo 10 del Reglamento (CEE) no 1766/92, los precios de importaci(cid:155)n cif se calculan tomando como base los precios representativos del producto en cuesti(cid:155)n en el mercado mundial; (CEE) no 1766/92 en lo que respecta a los derechos de importaci(cid:155)n del sector de los cereales; Considerando que los derechos de importaci(cid:155)n son apli- cables hasta la entrada en vigor de otros nuevos; que tambi(cid:130)n permanecen vigentes si no se dispone de ninguna cotizaci(cid:155)n del mercado de valores de referencia mencionado en el Anexo II del Reglamento (CE) no 1249/ 96 durante las dos semanas anteriores a la siguiente fija- ci(cid:155)n peri(cid:155)dica; Considerando que, para permitir el funcionamiento normal del r(cid:130)gimen de derechos por importaci(cid:155)n, es necesario utilizar para el c(cid:145)lculo de estos (cid:156)ltimos los tipos representativos de mercado registrados durante un per(cid:146)odo de referencia; Considerando que la aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 1249/96 conduce a fijar los derechos de importaci(cid:155)n conforme al Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En el Anexo I del presente Reglamento se establecen, sobre la base de los datos recogidos en el Anexo II, los derechos de importaci(cid:155)n del sector de los cereales mencionados en el apartado 2 del art(cid:146)culo 10 del Regla- mento (CEE) no 1766/92. Art(cid:146)culo 2 Considerando que el Reglamento (CE) no 1249/96 esta- blece las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 16 de junio de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 15 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 161 de 29. 6. 1996, p. 125. (4) DO L 292 de 25. 10. 1997, p. 10. L 170/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 Derechos de importaci(cid:155)n de los productos mencionados en el apartado 2 del art(cid:146)culo 10 del Reglamento (CEE) no 1766/92 ANEXO I C(cid:155)digo NC Asignaci(cid:155)n de la mercanc(cid:146)a 1001 10 00 Trigo duro (1) 1001 90 91 Trigo blando para siembra 1001 90 99 Trigo blando de calidad alta que no sea para siembra (3) de calidad media de calidad baja 1002 00 00 Centeno 1003 00 10 Cebada para siembra 1003 00 90 Cebada que no sea para siembra (3) 1005 10 90 Ma(cid:146)z para siembra que no sea h(cid:146)brido 1005 90 00 Ma(cid:146)z que no sea para siembra (3) 1007 00 90 Sorgo para grano que no sea h(cid:146)brido para siembra Derecho de importaci(cid:155)n por v(cid:146)a terrestre, fluvial o mar(cid:146)tima, para productos procedentes de puertos mediterr(cid:145)neos, del mar Negro o del mar B(cid:145)ltico (en ecus/t) Derecho de importaci(cid:155)n por v(cid:146)a a(cid:130)rea o por v(cid:146)a mar(cid:146)tima para productos procedentes de otros puertos (2) en ecus/t 8,33 57,02 57,02 82,38 99,43 107,28 107,28 107,28 101,50 101,50 107,28 0,00 47,02 47,02 72,38 89,43 97,28 97,28 97,28 91,50 91,50 97,28 (1) El derecho aplicable al trigo duro que no presente la calidad m(cid:146)nima indicada en el Anexo I del Reglamento (CE) no 1249/96 ser(cid:145) el correspondiente al trigo blando de baja calidad. (2) Los importadores de las mercanc(cid:146)as que lleguen a la Comunidad por el Oc(cid:130)ano Atl(cid:145)ntico o v(cid:146)a el Canal de Suez [apartado 4 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 1249/96] podr(cid:145)n acogerse a las siguientes reducciones de los derechos: (cid:190) 3 ecus/t si el puerto de descarga se encuentra en el Mediterr(cid:145)neo; (cid:190) 2 ecus/t si el puerto de descarga se encuentra en Irlanda, el Reino Unido, Dinamarca, Suecia, Finlandia o la costa atl(cid:145)ntica de la Pen(cid:146)nsula Ib(cid:130)rica. (3) Los importadores que re(cid:156)nan las condiciones establecidas en el apartado 5 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 1249/96 podr(cid:145)n acogerse a una reducci(cid:155)n a tanto alzado de 14 u 8 ecus/t. 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 170/11 ANEXO II Datos para el c(cid:145)lculo de los derechos (per(cid:146)odo del 1. 06. 1998 al 12. 06. 1998) 1. Valores medios correspondientes al per(cid:146)odo de dos semanas anterior a la fijaci(cid:155)n: Cotizaciones en bolsa Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Producto (% de prote(cid:146)nas con 12 % de humedad) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Cotizaci(cid:155)n (ecus/t) 115,92 100,72 93,24 84,04 176,67 (1) 77,72 (1) Prima Golfo (ecus/t) (cid:190) 10,95 Prima Grandes Lagos (ecus/t) 12,07 (cid:190) 1,38 (cid:190) 8,51 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Duluth. 2. Fletes/gastos: Golfo de M(cid:130)xico-Rotterdam: 11,54 ecus/t; Grandes Lagos-Rotterdam: 20,59 ecus/t. 3. Subvenciones previstas en el tercer p(cid:145)rrafo del apartado 2 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1249/96: 0,00 ecus por tonelada (HRW2) 0,00 ecus por tonelada (SRW2)


title: Komission asetus (EY) N:o 1238/98, annettu 15 päivänä kesäkuuta 1998, viljan toimittamisesta elintarvikeapuna annetun asetuksen (EY) N:o 1188/98 oikaisemisesta

eurovoc_concepts:
aid system
cereals
food aid
rice
third country

text: L 170/12 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 6. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1238/98, annettu 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, viljan toimittamisesta elintarvikeapuna annetun asetuksen (EY) N:o 1188/98 oikaisemisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) keavun hallinnasta erityisist(cid:132) tukitoimista 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 1188/98 (2) avataan tarjous- kilpailu viljan toimittamiseksi elintarvikeapuna; tarkastuksessa on havaittu, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132), alaviite (8) on ilmoitettu virheellisesti; kyseinen asetus on siksi korjattava, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ”(8) Laivaus on teht(cid:132)v(cid:132) 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL (er(cid:132) B: kunkin kontin nettosis(cid:132)lt(cid:148) on 18 tonnia). Toimittaja vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat konttien pinoamisesta konttiterminaaliin laivaus- satamassa. Vastaanottaja vastaa kaikista sit(cid:132) seuraa- vista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat kont- tien konttiterminaalista poisvientikustannukset. Toimittajan on esitett(cid:132)v(cid:132) vastaanottajalle kunkin kontin t(cid:132)ydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava kuhunkin tarjouskilpailuilmoituksessa tarkoitet- tuun toimennumeroon liittyvien s(cid:132)kkien luku- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Toimittajan on suljettava jokainen kontti nume- roidun lukituslaitteen (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 tai vastaavat eritt(cid:132)in turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edusta- jalle. ” 1 artikla 2 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1188/98 liitteess(cid:132) alaviite (8) seuraavasti: T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 164, 9. 6. 1998, s. 20


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1237/98 af 15. juni 1998 om fastsættelse af importtold for korn

text: 16. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 170/9 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1237/98 af 15. juni 1998 om fastsættelse af importtold for korn KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. juni 1996 om gennemførelsesbestem- 1249/96 af 28. melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importtold for korn (3), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 2092/97 (4), særlig artikel 2, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I artikel 10 i forordning (EØF) nr. 1766/92 er det fastsat, at ved indførsel af de i nævnte forordnings artikel 1 omhandlede produkter opkræves toldsatserne i den fælles toldtarif for de produkter, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1; i nævnte forordning er importtolden dog lig med interventionsprisen for disse produkter, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den p(cid:134)gæl- dende sending; i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1766/92 beregnes cif-importpriserne p(cid:134) grundlag af de repræsentative priser for det p(cid:134)gældende produkt p(cid:134) verdensmarkedet; i Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importtold for korn; importtolden gælder, indtil en ny fastsættelse træder i kraft; den forbliver ligeledes i kraft, hvis der ikke fore- ligger nogen notering for den i bilag II til forordning (EF) nr. 1249/96 omhandlede referencebørs i de to uger forud for den næste periodiske fastsættelse; for at sikre en korrekt gennemførelse af ordningen for importtold bør de repræsentative markedskurser, der konstateres i en referenceperiode, anvendes ved bereg- ningen af importtolden, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de flydende valutaer; anvendelsen af forordning (EF) nr. 1249/96 fører til fast- til nærværende sættelsen af forordning (cid:190) importtolden efter bilaget UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Importtolden for korn som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 er fastsat i bilag I til nærværende forordning p(cid:134) grundlag af de elementer, der er fastsat i bilag II. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 16. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 125. (4) EFT L 292 af 25. 10. 1997, s. 10. L 170/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 98 Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 BILAG I KN-kode Varebeskrivelse 1001 10 00 H(cid:134)rd hvede (1) 1001 90 91 Blød hvede, til udsæd 1001 90 99 Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd (3) af middelgod kvalitet af ringe kvalitet 1002 00 00 Rug 1003 00 10 Byg, til udsæd 1003 00 90 Byg, til andet end udsæd (3) 1005 10 90 Majs til udsæd, undtagen hybridmajs 1005 90 00 Majs, undtagen til udsæd (3) 1007 00 90 Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd Told ved indførsel pr. landevej, flod eller hav fra havne ved Middelhavet, Sortehavet eller Østersøen (ECU/ton) Told ved indførsel ad luftvejene, pr. hav fra andre havne (2) (ECU/ton) 8,33 57,02 57,02 82,38 99,43 107,28 107,28 107,28 101,50 101,50 107,28 0,00 47,02 47,02 72,38 89,43 97,28 97,28 97,28 91,50 91,50 97,28 (1) For h(cid:134)rd hvede, der ikke opfylder minimumskvaliteten som omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 1249/96, gælder den told, der er fastsat for blød hvede af ringe kvalitet. (2) For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opn(cid:134) en nedsættelse af tolden p(cid:134) (cid:190) 3 ECU/ton, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller (cid:190) 2 ECU/ton, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Sverige, Finland eller p(cid:134) Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. (3) Importøren kan opn(cid:134) en fast nedsættelse p(cid:134) 14 eller 8 ECU/ton, n(cid:134)r betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes. 16. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 170/11 BILAG II Elementer til beregning af tolden (perioden 1. juni 1998 til 12. juni 1998) 1. Gennemsnit for perioden p(cid:134) to uger forud for fastsættelsesdagen: Børsnoteringer Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Notering (ECU/ton) 115,92 100,72 93,24 84,04 176,67 (1) 77,72 (1) Præmie for Golfen (ECU/ton) (cid:190) 10,95 Præmie for The Great Lakes (ECU/ton) 12,07 (cid:190) 1,38 (cid:190) 8,51 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Duluth. 2. Fragt/omkostninger: Mexikanske Golf-Rotterdam: 11,54 ECU/ton; Great Lakes-Rotterdam: 20,59 ECU/ton. 3. Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: 0,00 ECU/ton (HRW2) 0,00 ECU/ton (SRW2)


title: Commission Regulation (EC) No 1238/98 of 15 June 1998 correcting Regulation (EC) No 1188/98 on the supply of cereals as food aid

text: L 170/12 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 16. 6. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 1238/98 of 15 June 1998 correcting Regulation (EC) No 1188/98 on the supply of cereals as food aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid manage- ment and special operations in support of food security (1), and in particular Article 24(1)(b) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1188/98 (2) issued an invitation to tender for the supply, as food aid, of cereals; Whereas a check has shown that an error appears in note 8 of the Annex to this Regulation; whereas the Regulation in question should accordingly be corrected, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 ‘(8) Shipment to take place in 20-foot containers, condition FCL/FCL (lot B: each containing 18 tonnes net). The supplier shall be responsible for the cost of making the container available in the stack posi- tion at the container terminal at the port of ship- ment. The beneficiary shall be responsible for all including the cost of subsequent moving container from the terminal. loading costs, containers the The supplier has to submit to the recipient’s agent a complete packing list of each container, speci- fying the number of bags belonging to each action number as specified in the invitation to tender. The supplier has to seal each container with a numbered locktainer (Oneseal, Sysko, Locktainer 180, or a similar high-security seal), the number of which is to be provided to the beneficiary’s rep- resentative. ’ Article 2 Note 8 of the Annex to Regulation (EC) No 1188/98 is replaced by the following: This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 166, 5. 7. 1996, p. 1. (2) OJ L 164, 9. 6. 1998, p. 20