title: Forslag til Rådets henstilling om begrænsning af befoklningens eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz

eurovoc_concepts:
electromagnetic interference
environmental standard
health risk
public health
safety standard

text: 1 • ' , "J I •,\&, \'i * " 'i ' •< • i - f |' I \ i * ' ,. ' i ' !•* i , " i! ; ' -, •c '• KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER it** •ft ir Bruxelles, den 11. 06. 1998 KOM(1998) 268 endelig udg. 98/0166 (CNS) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE INDLEDNING Moderne telekommunikation og den deraf følgende masseudbredelse af elektrisk og elektronisk udstyr, forøgelsen af antallet af højspændingsledninger samt interessen for og betænkeligheden ved virkningerne af elektromagnetiske felter er i de seneste år vokset betydeligt, og der efterlyses til stadighed foranstaltninger og retningslinjer på området. Der findes stråling af elektromagnetiske felter næste alle vegne. I forbindelse med sundhedsbeskyttelse skelnes der almindeligvis mellem ioniserende og ikke-ioniserende stråling. EU-bestemmelserne om ioniserende stråling er fastsat i henhold til Euratom- traktaten. Ikke-ioniserende elektromagnetisk stråling omfatter ultraviolet stråling, synlig stråling infrarød stråling (som tilsammen udgør optisk stråling) samt statiske og og tidsvarierende elektromagnetiske felter. De forskellige strålingsformer og felter påvirker mennesker på mange forskellige måder, og der må foretages en omhyggelig vurdering af de eventuelle risici. Optisk stråling indebærer betydelige helbredsrisici for almenbefolkningen. Der er overbevisende videnskabelige vidnesbyrd om, at eksponering for sol medfører stor risiko for hudkræft og kan medvirke til, at der opstår grå stær. Afhængigt af individuelle forhold kan anden eksponering for ultraviolet stråling, f. eks. fra solarier og uafskærmede lamper, også indebære en risiko for en person, men generelt i langt mindre omfang end eksponering for sol. Hvad angår befolkningens eksponering for synlig stråling (lys) er den vigtigste kilde til øjenskader laserstråling, der f. eks. anvendes til udstillings- og underholdningsformål. Forskellige internationale organer har offentliggjort retningslinjer om begrænsning af eksponering for optisk stråling og anbefalinger med hensyn til sundhedsbeskyttelse, og de overvejes for øjeblikket på IlU-plan. Med hensyn til elektromagnetiske felter er der opstået betænkelighed vedrørende eventuelle helbredsvirkninger af eksponering for kunstigt frembragte felter. De akutte virkninger af eksponering for elektromagnetiske felter er generelt veldokumenterede, men der en løbende diskussion om, hvorvidt der er helbredsvirkninger på længere sigt, især kræft. I de fleste medlemsstater mødes myndighederne til stadighed af spørgsmål om sådanne virkninger. Det er dog ikke videnskabeligt påvist, at elektromagnetiske felter kan medføre kræft, og offentlighedens betænkelighed kan kun afhjælpes ved hjælp af målrettet forskning. Visse af de elektromagnetiske felters helbredsvirkninger er dog veldokumenterede, og for disses vedkommende findes der nationale og internationale forskrifter og retningslinjer, der tager sigte på at begrænse eller undgå eksponering, der kan give anledning hertil. Forskrifter og retningslinjer på dette område tager sigte på at udforme sundhedsbeskyttelsessystemer, der bygger på videnskabelige principper og kriterier, og de omfatter basisrestriktioner for begrænsning af eksponering og referenceniveauer med henblik på en relevant reaktion, hvis ikke basisrestriktionerne skal overskrides. Som grundlag for udarbejdelsen af basisrestriktioner og referenceniveauer anvendes oplysninger og videnskabelige data om kilder til og typer af elektromagnetiske felter og de helbredsvirkninger, eksponering kan medføre. De gennemgås i det følgende. KILDER TIL OG TYPER AF ELEKTROMAGNETISKE FELTER Befolkningen udsættes på arbejdet, og hvor de i øvrigt færdes, for forskellige elektromagnetiske felter, der stammer fra mange menneskeskabte kilder. Kilder til statiske elektriske og magnetiske felter Ud over de statiske elektriske og magnetiske felter i omgivelserne kan ny teknologi, bl. a. dataskærme og visse former for offentlig transport, f. eks. i tunnelbaner og sporvogne, som anvender jævnstrømsforsyning, medføre eksponering for statiske og langsomt tidsvarierende felter. Stærkstrø m s ledninger og elektriske apparater til ekstremt lavfrekvente Den vigtigste kunstige kilde er højspændingsledninger og anordninger med strømførende ledninger. 1 bygninger nær højspændingsledninger er de elektriske felter ca. 10 - 100 gange lavere end udenfor, afhængigt af bygningens struktur og materialevalg. Magnetiske felter dæmpes ikke nævneværdigt af almindelige byggematerialer. Alle elektriske apparater i hjemmet og på arbejdspladsen er potentielle kilder til elektriske og magnetiske felter med netfrekvens (50/60 Hz). De magnetiske felter varierer fra fa tiendedele u/T til nogle fa mT nær ved apparatet og mindskes hurtigt ved større afstand. (ELF) felter Jernbaner De fleste europæiske jernbaner er elektrificerede og anvender jævnstrøm eller vekselstrøm med frekvenser på 16 2/3 Hz eller 50 Hz. Den elektriske feltstyrke i et tog med vekselstrømsforsyning er således f. eks. kun på nogle fa V/m, mens feltstyrkerne på perronen kan være meget højere. De tilsvarende magnetiske feltstyrker på perronen og i toget er på fa tiendedele uT, når toget accelererer, og er stærkt tidsvariable. Radiosendere Radiosendere anvender frekvensområder fra ca. 145 kHz til 110 MHz for LF-, MF-, HF- og VHF-radio og fra 147 til 854 MHz for UHF-fjernsyn. Målinger ved en MF- station med to sendere på 50 kW og to på 75 kW har vist, at de elektriske felter i en afstand af 30 m fra en 75 kW sendemast ligger på ca. 275 V/m. Der er generelt begrænset offentlig adgang til at komme tæt på radiosendeantenner. Celleopbygget radio type Mobiltelesystemer kan opdeles telekommunikationsnet, de anvender. Celleopbyggede mobiltelefonsystemer omfatter flere kategorier afhængigt af den i -3 kommunikation lia håndholdte radiotelefoner eller bil-transceivere til stationære basisstat ioner. Analoge celleopbyggede systemer fungerer inden for frekvensområderne 150, 200, 450 eller 900 MHz Det europæiske digitale system, der bygger på den europæiske GSM-standard, fungerer ved 900 MHz og er blevet anvendt siden 1992. Et nyt system, DCS 1800, fungerer ved 1800 MHz og har mange træk til fælles med GSM, og fremtidige systemer vil fungere ved endnu højere frekvenser. Eksponeringen for felter fra håndholdte mobiltelefoner omfatter generelt kun små områder på brugerens krop, i hovedet og hånden. Mo biltelefon basisstation er Basisstationer er almindeligvis monteret på tårne eller tage, og der bør være begrænset adgang til at komme helt tæt på antennerne. Sendeantennerne består af vertikale, kolineære dipolantennestave, der har en meget smal vertikal strålebredde. Antennernes inklination nedad er på under 10°, og befolkningens eksponering for hovedstråler er for ca. 60 meters afstand, og ikke mulig derfor eksponeringsniveauet for mennesker er i de fleste tilfælde meget lavt. i almindelighed inden Radar Radarsystemer anvender mikrobølgefrekvenser fra 500 MHz til ca. 15 GHz, visse systemer endda op til 100 GHz. Signalet adskiller sig fra de Heste andre kilder ved at være pulserende og have middeleffekt, der er mange gange svagere end spidseffekten. Radarantennerne er svagt retningsbestemte med hovedstråler, der kun er nogle fa grader brede. Mange af systemerne omfatter antenner, hvis retning dirigeres kontinuerligt ved horisontal rotation eller en vertikal bevægelse. Marint radarudstyr kan omfatte alt lige fra store installationer på supertankere til mindre mastmonteret udstyr på lystbåde. Under normale driftsforhold med roterende antenne kan det beregnes, at mere effektstærke systemers middeleffekttæthed inden for 1 meter fra radarsystemets drejecirkel udgør under 10 W/m"2. ELEKTROMAGNETISKE FELTERS HELBREDSVIRKNINGER - GRUNDLAG FOR EKSPONERINGSRESTRIKTIONER Når felter og krop forbindes, opstar der helbredsvirkninger. Der er fastlagt grundlæggende forbindelsesmekanismer, hvor statiske og tidsvarierende elektriske og magnetiske felter har direkte interaktion med levende materiale - - forbindelse med statiske felter og ekstremt lavfrekvente felter (ELF) medfører mærkbare overfladeladninger for en eksponeret krop forbindelse med statiske magnetiske felter ved hjælp af magnetisk induktion medfører elektrisk strøm og elektrisk spænding gennem blodkar; magnetomekaniske interaktioner medfører påvirkning af ferromagnetiske molekyler, magnetiske partikler og ferromagnetiske implantater, og elektroniske interaktionsprocesser kan medføre kemiske reaktioner United Nations Environment Programme/World Health Organization/International Radialion Protection Association. Electromagnetic fields (300 Hz lo 300 GHz). Geneva, World Health Organization; Environmental Health Criteria 137; 1993. - - forbindelse med lavfrekvente elektriske felter medfører strøm af elektriske ladninger (elektrisk strøm), polarisering af bundne ladninger (der opstår elektriske dipoler) og reorientering af elektriske dipoler, der i forvejen findes i vævet forbindelse med lavfrekvente magnetiske felter medfører inducerede elektriske felter og cirkulerende elektrisk strøm, der kan indebære elektrisk stimulering - absorption af energi fra elektromagnetiske felter på over ca. 100 kHz kan medføre betydelig opvarmning. Endvidere findes der to indirekte forbindelsesmekanismer: - kontaktstrømme eller transiente udladninger, der forekommer, når kroppen berører en genstand med en anden elektrisk spænding (dvs. når enten genstanden eller kroppen lades af et elektromagnetisk felt) - elektromagnetiske felters forbindelse med medicinsk udstyr, der bæres af et menneske. Kendskabet til helbredsvirkningerne, som begrænsningerne af eksponering bygger på, kan sammenfattes særskilt tor de forskellige frekvensområder. Helbredsvirkninger af statiske felter De fa forsøgsbaserede undersøgelser, der foretaget, af de biologiske virkninger af statiske elektriske felter giver ikke anledning til at formode, at der er negative virkninger for mennesker sundhed For de fleste personer opstår generende perception af elektriske overfladeladninger, der udløses direkte på kroppens overflade, ikke ved eksponering for statiske elektriske feltstyrker på under ca. 25 kV/m. Der er ikke ved forsøg blevet direkte påvist akutte negative virkninger for menneskers sundhed ved eksponering for statiske magnetiske felter på op til 2 T. Ifølge analyser af fastlagte interaktionsmekanismer skulle langtidseksponering for magnetisk fluxtæthed på 200 mT ikke have negative helbredsvirkninger. Helbredsvirkninger af tidsvarierende felter ved frekvenser på under 100 kHz Der er ikke ved laboratorieundersøgelser af cellesystemer og animalske systemer blevet påvist negative helbredsvirkninger af inducerede strømtæthed er på 10 mA/m2 eller derunder. Ved større induceret strømtæthed (10- 100 mA/m2) er der blevet konstateret mere omfattende virkninger for vævet, såsom funktionelle forandringer i nervesystemet. felter, når den lavfrekvente Ved målinger af biologiske reaktioner ved laboratorieundersøgelser og hos frivillige forsøgspersoner er der kun i mindre omfang blevet påvist negative virkninger af lavfrekvente felter på de niveauer, som befolkningen i almindelighed udsættes for. Der er skønsmæssigt fastsat en grænse for strømtæthed på 10 mA/m2 ved frekvenser på op til 1 kHz for mindre virkninger for nervesystemfunktioner. Blandt frivillige forsøgspersoner er den almindeligste virkning af eksponering visuelle fosfener (følelse af en svag flimren for øjnene) og en mindre reduktion af hjertefrekvensen under eller umiddelbart efter eksponering for ekstremt lavfrekvente felter, men der er ikke noget, der tyder på, at sådanne forbigående virkninger skulle hænge sammen med en helbredsrisiko på lang sigt. Der er blevet observeret en reduceret natlig pineal melatonin-syntese hos flere arter af gnavere efter eksponering for svage ekstremt lavfrekvente elektriske og magnetiske felter, men der er ved undersøgelser under kontrollerede forhold af mennesker, der eksponeres for ekstremt lavfrekvente felter, ikke påvist konsekvente virkninger. Det er ikke ved forsøg entydigt blevet påvist, at ekstremt lavfrekvente magnetiske felter forårsager genetiske skader, og det er derfor overordentligt usandsynligt, at de skulle have kræftfremkaldende virkninger. Laboratorieundersøgelser tyder kun i ringe omfang på, at magnetiske felter med netfrekvens kan være kræftfremkaldende. Selv om der er behov for yderligere dyreforsøg for at undersøge eventuelle virkninger af ekstremt lavfrekvente felter for celleproducerede signaler eller for endokrin regulering - som begge kunne påvirke udviklingen afkræft ved at fremme spredning af kimceller - må det konkluderes, at disse felters kræftfremkaldende virkninger ikke for øjeblikket er entydigt påvist, og at disse data ikke kan bruges som udgangspunkt for en udformning af retningslinjer for eksponering. leukæmirisiko for børn. Undersøgelserne tyder Epidemiologiske data om kræftrisiko ved eksponering for ekstremt lavfrekvente felter (ELF) hos mennesker, der bor i nærheden af stærkstrømsledninger, tyder på en lidt ikke på en forhøjet tilsvarende forhøjet risiko for andre typer afkræft for børn eller for nogen kræftformer for voksne. Det vides ikke, hvorfor der skulle være en hypotetisk sammenhæng mellem borneleukæmi og bopæl i nærheden af stærkstrømsledninger. De epidemiologiske data, der ikke er blevet bekræftet af laboratorieundersøgelser, er ikke tilstrækkelige til, at der kan anbefales en begrænsning af eksponeringen. imidlertid Der er blevet rapporteret om øget risiko for visse kræftformer, f. eks. leukæmi, nervevævskræft og i begrænset omfang brystkræft, blandt personer, der arbejder med elektriske installationer. I de fleste undersøgelser er stillingsbetegnelser blevet anvendt til at foretage en klassificering ifølge de formodede niveauer for eksponering for magnetiske felter. Ved nogle fa nyere undersøgelser er der imidlertid blevet anvendt mere sofistikerede metoder til vurdering af eksponering. Disse undersøgelser viser generelt en tendens til øget risiko for leukæmi eller hjernesvulster, men resultaterne er ikke konsekvente med hensyn til, hvilke kræftformer der er forøget risiko for. Oplysningerne giver ikke et tilstrækkeligt grundlag for retningslinjer for eksponering for ekstremt lavfrekvente felter. I et stort antal epidemiologiske undersøgelser er det ikke entydigt blevet påvist, at der for forplatningsevnen. skulle være negative virkninger Helbredsvirkninger af felter ved frekvenser på 100 kHz - 300 GHz De foreliggende forsøgsbaserede oplysninger viser, at eksponering i ca. 30 minutter af et menneske i hvile for elektromagnetiske felter, der frembringer en helkrops-SAR på 1 - 4 W/kg medfører en stigning i kropstemperaturen på under 1 °C. Oplysninger om dyr viser en grænse for adfærdsreaktioner på samme SAR-niveau. Eksponering for mere intense felter med SAR-værdier på over 4 W/kg kan overstige kroppens skadelig opvarmning af væv. Mange varmereguleringskapacitet og medføre laboratorieforsøg med gnavere og menneskeaber har resulteret i en lang række vævsskader som følge af opvarmning af dele af kroppen eller hele kroppen med deraf følgende temperaturstigninger på over 1-2 "C. Forskellige vævstypers følsomhed over for termiske skader varierer meget, men grænsen for varige skader i selv de mest følsomme væv ligger på over 4 W/kg under normale miljøforhold. Disse data giver anledning til en grænse for erhvervsmæssig eksponering på 0,4 W/kg. hvilket giver en stor sikkerhedsmargen til andre begrænsende forhold, feks. høj lufttemperatur, luftfugtighed og fysisk aktivitetsniveau. Såvel laboratoriedata som resultaterne af begrænsede undersøgelser af mennesker viser klart, at termisk belastende miljøer og indtagelse af narkotika eller alkohol kan skade kroppens varmereguleringskapacitet. I lyset heraf bør der indføres sikkerhedsfaktorer, der kan yde eksponerede personer rimelig beskyttelse. Oplysningerne om menneskers reaktion over for højfrekvente elektromagnetiske felter, der medfører påviselig opvarmning, stammer fra kontrolleret eksponering af frivillige forsøgspersoner og fra epidemiologiske undersøgelser af arbejdstagere, der er eksponeret for kilder som feks. radar, medicinsk diatermiudstyr og plast svejsere. De er i fuld overensstemmelse med konklusionerne af laboratoriearbejdet, nemlig at negative biologiske virkninger kan forårsages af temperaturstigninger i vævet på over 1 °C. Epidemiologiske undersøgelser af eksponerede arbejdstagere og almenbefolkningen har ikke vist større helbredsvirkninger i forbindelse med typiske eksponeringsmiljøer. Skønt det epidemiologiske arbejde har visse mangler, feks. svag vurdering af eksponering, er det med undersøgelserne ikke blevet entydigt påvist, at typiske eksponeringsniveauer medfører negative virkninger for forplantningsevnen eller øget kræftrisiko hos eksponerede personer. Dette er i overensstemmelse med resultaterne af laboratorieundersøgelser af cellesystemer og animalske systemer, hvor der ikke er blevet påvist hverken teratogene eller kræftfremkaldende virkninger af eksponering for højfrekvente elektromagnetiske felter på ikke-termiske niveauer. Eksponering for tilstrækkeligt intense pulserende elektromagnetiske felter medfører visse forudsigelige virkninger, feks. mikrobølgers virkning for hørelsen og diverse adfærdsreaktioner. Epidemiologiske undersøgelser af eksponerede arbejdstagere og ikke vist nogen almenbefolkningen har kun givet helbredsvirkninger. Der er blevet sat spørgsmålstegn ved meldinger om alvorlige nethindeskader, idet man ikke har kunnet reproducere resultaterne. fa oplysninger og har felter, hvoraf de fleste vedrører Der er gennemført en lang række undersøgelser af de biologiske virkninger af amplitudemodulerede elektromagnetiske lave eksponeringsniveauer, og de har givet både positive og negative resultater. En grundig analyse af undersøgelserne viser, at AM-felternes virkninger varierer kraftigt afhængigt af eksponeringsparametrene, celle- og vævstyper samt biologiske endepunkter. Virkningerne for biologiske systemer af eksponering for amplitudemodulerede elektromagnetiske felter på ikke-termiske niveauer er generelt små og meget vanskelige at kæde sammen med eventuelle helbredsrisici. Det er ikke påvist, at disse felter omfatter frekvens- eller effekttæthedsintervaller, der udløser reaktion. Negative indirekte virkninger af højfrekvente elektromagnetiske felter, hvor mennesker berører metalgenstande, kan være stød og forbrændinger. Ved frekvenser på 100 kHz - 110 MHz (den øverste del af FM-radiobåndet) varierer grænsen for kontaktstrøm, der medfører virkninger fra perception til kraftig smerte, ikke særlig meget som en funktion af feltfrekvensen. Perceptionsgrænsen varierer fra 25 til 40 m A for personer af forskellig størrelse, og smertegrænsen varierer fra 30 til 55 mA. Over 50 mA kan der opstå alvorlige forbrændinger på vævet, hvor det berører en metallisk leder i feltet. Udformning af basisrestriktioner for befolkningens eksponering På grundlag af ovenstående oversigt over helbredsvirkningerne kan følgende konkluderes: - I et statisk magnetisk felt på 200 mT udgør den beregnede maksimale inducerede strømdensitet (i aorta) 44 mA/m2, hvilket ligger under det niveau, hvor der kan forventes negative hæmodynamiske eller cardiovaskulære virkninger. - Det centrale nervesystem kan påvirkes negativt af strømtætheder på over 10 mA/m2 ved frekvenser fra ca. 5 Hz til 1 kHz og af større strømtætheder ved frekvenser over og under dette frekvensområde. Dette danner grundlag for basisrestriktioner for strømtæthed. For frekvenser over ca. 100 kHz kan der opstå negative biologiske virkninger som følge af temperaturstigninger i vævet på over 1 "C. Det danner grundlag for basisrestriktioner ved helkropseksponering og lokal eksponering. For frekvenser over 10 GHz omfatter energiabsorptionen kun den eksponerede krops overflade, og basisrestriktionerne vedrører således effekttætheden. energiabsorptionshastighed specifik (SAR) for - Grænserne for kontaktstrøm er stærkt frekvensafhængige mellem nogle Hz og 100 kHz. 1 frekvensområdet 100 kHz - 110 MHz (den øverste del af FM-radiobåndet) varierer grænsen for kontaktstrøm, der medfører virkninger fra perception til kraftig smerte, ikke særlig meget som en funktion af feltfrekvensen. Der fastsættes referenceniveauer for såvel kontaktstrøm og induceret strøm, for at det kan fastslås, om der skal udvises forsigtighed for at undgå risiko for stød og forbrændinger. Usikkerhed i de videnskabelige oplysninger og udsving i menneskers følsomhed samt variationer i de faktiske eksponeringsforhold gør det nødvendigt, at der anvendes sikkerhedsfaktorer, når eksponeringsrestriktionerne opstilles. OVERSIGT OVER RELEVANTE FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE Kun nogle fa rnedlemsstater har fastsat omfattende forskrifter og normer for beskyttelse af befolkningen for elektromagnetisk stråling. Da befolkningen bliver mere og mere opmærksom på emnet, overvejer flere medlemsstater imidlertid hurtigt at i den sundhedsbeskyttelsesforanstaltninger. Nogle medlemsstater har vedtage forbindelse sådanne for sundhedsbeskyttelsesforanstaltningers art og omfang. retningslinjer har behov oplyst, for de at Nogle medlemsstater har fastsat anbefalinger, og nogle har fastsat forskrifter, for lav- og/eller højfrekvente elektromagnetiske felter. Kommissionen har udgivet en oversigt over bestemmelser og retningslinjer på området2. Generelt i medlemsstaterne mellem bestemmelser om sundhedsbeskyttelse af arbejdstager og af almenbefolkningen. I en enkelt medlemsstat følges denne metode dog ikke, men der skelnes mellem voksnes og børns eksponering. skelnes der OVERSIGT OVER RELEVANTE EU-FORSKRIFTER Folkesundhed ikke-ioniserende Europa-Parlamentet vedtog i 1994 en beslutning om bekæmpelse af gener i forbindelse med foreslå foranstaltninger og standarder, der tager sigte på at begrænse arbejdstagernes og offentlighedens eksponering for ikke-ioniserende stråling. stråling3 og opfordrede Kommissionen til at 1 forbindelse med rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden4 vedtog Kommissionen den 4. juni 1997 et forslag til et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme5, der tager hensyn til, at befolkningen ofte opfatter helbredsrisici, bl. a. ved eksponering for elektromagnetiske felter, markant anderledes end det, de videnskabelige kendsgerninger viser. Kommissionen forslog derfor, at dette problem skulle løses ved hjælp af målrettede aktioner, der skulle forbedre medlemsstaternes evne til at forstå befolkningens opfattelse af miljøbestemte helbredsrisici og skulle gøre det klarere, hvordan de vurderes og styres. Arbejdsmiljø Der er indført minimumsforskrifter vedrørende beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering i henhold til EF-traktatens artikel 118 A. Der blev ved Rådets direktiv 90/270/EØF vedtaget forskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler6. Det fastsættes her, at arbejdsgiverne skal træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at arbejdsstationer (dvs. system bestående af skærm, tastatur, tilbehør og ydre enheder, herunder telefon, modem og printer) opfylder minimumsforskrifterne. Stråling, der ikke hidrører fra den synlige del af det elektromagnetiske spektrum, skal reduceres mest muligt af hensyn til beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. 1 Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide , fastsættes det, at arbejdsgiveren for alle arbejdsopgaver, som kan indebære en specifik risiko for, stråling, for agenser, herunder at arbejdstagere udsættes ikke-ioniserende 2 Europa-Kommissionen, Non-ioni/ing radiation: Sources, exposure and health cfTccts, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 19%, ISBN 92-827-5492-8. 3 EFT C 205 af 25. 7. 1994, s. 439. " KOM (93) 559 endelig udg. af 24. 11. 1193. 5 EFT C 214 af 16. 7. 1997, s. 7-10. 6 EFT L 156 af 21. 6. 1990, s. 14-18. 7 EFTL 348 af 28. 11. 1992, s. 1-8. arbejdsprocesser eller arbejdsforhold, skal vurdere arten, omfanget og varigheden af belastningen, således at man kan afgøre, hvilke foranstaltninger der skal trætfes. i 1993 el forelagde endvidere forslag til Rådets direktiv om Kommissionen minimumsforskrifter i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske agenser8. De fysiske agenser, direktivet skulle gælde for, er støj, mekaniske vibrationer, optisk felter og bølger. Direktivforslaget, der blev ændret efter udtalelse fra Europa-Parlamentet ved førstebehandlingen9, omfatter risici for arbejdstageres sundhed og sikkerhed som følge af virkningerne af elektriske felter og strøm og af absorption af energi som følge af eksponering for statiske og tidsvarierende elektriske og magnetiske felter med frekvenser på op til 300 GHz. samt andre elektromagnetiske stråling Produktsikkerhed Der er på EF-plan fastsat væsentlige krav vedrørende emissioner fra maskiner i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, især i henhold til EF-traktatens artikel 100 A. I Rådets direktiv 73/23/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes for visse lovgivning om elektrisk materiel bestemt spændingsgrænser10, særlig bilag I, er det fastsat, at elektrisk materiel kun må bringes i handelen, hvis det opfylder bestemte væsentlige krav, bl. a. forholdsregler, der skal sikre, at der ikke kan opstå temperaturer, lysbuer eller udstrålinger, som ville kunne fremkalde fare. til anvendelse inden Rådets direktiv 89/336/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet11 tager sigte på at undgå elektromagnetiske forstyrrelser med henblik på at beskytte apparater som f. eks. telekommunikationsnet, industrielt udstyr, medicinske og videnskabelige apparater, informationsteknologisk udstyr samt husholdningsapparater og elektronisk husholdningsudstyr. Derfor skal apparater, der er omfattet af direktivet, konstrueres således, at de elektromagnetiske forstyrrelser, de frembringer, ikke må være større, end at det ikke generer anvendelsen af radio- og telekommunikationsudstyr og andre apparater, og apparatet skal have en passende immunitet for elektromagnetiske forstyrrelse, således at det kan anvendes som tilsigtet. Vurdering af virkning på miljøet Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet12, ændret ved Rådets direktiv 97/1 l/EF13, gælder bl. a. også for anlæg af stærkstrømsluftledninger med en spænding på mindst 220 kV og en længde på over 15 km. Det betyder, at bygherren skal give oplysninger om påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger samt en oversigt over de væsentligste alternativer, som bygherren har undersøgt, og oplysninger om de vigtigste grunde til valget. * EFT C 77 af 18. 3. 1993, s. 12-29. '' EFT C 230 af 19. 8. 1994, s. 3-29. 10 EFT L 77 af 26. 3. 1973, s. 29-33. " EFT l, 139 af 23. 5. 1989, s. 19-26. 12 EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40-48. 11 EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5-15. -10 For at supplere bestemmelserne i direktiv 97/11/EF har Kommissionen fremsat et forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning pii miljøet i beslutningsprocessen for fysisk planlægning med henblik på at fastlægge rammerne for efterfølgende anlægstilladelser, herunder strategiplaner og -programmer inden for energi-, transport- og telekommunikationssektorerne. Forslaget vedrører planer og programmer, som er et led Forskning En række forskningsaktiviteter vedrørende elektromagnetiske felter gennemføres eller er blevet gennemført under EF's fjerde rammeprogram for teknologisk forskning, udvikling og demonstration (1994-1998)15. Der har især været projekter under Biomed 2 og COST og programmerne vedrørende standarder, måling og afprøvning, hvoraf nogle fortsat er i gang. Mulighederne for negative helbredsvirkninger ved eksponering for radiofrekvenser blev også behandlet i Kommissionens grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation10. Som følge af og som svar på Europa-Parlamentets beslutning om bekæmpelse af gener i forbindelse med ikke-ioniserende stråling bekræftede Kommissionen, at der er behov for yderligere forskning på området, og en arbejdsgruppe har for Kommissionen udarbejdet et relevant forslag med anbefalinger vedrørende epidemiologisk, biofysisk og biologisk forskning og vedrørende forskning i eksponeringssystemer og dosimetri. De foreslåede forskningsemner omfatter også virkninger for immunsystemet og i forbindelse med nervesystemet samt genetiske og kræft relaterede virkninger. Det er spørgsmål, som befolkningen og Europa- Parlamentet har været og er særdeles optaget af. Kommissionen tog hensyn til eksperternes anbefalinger og behovet for forskning i helbredsvirkninger af eksponering for andre frekvenser, da den udarbejdede forslaget til femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)18. Kommissionen erkender endvidere, at det er vigtigt med risikovarsling på dette område på grund af usikkerheden ved langtidsvirkningerne, og den har fremsat forslag om forskning, der skal give større forståelse for befolkningens risikoopfattelse og risikovurderingen, - varslingen og -styringen. DE FORESLÅEDE ANBEFALINGER Som følge af EU's stadigt større engagement i forbindelse med at fremme aktiviteter på områder, hvor befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter kan forøges, og på grund af den voksende betænkelig over virkningerne hos beslutningstagere, personer, der arbejder i sundhedssektoren, interessegrupper og almenbefolkningen er 14 KOM (96) 511 endelig udg. og EFT C 129 af 25. 4. 1997, s. 14. 15 EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1-33. 16 KOM(94) 145 endelig udg. 17 Dokumentet "studyhr. doc" kan downloadcs fra internetadressen hllp://www. ispo. ccc. be/infosoç/leleçompo|iy/cii> ,K KOM (97) 142 endelig udg. og EFT C 173 af 7. 6. 1997, s. 10. 11 det tvingende nødvendigt, at der søges udarbejdet nogle alment accepterede principper herfor på EU-plan. i visse medlemsstater, indebærer det Når der findes krav, der kun gælder forskelligartede ordninger for beskyttelse af befolkningen mod elektromagnetiske felter. De eksisterende forskelle mellem medlemsstaternes forskrifter og retningslinjer bidrager til en følelse af forvirring og usikkerhed hos man EU-borgere og er med til at svække tilliden til sundhedsmyndighederne. I overensstemmelse med målsætningen om at bidrage til at virkeliggøre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for EU-borgerne og under hensyntagen til medlemsstaternes tiltag på området anser Kommissionen det for nødvendigt at foreslå nogle fælles rammer for beskyttelse af befolkningen mod elektromagnetiske felter. Sådanne rammer kan fastsættes ved en rådshenstilling i henhold til EF-traktatens artikel 129, og den bør omhandle de generelle principper for begrænsning af eksponering, således at negative helbredsvirkninger kan forebygges. Formålet med en rådshenstilling er således at sikre alment accepterede rammer for et højt niveau for beskyttelse mod befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter, ved at der etableres et beskyttelsessystem, der bygger på de basisreslriktioner og referenceniveauer, der er udarbejdet på internationalt plan af de største eksperter på området. De foreslåede anbefalinger for basisrestriktioner og referenceniveauer bygger på rådgivning fra International Commission on Non-lonizing Radiation Protection (1CN1RP) og de bedste foreliggende videnskabelige data. De omfatter eksponering af enkeltpersoner og ikke emissioner fra specifikke anordninger eller udstyr. Det er ikke meningen, at henstillingen skal omfatte erhvervsmæssig eksponering eller patienters og frivillige forsøgspersoners eksponering under medicinske undersøgelser og behandlinger. Forslaget omfatter heller i forbindelse med elektromagnetisk kompatibilitet og interferens med medicinsk udstyr. Det er medlemsstaternes opgave - under hensyntagen til EU-bestemmelserne på området - at indføre et omfattende beskyttelsessystem på området, som omfatter nærmere bestemmelser og retningslinjer ikke blot for eksponering af enkeltpersoner, men også emissioner fra udstyr og den dermed forbundne indsats. ikke problemer De anbefalede basisrestriktioner er udelukkende baseret direkte på konstaterede helbredsvirkninger. Det anbefales, at referenceniveauerne anvendes ved vurdering i praksis af eksponering1''. Overholdelse af referenceniveauerne sikrer overholdelse af basisrestriktionen. Selv om den målte værdi overstiger referenceniveauet, indebærer det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionen overskrides. Det skal dog i sådanne tilfælde fastslås, om basisrestriktionen er overholdt. Det anbefales, at der gennemføres en vurdering af eksponeringsforholdene, hvis der opstår en overskridelse af referenceniveauerne. Det er medlemsstaternes opgave at iværksætte sådanne vurderinger og opfølgning. Ved vurderingen af de faktiske eksponeringsforhold bør der tages højde for kriterier som feks. hvor længe eksponering varer, hvilke kropsdele der eksponeres, antal eksponerede personer og deres alder og sundhedstilstand. Medlemsstaterne skal beslutte, hvordan opfølgningen 19 Der er blevet foreslået en lignende ordning vedrørende forskrifter til beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed, hvor der fastsættes tærskelniveaucr og aktionsniveauer. - 1 2- skal foregå under hensyntagen til de specifikke eksponeringsforhold, som måske kræver foranstaltninger som f. eks. oplysning til den eksponerede befolkning, fastsættelse af minimumsafstand til eksponeringskildcn, ændringer af en given kildes montering, udformning eller anvendelse Medlemsstaterne kan beslutte at tage costbenefit-aspekter indsats med eksponering af almenbefolkningen. i betragtning, når der iværksættes en sådan Endelig foreslår Kommissionen, for at den i tide kan danne sig et overblik over eksisterende forskrifter og faktiske eksponeringsforhold samt videnskabelige eller teknologiske tiltag, der kræves hurtig reaktion, at medlemsstaterne udarbejder rapporter om deres forskrifter og retningslinjer på det område, henstillingen omfatter, med angivelse af, hvordan henstillingen er blevet taget i betragtning, og at Kommissionen fremlægger en samlet rapport på grundlag af medlemsstaternes rapporter. 13- FORSLAG TIL RÅDETS HENSTILLING om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz (forelagt af Kommissionen) -14 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: 1. Ifølge traktatens artikel 3, litra o), skal Fællesskabets virke indebære et bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; 2. Europa-Parlamentet opfordrer i sin beslutning om bekæmpelse af gener i forbindelse med ikke-ioniserende stråling'* Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse arbejdstagernes og offentlighedens eksponering for ikke-ioniserende stråling; 3. der findes EF-minimumsforskrifter til beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed for så vidt angår elektromagnetiske felter i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler4; der er iværksat foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer5, ifølge hvilke arbejdsgiverne bl. a. har pligt til at vurdere aktiviteter, der indebærer en særlig risiko for eksponering for ikke-ioniserende stråling; der er stillet forslag til minimumsforskrifter beskyttelse af arbejdstagere mod fysiske agenser6, som omfatter foranstaltninger mod ikke-ioniserende stråling; 4. befolkningen i EF skal beskyttes mod velunderbyggede, negative helbredsvirkninger, der kan skyldes eksponering for elektromagnetiske felter; 5. foranstaltninger vedrørende elektromagnetiske felter bør give alle EU-borgere et højt beskyttelsesniveau; medlemsstaternes bestemmelser på området bør tage udgangspunkt i alment accepterede rammer, for at en ensartet beskyttelse kan sikres i hele EU; 1 EFT 2 EFT 3 EFT C 205 af 25. 7. 1994, s. 439 " EFT L 156 af 21. 6. 1990, s. 14-18. s EFT L 348 af 28. 11. 1992, s. 1 -8. 15- 6. ifølge nærhedsprincippet kan nye foranstaltninger på de områder, der ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence, såsom beskyttelse af befolkningen mod ikkc-ionisci ende stråling, kun trælles af Fællesskabet, hvis målene for den påtænkte handling på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan gennemføres af Fællesskabet end af medlemsstaterne; 7. fællesskabsrammer for beskyttelse af befolkningen mod elektromagnetiske felter bør fastsættes i en henstilling fra Rådet til medlemsstaterne; 8. rammerne bør baseres på den bedste foreliggende videnskabelige viden og rådgivning på området og bør omfatte basisrestriktioner og referenceniveauer for eksponering for elektromagnetiske felter; 9. sådanne basisrestriktioner og referenceniveauer bør gælde for al stråling fra elektromagnetiske felter, undtagen optisk stråling og ioniserende stråling; for så vidt angår optisk stråling bør der fortsat indhentes supplerende relevant videnskabelig information og rådgivning, og for så vidt angår ioniserende stråling findes der i forvejen fællesskabsbestemmelser; 10. tilslutning til de anbefalede restriktioner og referenceniveauer bor sikre et højt beskyttelsesniveau vedrørende velunderbyggede helbredsvirkninger, der kan skyldes eksponering for elektromagnetiske felter, men udelukker ikke nødvendigvis interferens med eller virkninger for medicinsk udstyr, såsom metalproteser, pacemakere og defibrillatorer og øresneglsimplantationer; der kan opstå interferens med pacemakere ved niveauer, der ligger under de anbefalede referenceniveauer, og der bør i den henseende træffes forholdsregler, der dog ligger ud over denne henstillings anvendelsesområde; 11. i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet skal denne henstilling omfatte generelle principper og metoder vedrørende beskyttelse af enkeltpersoner, mens det er medlemsstaternes opgave at fastsætte nærmere regler om kilder og praksis, der kan medføre eksponering for elektromagnetiske felter, og afgøre, om eksponeringsforholdene for enkeltpersoner er erhvervsrelaterede eller ej under hensyntagen til og i overensstemmelse med 6 EFT C 77 af 18. 3. 1993, s. 12 og EFT C 230 af 19. 8. 1994, s. 3-29. -16- fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed; 12. medlemsstaterne kan fastsætte et højere sundhedsbeskyttelsesniveau end det, der er fastsat i denne henstilling; 13. der bør udarbejdes rapporter på nationalt plan og på EF-plan om medlemsstaternes foranstaltninger på området, uanset om de er bindende eller ej, og uanset hvordan der er taget hensyn til denne henstilling; 14. for at styrke opmærksomheden på risici og beskyttelsesforanstaltninger mod elektromagnetiske felter bør medlemsstaterne fremme oplysning og praktisk vejledning på området, navnlig med hensyn til udformning, montering eller anvendelse af udstyr med henblik på at opnå, at eksponeringsniveauerne ikke overskrider de anbefalede restriktioner; 15. der bør lægges vægt på relevant viden om og varsling af risici i forbindelse med elektromagnetiske felter under hensyntagen til befolkningens opfattelse af sådanne risici; 16. medlemsstaterne bør tage hensyn til de fremskridt, der er sket inden for videnskabelig viden og teknologi med hensyn til beskyttelse mod ikke- ioniserende stråling; disse anbefalinger bør revideres, især på grundlag af rådgivning fra kompetente internationale organisationer, såsom International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection - 17 HENSTILLER: I. at medlemsstaterne i forbindelse med denne henstilling tillægger de fysiske størrelser, der er omhandlet i bilag IA. , den værdi, der er fastlagt i bilaget II. at medlemsstaterne med henblik på at sikre et højt niveau for sundhedsbeskyttelse mod eksponering for elektromagnetiske felter a) vedtager bestemmelser om basisrestriktioner og referenceniveauer på grundlag af bilag IB. b) træffer foranstaltninger mod kilder og metoder, der medfører, at befolkningen eksponeres for elektromagnetiske felter, på grundlag af de pågældende bestemmelser c) søger at sikre overholdelse af basisrestriktionerne, der er omhandlet i bilag II, med hensyn til befolkningens eksponering III. at medlemsstaterne for at lette og fremme overholdelse af basisrestriktionerne i bilag II a) anvender de referenceniveauer, der er omhandlet i bilag III, vedrørende vurdering af eksponering med henblik på at afgøre, om der er mulighed for, at basisrestriktionerne overskrides b) foretager en vurdering af forhold, hvor der er tale om kilder med mere end én frekvens, i overensstemmelse med formlerne i bilag IV, både med hensyn til basisrestriktioner og referenceniveauer IV. at medlemsstaterne med henblik på at øge kendskabet til risici og beskyttelse mod eksponering for elektromagnetiske felter informerer befolkningen på en relevant måde om elektromagnetiske felters virkninger for sundheden og om forholdsregler herimod 18 V. at medlemsstaterne med henblik på at øge kendskabet til elektromagnetiske felters helbredsvirkninger fremmer og skalfer overblik over forskning i elektromagnetiske felter og menneskers sundhed som led i de nationale forskningsprogrammer under hensyntagen til anbefalingerne og forskningsindsatsen på fællesskabsplan og på internationalt plan VI. at medlemsstaterne med henblik på at bidrage til, at der etableres et sammenhængende system til beskyttelse mod risici for eksponering for elektromagnetiske felter, udarbejder rapporter om vedtagelsen og gennemførelsen af de foranstaltninger, de træller på området i henhold til denne henstilling, og forelægger dem for Kommissionen efter en periode på tre år efter vedtagelsen af denne henstilling med angivelse af, hvordan foranstaltningerne har taget den i betragtning, og OPFORDRER Kommissionen til at udarbejde en rapport om Fællesskabet som helhed under hensyntagen til medlemsstaternes rapporter og til at være opmærksom på de spørgsmål, denne henstilling omhandler, med henblik på at ændre og ajourføre henstillingen. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 19 BILAG I DEFINITIONER I denne henstilling omfatter begrebet "elektromagnetiske felter" statiske felter, ekstremt lavfrekvente felter (ELF) og højfrekvente felter, herunder mikrobølger, inden frekvensområdet 0 - 3 00 GHz. A. Fysiske størrelser I forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter anvendes der normalt otte fysiske størrelse: 1. Konlaktslrom (A) mellem et menneske og en genstand udtrykkes i ampere (A). En ledende genstand i et elektrisk felt kan lades af feltet. 2. Slrømtælhed (J) defineres som den strøm, der går gennem tværsnittet af en enhed vinkelret på udbredelsesretningen i en leder med en vis udstrækning, som f. eks. det menneskelige legeme eller dele heraf, udtryk i ampere pr. kvadratmeter (A/m2). 3. Elektrisk feltstyrke er en vektorstørrelse (E), der svarer til den kraft, der virker på en ladet partikel uafhængigt af dens rumlige bevægelse. Den udtrykkes i volt pr. meter (V/m). 4. Magnetisk feltstyrke er en vektorstørrelse (H), der sammen med den magnetiske fluxtæthed kendetegner et magnetisk felt uafhængigt af den rumlige placering. Den udtrykkes i ampere pr. meter (A/m). 5. Magnetisk fluxtæthed er en vektorstørrelse (B), der svarer til den kraft, der virker på ladninger i bevægelse; den udtrykkes i tesla (T). I frit rum og i biologisk materiale kan magnetisk fluxtæthed og magnetisk feltstyrke omregnes til hinanden ved hjælp af ligningen I A m"1 = 47i 10"7 T. 6. Effekttæthed (S) er den relevante størrelse, der anvendes ved meget høje frekvenser, hvor der er lav indtrængningsdybde i kroppen. Der er tale om strålingseffekten vinkelret på en overflade divideret med overfladens areal, og den udtrykkes i watt pr. kvadratmeter (W/m2). 7. Specifik energiabsorption (SA) defineres som den energi, der absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt i joule pr. kilogram (J/kg). I denne henstilling anvendes begrebet til at skelne mellem ikke-termiske virkninger og pulserende mikrobølgestråling. 8 Specifik energiabsorptionshastighed (SAR) som gennemsnit i hele kroppen eller i dele af kroppen defineres som den hastighed, hvormed energi absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt i watt pr. kilogram (W/kg). Helkrops-S AR er bredt accepteret som udtryk for negative termiske virkninger ved eksponering for højfrekvente felter. Ud over den gennemsnitlige helkrops-SAR er det nødvendigt med lokale SAR-værdier med henblik på at vurdere og begrænse for stor afsættelse af energi i mindre dele af kroppen som følge af særlige eksponeringsforhold. Sådanne forhold kan f. eks. være: en jordforbundet person eksponeret for 2 0- radiobølger i det lave MHz-område og eksponerede personer i nærheden af en antenne. Blandt disse størrelse kan magnetisk fluxtæthed, kontaktstrøm, elektrisk og magnetisk feltstyrke og effekttæthed måles direkte. B. Basisrestriktioner og referenceniveauer Når restriktioner baseret på en vurdering af elektromagnetiske felters mulige helbredsvirkninger skal anvendes, bør der skelnes mellem basisrestriktioner og referenceniveauer. - Basisrestriktioner. Restriktioner vedrørende eksponering tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter, der er baseret direkte på konstaterede benævnes "basisrestriktioner". Afhængigt af feltets frekvens specificeres restriktionerne ved hjælp af de fysiske størrelser magnetisk fluxtæthed (B), strømtæthed (. 1), specifik energiabsorptionshastighed (SAR), og effekttæthed (S). Magnetisk fluxtæthed og effekttæthed kan umiddelbart måles hos eksponerede personer. helbredsvirkninger overvejelser, biologiske for og - Referenceniveauer. Referenceniveauerne anvendes ved vurdering i praksis af eksponering med henblik på at afgøre, om der er mulighed for, at basisrestriktionerne overskrides Nogle referenceniveauer er afledt fra relevante basisrestriktioner ved hjælp af målinger og/eller beregningsmetoder, andre vedrører perception og negative indirekte virkninger af eksponering for elektromagnetiske felter. De afledte størrelser er elektrisk feltstyrke (E), magnetisk feltstyrke (H), magnetisk fluxtæthed (B), effekttæthed (S) og strøm på lemmer (IL). Størrelser, der vedrører perception og andre indirekte virkninger er (kontakt-)strøm (Ic) og, for pulserende felter, specifik energiabsorption (SA). I en givet eksponeringssituation kan målte eller beregnede værdier af de enkelte størrelser sammenlignes med det relevante referenceniveau. Overholdelse af referenceniveauet sikrer overholdelse af basisrestriktionen. Selv om den målte værdi overstiger referenceniveauet, indebærer det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionen overskrides. Det skal dog i sådanne tilfælde fastslås, om basisrestriktionen er overholdt. indeholder ikke kvantitative restriktioner vedrørende statiske Denne henstilling elektriske felter. Det anbefales dog, at generende perception af elektriske overfladeladninger og gnistudladninger, der forårsager belastning og gener, bør undgås. Nogle størrelser, f. eks. magnetisk fluxtæthed (B) og effekttæthed (S) anvendes ved visse frekvenser som såvel basisrestriktioner som referenceniveauer (jf. bilag II og III). 2 1- BILAG II BASISRESTRIKTIONER af Afhængigt størrelse (dosimetriske/eksposimetriske størrelser) til at angive basisrestriktioner vedrørende elektromagnetiske felter. anvendes følgende frekvens fysiske Mellem 0 og 1 Hz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende magnetisk fluxtæthed for statiske magnetiske felter (0 Hz) og strømtæthed for tidsvarierende felter indtil 1 Hz med henblik på at undgå virkninger for hjerte-kar- og centralnervesystemet. Mellem 1 Hz og 10 MHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende strømtæthed med henblik på at undgå virkninger for nervesystemets funktioner. Mellem 100 Hz og 10 GHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende SAR med henblik på at undgå helkropsvarmestress og lokal opvarmning af væv. 1 frekvensområder 100 kHz - 10 MHz fastsættes der restriktioner vedrørende såvel st rumtæthed som SAR. Mellem 10 GHz og 300 GHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende strømtæthed med henblik på at undgå opvarmning af væv på eller nær kroppens overflade. Basisrestriktionerne, jf for usikkerhedsmomenter i forbindelse med særligt følsomme personer og miljøforhold og for, at befolkningens alder og sundhedstilstand varierer. I, fastlægges således, at der tages højde tabel 22 Tabel 1: Basisrestriktioner for elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter ( 0 - 3 00 GHz) Frckvensomradc Magnctisk flux tæthed (mT) 40 - - - -- 0 Hz >()-! Hz 1-4 11/ 4 - 1000 Hz 1000 Hz-100 kHz 100 kHz - 10 MHz 10 MHz-10 GHz 10 - 300GHz Strom- tæthed (mA/m2) (rms) Gcnncmsnit- lig helkrops- SAR (W/kg) Lokal SAR (hoved og krop) (W/kg) Lokal SAR (lemmcr) (W/kg) EfTekt- tacthcd, S (W/m2) 8 8/f 2 r/5()<) f/500 f/50() - 0,08 0,08 0,08 0,08 — 2 2 4 4 » 10_ Bemærkninger 1. / er frekvensen i Hz. 2. Basisrestriktionen for strømtæthed har til formål at beskytte mod akutte følger af eksponeringen for centralnervesystemets væv i hoved og krop, og den har en indbygget sikkerhedsfaktor. 3. På grund af kroppens elektriske heterogenitet beregnes strømtæthed som middelværdier i et tværsnit på 1 cm2 vinkelret på udbredelsesretningen. 4. Ved frekvenser på op til 100 kHz kan spidsværdierne for strømtætheden beregnes ved at gange rms-værdien med V2 (-1,414). Ved pulser af varighed /p bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i basisrestriktionerne, beregnes s o m /= l/(2/P). 5. Ved frekvenser på op til 100 kHz og ved pulserende magnetiske felter kan den maksimale strømtæthed i forbindelse med pulserne beregnes ud fra stige- /faldetiderne og den magnetiske fluxtætheds maksimale ændringshastighed. Den inducerede strømtæthed kan derefter sammenlignes med den relevante basisrestriktion. 6. Alle SAR-værdier beregnes som middelværdi for en 6-minutters periode. 7. Lokal SAR beregnes som middelværdi i en masse af 10 g sammenhængende væv; den deraf følgende maksimale SAR bør være den værdi, der anvendes ved vurdering af eksponering. 8. Ved pulser af varighed /p bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i basisrestriktionerne, beregnes s o m /= l/(2fp). Endvidere anbefales en supplerende basisrestriktion ved pulseksponering i frekvensområder 0 , 3 - 10 GHz og ved lokal eksponering af hovedet med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk udvidelse. SA bør således ikke overstige 2mJ kg'1 som middelværdi i en masse af 10 g væv. 2 3- BILAG III Referenceniveauer Der fastsættes foretages sammenligning med værdier for målte størrelser. Overholdelse af alle anbefalede referenceniveauer sikrer overholdelse af basisrestriktionerne. for at der kan for eksponering, referenceniveauer Selv om de målte værdier ligger referenceniveauerne, indebærer det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionerne overskrides. I så tilfælde bør der foretages en vurdering af, om eksponeringsniveauet ligger under basisrestriktionerne. Maksimal beskyttelse opnås ved, at referenceniveauerne for begrænsning af eksponering fastlægges på grundlag af basisrestriktionerne ved feltets maksimale kobling til den eksponerede person. En oversigt over referenceniveauerne findes i tabel 2 og 3. Referenceniveauerne skal generelt være rumligt beregnede middelværdier for hele den eksponerede persons krop, men med det vigtige forbehold at de lokale basisrestriklioner ikke overskrides. Under visse forhold, hvor eksponeringen er stærkt lokaliseret, feks. ved håndholdte telefoner i forhold til hovedet, er det ikke relevant at anvende referenceniveauer. 1 sådanne tilfælde foretages der en direkte vurdering af, om den lokaliserede basisrestriktion er overholdt. 24 Niveauer for felter Tabel 2: Referenceniveauer for elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter (0 - 300 GHz uperturberede rms-værdier). Frekvcnsomrade Elcktrisk felt- styrke (E) (V/m) Magnetisk feltstyrke (H) (A/m) 0-1 Hz 1-8 Hz 8 - 25 Hz 0,025 - 0,8 kHz 0,8 - 3 kHz 3- 150 kHz 0,15-1 MHz l-IOMHz 10-400 MHz 400 - 2000 MHz 2 - 300 GHz. 10 000 10 000 250/f 250/f 87 87 87/f"2 28 1,375 f"2 61 3,2 x I04 3,2x104/f* 4 000/f 4/f 5 5 0,73/f 0,73/f 0,073 0,0037 f2 0,16 Magnetisk flux tæthed (B) (l'T) 4xl04 4X104/!5 5 000/f 5/f 6,25 6,25 0,92/f 0,92/f 0,092 0,0046 f2 0,20 Tilsvarendc planbolge- effekttacthed S„ (W/m2) - - - - - - - - 2 f/200 10 Bemaerkninuer: 1. 2. 3. 4. / s om anført i frekvensområdekolonnen. Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 GHz skal. VC1|, E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en 6-minutters periode. Ved frekvenser over 10 GHz skal A'cq, E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en 68//* 05-minutters periode (/i GHz). Der fastsættes ingen E-værdi for frekvenser på <1 Hz, som er faktiske statiske elektriske felter. For de fleste personer opstår generende perception af elektriske overfladeladninger ikke ved feltstyrker på under 25 kV/m. Gnistudladninger, der forårsager belastning og gener, bør undgås. Hvad angår spidsværdierne anvendes følgende referenceniveauer for elektrisk feltstyrke (V/m), magnetisk feltstyrke (A/m) og magnetisk fluxtæthed (uT): Ved frekvenser op til 100 kHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms-værdier med V2 (-1,414). Ved pulser af varighed tp bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes, beregnes s o m /= l/(2/p). - Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms-værdier med 10" , hvor a = (0,665 log(f/105)+0,176), f i kHz. Ved frekvenser mellem 10 MHz og 300 GHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms-værdier med 32. Skønt der kun findes fa oplysninger om forholdet mellem biologiske virkninger og pulserende felters spidsværdier, foreslås det for frekvenser på over 10 MHz, at Seq som ikke må udgøre mere end 1 000 gange middelværdi over pulsbredden referenceniveauerne, eller at feltstyrkerne ikke må udgøre mere end 32 gange -25 referenceniveauerne for feltstyrke. For frekvenser mellem ca. 0,3 GHz og adskillige GHz og for lokal eksponering af hånden med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk ekspansion skal den specifikke absorption fra pulser begrænses. 1 dette frekvensområde svarer S A-grænsen på 4-16 mJ/kg"1, som giver denne virkning, til SAR-spidsværdier på 130-520 W kg"1 i hjernen ved pulser på 30-us. Mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes feltstyrkernes spidsværdier ved interpolation fra 1,5 gange spidsværdien ved 100 kHz til 32 gange spidsværdien ved 10 MHz. Kontakts trom og s trom pa lemmer For frekvenser på op til 110 MHz bør der anvendes supplerende referenceniveauer, for at risici som følge af kontaktstrøm kan undgås. En oversigt over referenceniveauerne for kontaktstrøm tindes i tabel 3. Referenceniveauerne for kontaktstrøm er blevet fastlagt, under hensyntagen til at den grænse for kontaktstrøm, hvor der udløses biologisk respons hos voksne kvinder og hos børn, udgør henholdsvis ca. to tredjedele og halvdelen af grænsen for voksne mænd Tabel 3 : Referenceniveauer for kontaktstrøm fra ledende genstande (f i kHz) Frekvensområde 0 Hz - 2,5 kHz 2,5 kHz-100 kHz 100 kHz- 110 MHz Maksimal kontakt- strøm (mA) 0,5 0,2 f 20 For frekvensområder 10 MHz - 110 MHz anbefales et referenceniveau på45 mA strøm gennem en kropsdel. Det skal begrænse den lokale SAR over en 6-minutters periode. 26- BILAG IV Eksponering fra kilder med flere frekvenser Det skal tages i betragtning, at der er mulighed for, at samtidig eksponering for felter med forskellige frekvenser virker additivt. Beregninger på grundlag af en sådan additivitet bør foretages særskilt for hver virkning; der bør således foretages separate vurderinger af termiske virkninger og elektrisk stimulering af kroppen. Basisrestriktioner Ved samtidig eksponering for felter med forskellige frekvenser bør følgende kriterier opfyldes med hensyn til basisrestriktionerne. For elektrisk stimulering, der er relevant for frekvenser fra I Hz til 10 MHz, bør inducerede sti ømt æt heder lægges til ifølge denne formel: lOMIIz. Uh Ju termiske virkninger, der er For energiabsorptionshastigheder (SAR), og effekttætheder lægges til ifølge denne formel: fra 100 kHz, bør relevante specifikke i 100kHz SARl i IOGHZSL hvor Ji er st rømt æt hed ved frekvensen i Ji„i er basisrcstriktionen for strømtæthed ved frekvensen i som fastsat i tabel I SAR; er SAR som følge af eksponering ved frekvensen i SARi, er basisrestriktionen for SAR som fastsat i tabel 1 Sj er effekttæthed ved frekvensen i SL er basisrestriktionen for effekttæthed som fastsat i tabel 1. - 2 7- Referenceniveauer Når basisrestriktionerne skal anvendes, bør følgende kriterier for referenceniveauer anvendes. feltstyrkers For virkninger af inducerede strømtætheder og elektrisk stimulering, der er relevant for frekvenser på op til 10 MHz, bør følgende to krav gælde for feltniveauerne: i I Hz EJL,\ i Mllz u og 150kHz rT 10MHz £ Ri + £ Ki < j rr j lHz H'Lj j I50kllzb hvor Ej er elektrisk feltstyrke ved frekvensen i E|„ i er referenceniveauet for elektrisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 H; er magnetisk feltstyrke ved frekvensen i Hi. , i er referenceniveauet for magnetisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 a er 87 V/m og b er 5 A/m ( 6,25 uT). I forhold til ICNIRP's retningslinjer1, der omfatter såvel erhvervsmæssig eksponering som almenbefolkningens eksponering til almenbefolkningens eksponering. svarer slutpunkterne i additionerne Der anvendes konstante værdier (a og b) over 1 MHz for det elektriske felt og over 150 kHz for det magnetiske felt, fordi additionen bygger på inducerede strømtætheder og ikke bør sammenblandes med forhold, hvor der forekommer termiske virkninger. Sådanne forhold danner grundlag for E|„ ; og Hi. , j over henholdsvis I MHz og 150 kHz, jf. tabel 2. 1 International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection. Guidelines for Limiting Exposure to Time-Varying Electric, Magnetic, and Electromagnetic Fields (up to 300 GHz). Health Phys. ; under udgivelse. 28 For forhold, hvor der forekommer termiske virkninger, og som er relevante for frekvenser fra 100 MHz, bør følgende to krav gælde for feltniveauerne: og IMIIz n JOOd/lz n i lOOklfz C i 1MHz EL, i 150kHz rr 300GHz rr j lOOklfz « j 150kHz HUJ hvor Ej er elektrisk feltstyrke ved frekvensen i E|. i er referenceniveauet for elektrisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 I lj er magnetisk feltstyrke ved frekvensen i Hi. ,i er referenceniveauet for magnetisk feltstyrke beregnet ud fra tabel 2 c er 87/f"2 V/m og d er 0,73/f A/m. Også her er nogle af slutpunkterne blevet justeret i forhold til lCNIRP's retningslinjer til kun at omfatte almenbefolkningens eksponering. For henholdsvis strøm på lemmer og kontaktstrøm bør følgende krav gælde: llOMHz \ < 1 lC,n n=\Hz i=1 Ur 1 n „ 1 UOMHz ( T I k i k=\0MHz V *LJc J hvor lk er strømkomponenten for lemmer ved frekvensen k Ii. k er referenceniveauet for strøm på lemmer, 45 mA l„er kontaktstrømkomponenten ved frekvensen n \(\n referenceniveauet for kontaktstrøm ved frekvensen n (jf. tabel 3). Ovenstående additionsformel forudsætter worst-case faseforhold blandt felterne fra flere kilder. Typiske eksponeringsforhold kan derfor i praksis resultere i mindre restriktive eksponeringsniveauer end dem, der fremkommer ved anvendelse af ovenstående formel for referenceniveauerne. 2 9- ISSN 0254-1459 KOM(98) 268 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 15 12 14 Katalognummer : CB-CO-98-298-DA-C ISBN 92-78-35918-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2o


title: 98/443/EG: Beschluß Nr. 168 vom 11. Juni 1998 der Verwaltungskommission der Europäischen Gemeinschaften für die soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmern über die Änderung der Vordrucke E 121 und E 127 und die Aufhebung des Vordrucks E 122 (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
family benefit
form
migrant worker
pension scheme

formats: html pdf print

text: 11. 7. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 195/37 BESCHLUSS Nr. 168 vom 11. Juni 1998 (cid:129)ber die (cid:142)nderung der Vordrucke E 121 und E 127 und die Aufhebung des Vordrucks E 122 (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (98/443/EG) DIE VERWALTUNGSKOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN F(cid:154)R DIE SOZIALE SICHERHEIT DER WANDERARBEITNEHMER — aufgrund des Artikels 81 Buchstabe a) der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 des Rates vom 14. Juni 1971 (cid:129)ber die Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und Selbst(cid:132)ndige sowie deren Familienangeh(cid:148)rige, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, wonach sie alle Verwaltungsfragen zu behandeln hat, die sich aus der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 und sp(cid:132)teren Verordnungen ergeben, aufgrund des Artikels 2 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 des Rates vom 21. M(cid:132)rz 1972, wonach sie die Muster f(cid:129)r Bescheinigungen, Antr(cid:132)ge und sonstige Unterlagen festlegt, die zur Anwendung der Verordnungen erforderlich sind, aufgrund des Beschlusses Nr. 153 vom 7. Oktober 1993 (cid:129)ber die Muster der zur Durch- f(cid:129)hrung der Verordnungen (EWG) Nr. 1408/71 und (EWG) Nr. 574/72 des Rates erforder- lichen Vordrucke (E 001, E 103 bis E 127), aufgrund des Beschlusses Nr. 170 vom 11. Juni 1998 zur (cid:142)nderung des Beschlusses Nr. 141 vom 17. Oktober 1989 zur (cid:142)nderung des Beschlusses Nr. 127 vom 17. Oktober 1985 (cid:129)ber die Aufstellung der in Artikel 94 Absatz 4 und Artikel 95 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 des Rates vom 21. M(cid:132)rz 1972 vorgesehenen Verzeichnisse, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Verordnung (EG) Nr. 3095/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 sind in der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 die Artikel 17 Absatz 2 und 30 Absatz 1 durch Beschr(cid:132)n- kung der G(cid:129)ltigkeitsdauer des von deutschen, italienischen oder portugiesischen Tr(cid:132)gern ausgestellten Vordrucks E 122 auf ein Jahr zum einen sowie der Artikel 95 durch Abl(cid:148)- sung der Familiendurchschnittskosten durch Pro-Kopf-Durchschnittskosten zum anderen ge(cid:132)ndert worden. Die (cid:142)nderung des Artikels 95 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 ist in den Bezeich- nungen mit der Franz(cid:148)sischen Republik jedoch erst ab 1. Januar 2002 anwendbar. Durch die Verordnung (EG) Nr. 1223/98 des Rates vom 4. Juni 1998 sind die Artikel 29 und 31 der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 und die Artikel 29, 30, 31, 93 und 95 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 ge(cid:132)ndert worden. Somit sind die Vordrucke E 121 und E 127 anzupassen und der Vordruck E 122 aufzu- heben. Durch das Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum vom 2. Mai 1992, erg(cid:132)nzt durch das Protokoll vom 17. M(cid:132)rz 1993, Anhang VI, werden die Verordnungen (EWG) Nr. 1408/71 und (EWG) Nr. 574/72 im Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum angewendet. Mit Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses werden die Muster der zur Durchf(cid:129)h- rung der Verordnungen (EWG) Nr. 1408/71 und (EWG) Nr. 574/72 erforderlichen Vordrucke angepaßt und im Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum angewendet werden. Aus praktischen Gr(cid:129)nden sind in der Gemeinschaft und im Europ(cid:132)ischen Wirtschafts- raum identische Vordrucke zu verwenden. F(cid:129)r die Sprache, in der die Vordrucke auszustellen sind, gilt die Empfehlung Nr. 15 der Verwaltungskommission — L 195/38 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 11. 7. 98 BESCHLIESST FOLGENDES: 1. Die in dem Beschluß Nr. 153 vom 7 Oktober 1993 enthaltenen Vordruckmuster E 121 und E 127 werden durch die beigef(cid:129)gten Muster ersetzt; das im gleichen Beschluß enthaltene Vordruckmuster E 122 wird aufgehoben. 2. F(cid:129)r jeden Rentenberechtigten und f(cid:129)r jeden Familienangeh(cid:148)rigen eines Rentners wird getrennt je ein Vordruck E 121 und je ein Vordruck E 127 ausgef(cid:129)llt. 3. Die zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rden der Mitgliedstaaten stellen den Betreffenden (Anspruchsbe- rechtigten, Tr(cid:132)gern, Arbeitgebern usw. ) die Vordrucke entsprechend den beigf(cid:129)gten Mustern zur Verf(cid:129)gung. Bei Inkrafttreten dieses Beschlusses g(cid:129)ltige Vordrucke E 121 behalten jedoch lediglich f(cid:129)r den Rentenberechtigten, also unter Ausschluß seiner Familienangeh(cid:148)rigen, bis Widerruf und/oder Abl(cid:148)sung durch das neue Vordruckmu- ster E 121 ihre G(cid:129)ltigkeit. 4. Jeder Vordruck steht in den Amtssprachen der Gemeinschaft zur Verf(cid:129)gung und ist in den verschiedenen Sprachen v(cid:148)llig deckungsgleich angeordnet, damit jeder Empf(cid:132)nger (Anspruchsberechtigter, Tr(cid:132)ger, Arbeitgeber usw. ) den Vordruck in seiner Landes- sprache erhalten kann. 5. Dieser Beschluß wird im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften ver(cid:148)ffentlicht. Er tritt am 1. Januar 1998 in Kraft. In den Beziehungen mit der Franz(cid:148)sischen Repu- blik ist er jedoch erst ab 1. Januar 2002 anwendbar. Peter CLEASBY Der Vorsitzende der Verwaltungskommission EUROP(cid:142)ISCHE GEMEINSCHAFTEN Verordnungen (cid:129)ber soziale Sicherheit EWR (*) Bitte „Hinweise“ auf Seite 4 beachten! E 121 (1) BESCHEINIGUNG (cid:154)BER DIE EINTRAGUNG DER RENTENBERECHTIGTEN ODER IHRER FAMILIENANGEH(cid:153)RIGEN UND DIE F(cid:154)HRUNG DER VERZEICHNISSE Verordnung (EWG) Nr. 1408/71: Artikel 28 Absatz 1 Buchstabe a); Artikel 29 Absatz 1 Buchstabe a) Verordnung (EWG) Nr. 574/72: Artikel 29 Abs(cid:132)tze 1, 2 und 3; Artikel 30 Absatz 1; Artikel 95 Absatz 4 Der Tr(cid:132)ger, der nach Artikel 29 Absatz 2 oder Artikel 30 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 die Bescheinigung ausstellen muß, f(cid:129)llt Teil A aus und h(cid:132)ndigt zwei Ausfertigungen des Vordrucks dem Rentenberechtigten oder seinem Famili- enangeh(cid:148)rigen aus oder (cid:129)bersendet sie dem Wohnorttr(cid:132)ger, falls dieser die Bescheinigung angefordert hat. Wohnt der Rentner oder sein Familienangeh(cid:148)riger im Vereinigten K(cid:148)nigreich, sind beide Ausfertigungen des Vordrucks unmittelbar an das „Department of Social Security, Benefits Agency, Overseas Benefits Directorate“ in Newcastle upon Tyne zu senden. Beide Ausfertigungen sind gegebenenfalls zun(cid:132)chst dem Tr(cid:132)ger zuzusenden, der Feld 6 und Feld 7 ausf(cid:129)llen muß. Nach Erhalt dieser beiden Ausfertigungen f(cid:129)llt der Tr(cid:132)ger des Wohnorts Teil B aus und reicht eine Ausfertigung dem in Feld 7 genannten Tr(cid:132)ger zur(cid:129)ck. A. Anspruchsbest(cid:132)tigung 1. An den Tr(cid:132)ger des Wohnorts (2) 1. 1. Bezeichnung:. 1. 2. Anschrift (3):. 1. 3. Bezug: Ihr Vordruck E 107 vom. 2. Rentenberechtigter (Arbeitnehmersystem) Rentenberechtigter (Selbst(cid:132)ndigensystem) 2. 1. Name (4):. 2. 2. Vornamen Fr(cid:129)here Namen (4) Geburtsdatum. 2. 3. Anschrift im Wohnland (3):. 2. 4. Datum der etwaigen Wohnsitzverlegung:. 2. 5. Kenn-Nr. (5):. 3. Vom rentenpflichtigen Tr(cid:132)ger auszuf(cid:129)llen 3. 1. Der Obengenannte bezieht eine Rente wegen Alters wegen Arbeitsunfalls wegen Invalidit(cid:132)t wegen Berufskrankheit als Hinterbliebener 3. 2. seit. 3. 3. Rentennummer:. 4. Tr(cid:132)ger, der Feld 3 ausgef(cid:129)llt hat (6) 4. 1. Bezeichnung:. 4. 2. Anschrift (3):. 4. 3. Stempel 4. 4. Datum:. 4. 5. Unterschrift. (cid:192) E 121 5. Familienangeh(cid:148)rige des Rentenberechtigten 5. 1. Name (4). 5. 2. Vornamen Fr(cid:129)here Namen (4) Geburtsdatum. 5. 3. Anschrift im Wohnland (3):. 5. 4. Datum der etwaigen Wohnsitzverlegung:. 5. 5. Kenn-Nr. : (5). 6. Auszuf(cid:129)llen vom rentenpflichtigen Tr(cid:132)ger oder vom Tr(cid:132)ger der Kranken-/Mutterschaftsversicherung der rentenpflichtigen Staaten (7) 6. 1. Kenn-Nr. des bearbeitenden Tr(cid:132)gers (8):. 6. 2. Der in Feld 2 Genannte Der in Feld 5 Genannte hat Anspruch auf Sachleistungen der Kranken-/Mutterschaftsversicherung vom. an 6. 3. Die in dem Staat, in dem diese Personen wohnen, also in dem anderen als dem zust(cid:132)ndigen Staat zu gew(cid:132)hrenden Leistun- gen gehen zu unseren Lasten vom. an bis zum Widerruf dieser Bescheinigung ein Jahr vom. an (9) Durch diese Bescheinigung wird der Vordruck E. vom. ung(cid:129)ltig 6. 4. 6. 5. 6. 6. 7. Tr(cid:132)ger, der Feld 6 ausgef(cid:129)llt hat (7) 7. 1. Bezeichnung:. 7. 2. Anschrift (3):. 7. 3. Stempel B. Eintragungs-/Nichteintragungsmitteilung 8. (10) 8. 1. Der in Feld 2 Genannte Der in Feld 5 Genannte wurde bei uns nicht eingetragen 7. 4. Datum:. 7. 5. Unterschrift:. weil er nach den Rechtsvorschriften unseres Staates selbst sachleistungsberechtigt ist sonstige Gr(cid:129)nde:. 8. 2. 8. 3. ` E 121 9. (10) 9. 1. Der in Feld 2 Genannte Der in Feld 5 Genannte wurde bei uns als sachleistungsberechtigt eingetragen 9. 2. Diese Leistungen gehen zu Ihren Lasten; die Berechnung des Pauschbetrags nach Artikel 95 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 beginnt mit dem. 9. 3. Kenn-Nr. des Tr(cid:132)gers des Wohnorts (8):. 10. Tr(cid:132)ger des Wohnorts des Rentenberechtigten oder des Familienangeh(cid:148)rigen 10. 1. Bezeichnung:. 10. 2. Anschrift (3):. 10. 3. Stempel 10. 4. Datum:. 10. 5. Unterschrift:. ´ HINWEISE E 121 Der Vordruck ist in Druckschrift auszuf(cid:129)llen. Er umfaßt 4 Seiten, von denen keine, auch unausgef(cid:129)llt, weggelassen werden darf. Beim Ausf(cid:129)llen nicht vor der punktierten Linie anfangen und nicht dar(cid:129)ber hinaus schreiben. F(cid:129)r jeden Einzuschreibenden ist ein gesonderter Vordruck auszuf(cid:129)llen. Hinweise f(cid:129)r den Rentenberechtigten oder den Familienangeh(cid:148)rigen a) die beiden Ausfertigungen dieser Bescheinigung m(cid:129)ssen Sie so bald wie m(cid:148)glich dem Versicherungstr(cid:132)ger vorlegen: in Belgien: bei der „Mutualit(cid:130)“/„Mutualiteit“ (Krankenkasse) Ihrer Wahl; in D(cid:132)nemark: dem „Kommunekontoret“ (Gemeindeamt) des Wohnorts; in Deutschland: der „Krankenkasse“ des Wohnorts, die von der betreffenden Person gew(cid:132)hlt wird; in Griechenland: in der Regel der Regional- oder Ortsgesch(cid:132)ftsstelle der Sozialversicherungsanstalt (IKA), die Ihnen ein Gesund- heitsbuch aush(cid:132)ndigt, ohne das Sachleistungen nicht gew(cid:132)hrt werden; in Spanien: der „Direcci(cid:155)n Provincial del Instituto Nacional de la Seguridad Social“ (Provinzdirektion der Landesanstalt f(cid:129)r soziale Sicherheit) des Wohnorts; in Frankreich, der „Caisse primaire d’assurance maladie“ (Krankenkasse); in Irland: dem „Health Board“ (Gesundheitsamt), in dessen Bereich Sie die Leistungen ben(cid:148)tigen; in Italien: der gebietsm(cid:132)ßig zust(cid:132)ndigen „Unit(cid:133) sanitaria locale — USL“ ((cid:148)rtliche Gesundheitseinheit); in Luxemburg: der „Caisse de maladie des ouvriers“ (Arbeiterkrankenkasse); in den Niederlanden: einer f(cid:129)r den Wohnort zust(cid:132)ndigen Krankenkasse; in (cid:153)sterreich: der f(cid:129)r den Wohnort zust(cid:132)ndigen „Gebietskrankenkasse“; in Portugal: f(cid:129)r das Festland: dem „Centro Regional de Seguran(cid:135)a Social“ (Regionalstelle f(cid:129)r soziale Sicherheit des Wohnorts; f(cid:129)r Madeira: der „Direcc(cid:135)(cid:209)o Regional de Seguran(cid:135)a Social“ (Regionaldirektion f(cid:129)r soziale Sicherheit) in Funchal; f(cid:129)r die Azoren: der „Direcc(cid:135)(cid:209)o Regional de Seguran(cid:135)a Social“ (Regionaldirektion f(cid:129)r soziale Sicherheit) in Angra do Hero(cid:146)smo; in Finnland: der (cid:148)rtlichen Gesch(cid:132)ftsstelle der „Kansanel(cid:132)kelaitos“ (Sozialversicherungsanstalt); in Schweden: der „F(cid:148)rs(cid:132)kringskassan“ (Versicherungskasse) des Wohnorts; in Island: der „Tryggingastofnun rikisins“ (Landessozialversicherungsanstalt) in Reykjavik; in Liechtenstein: dem „Amt f(cid:129)r Volkswirtschaft“ in Vaduz; in Norwegen: dem „lokale Trygdekontor“ ((cid:148)rtlichen Versicherungsamt) des Wohnorts. b) Sie m(cid:129)ssen den Versicherungstr(cid:132)ger, dem Sie die Bescheinigung vorgelegt haben, von jeglicher (cid:142)nderung ihrer Verh(cid:132)ltnisse unter- richten, durch die sich der Anspruch auf Sachleistungen (cid:132)ndern k(cid:148)nnte, insbesondere vom Ruhen oder Wegfall der Rente und von jeder Wohnsitzverlegung Ihrerseits. ANMERKUNGEN (*) EWR-Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, Anhang VI, Soziale Sicherheit. Im Zusammenhang mit diesem Abkommen erstreckt sich die Verwendung dieses Vordrucks auch auf Island, Liechtenstein und Norwegen. (1) Kennbuchstabe des Landes, in dem der Vordruck ausgef(cid:129)llt wird: B = Belgien; DK = D(cid:132)nemark; D = Deutschland; GR = Griechenland; E = Spanien; F = Frankreich; IRL = Irland; I = Italien; L = Luxemburg; NL = Niederlande; A = (cid:153)sterreich; P = Portugal; FIN = Finnland; S = Schweden; GB = Vereinigtes K(cid:148)nigreich; IS = Island; FL = Liechtenstein; N = Norwegen. (2) Nur auszuf(cid:129)llen, falls der Vordruck auf Antrag des Tr(cid:132)gers des Wohnorts ausgestellt wird. (3) Straße, Hausnummer, Postleitzahl, Ort, Land. (4) Bei spanischen Staatsangeh(cid:148)rigen sind beide Namen zur Zeit der Geburt anzugeben. Bei portugiesischen Staatsangeh(cid:148)rigen sind alle Namen (Vornamen, Name, M(cid:132)dchenname) in standesamtlicher Reihenfolge anzu- geben, wie sie aus dem Personalausweis oder aus dem Paß ersichtlich sind. (5) Bei italienischen Staatsangeh(cid:148)rigen m(cid:148)glichst die Versicherungsnummer und/oder den „codice fiscale“ angeben. (6) F(cid:129)r die Selbst(cid:132)ndigen wird dieses Feld in Frankreich vom Tr(cid:132)ger der Kranken-/Mutterschaftsversicherung ausgef(cid:129)llt. (7) In Italien sind die Felder 6 und 7 ausschließlich von der USL oder dem Gesundheitsministerium auszuf(cid:129)llen. (8) Einzusetzen falls vorhanden. (9) Falls der von einem deutschen, franz(cid:148)sischen, italienischen oder portugiesischen Tr(cid:132)ger ausgestellte Vordruck einen Familienan- geh(cid:148)rigen betrifft, der in einem anderen als dem Wohnstaat des Berechtigten wohnt. (10) Von den Feldern 8 und 9 das Zutreffende und das entsprechende K(cid:132)stchen ankreuzen. ˆ EUROP(cid:142)ISCHE GEMEINSCHAFTEN Verordnungen (cid:129)ber soziale Sicherheit EWR (*) Bitte Hinweise auf der R(cid:129)ckseite beachten! E 127 (1) EINZELAUFSTELLUNG DER MONATSPAUSCHBETR(cid:142)GE Verordnung (EWG) Nr. 1408/71: Artikel 36 Abs(cid:132)tze 1 und 2 Verordnung (EWG) Nr. 574/72: Artikel 94; Artikel 95 1. Aufstellung Nr. f(cid:129)r das Rechnungsjahr 19. (2) 2. An den zust(cid:132)ndigen Tr(cid:132)ger 2. 1. Bezeichnung:. Kenn-Nr. (4):. 2. 2. Anschrift (3):. Der Sachleistungsanspruch wurde erworben durch den 3. Arbeitnehmer Selbst(cid:132)ndigen 3. 1. Name (5) Rentenberechtigten (Arbeitnehmersystem) Rentenberechtigten (Selbst(cid:132)ndigen). 3. 2. Vornamen Fr(cid:129)here Namen (5) Geburtsdatum. 3. 3. Kenn-Nr. beim zust(cid:132)ndigen Tr(cid:132)ger (6):. 4. Diese Einzelaufstellung betrifft 4. 1. die Familie des in Feld 3 genannten Arbeitnehmers oder Selbst(cid:132)ndigen, wohnhaft unter folgender Anschrift (3):. 4. 2. den in Feld 3 genannten und unter folgender Anschrift (3) wohnenden Rentenberechtigten:. 4. 3. den nachstehend genannten Familienangeh(cid:148)rigen des in Feld 3 bezeichneten Rentenberechtigten: 4. 3. 1. Name (5):. 4. 3. 2. Vornamen: Fr(cid:129)here Namen (5): Geburtsdatum:. 4. 3. 3. Anschrift (3):. 4. 3. 4. Kenn-Nr. beim zust(cid:132)ndigen Tr(cid:132)ger (6):. (cid:192) E 127 5. Der Anspruch auf Sachleistungen der in 4. 1 4. 2 4. 3 genannten Person(en) wurde von Ihnen mit E. vom. bescheinigt 6. F(cid:129)r den Zeitraum, f(cid:129)r den dieser Anspruch bestand (vom. bis. ), 6. 1. betr(cid:132)gt die Zahl der Monatspauschbetr(cid:132)ge je Familie (des Arbeitnehmers oder Selbst(cid:132)ndigen). 7. Tr(cid:132)ger des Wohnorts je Familienangeh(cid:148)rigen pro Kopf 7. 1. Bezeichnung:. Kenn-Nr. (7):. 7. 2. Anschrift (3):. 7. 3. Stempel 8. Dem zust(cid:132)ndigen Tr(cid:132)ger vorbehalten 7. 4. Datum. 7. 5. Unterschrift. ` HINWEISE E 127 Der Vordruck ist in dreifacher Ausfertigung in Druckschrift auszuf(cid:129)llen. Beim Ausf(cid:129)llen nicht vor der punktierten Linie anfangen und nicht dar(cid:129)ber hinaus schreiben. F(cid:129)r jeden Rentenberechtigten und f(cid:129)r jeden Familienangeh(cid:148)rigen eines Rentenberechtigten ist ein getrennter Vordruck auszuf(cid:129)llen. Der Tr(cid:132)ger des Wohnorts fertigt diese Aufstellung f(cid:129)r ein volles Kalenderjahr an; er sendet sie (cid:129)ber den zur Durchf(cid:129)hrung des Artikels 102 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 bezeichneten Tr(cid:132)ger an den zust(cid:132)ndigen Tr(cid:132)ger. ANMERKUNGEN (*) EWR-Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, Anhang VI, Soziale Sicherheit. Im Zusammenhang mit diesem Abkommen erstreckt sich die Verwendung dieses Vordrucks auch auf Island, Liechtenstein und Norwegen. (1) Kennbuchstabe des Landes, in dem der Vordruck ausgef(cid:129)llt wird: B = Belgien; DK = D(cid:132)nemark; D = Deutschland; GR = Griechen- land; E = Spanien; F = Frankreich; IRL = Irland; I = Italien; L = Luxemburg; NL = Niederlande; A = (cid:153)sterreich; P = Portugal; FIN = Finnland; S = Schweden; GB = Vereinigtes K(cid:148)nigreich; IS = Island; FL = Liechtenstein; N = Norwegen. (2) Kalenderjahr, in dem die Leistungen gew(cid:132)hrt wurden. (3) Straße, Hausnummer, Postleitzahl, Ort, Land. (4) Einzusetzen, falls bekannt. (5) Bei spanischen Staatsangeh(cid:148)rigen sind beide Namen zur Zeit der Geburt anzugeben. Bei portugiesischen Staatsangeh(cid:148)rigen sind alle Namen (Vornamen, Name, M(cid:132)dchenname) in standesamtlicher Reihenfolge anzu- geben, wie sie aus dem Personalausweis oder aus dem Paß ersichtlich sind. (6) Bei italienischen Staatsangeh(cid:148)rigen m(cid:148)glichst die Versicherungsnummer und/oder den „codice fiscale“ angeben. (7) Einzusetzen, falls vorhanden. ´


title: WRITTEN QUESTION No. 1806/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Use of hazardous substance PVC in manufacture of toys

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
early childhood
harmonisation of standards
health risk
marketing restriction
plastics
product safety
toxic substance
toy industry

text: 18. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 13/7 i barnleksaker. Dessa (cid:228)mnen kan avges fr(cid:229)n plastleksakerna och komma in i sm(cid:229) barns k(cid:228)nsliga organismer, vilket leder till skador p(cid:229) lever och njurar, st(cid:246)rningar i fortplantningssystemet, cellf(cid:246)r(cid:228)ndringar, utveckling av cancer i levern och njurarna samt i blodet och framkallande av endokrina eller hormonella st(cid:246)rningar. Kan kommissionen upplysa mig om den eventuellt avser att fr(cid:228)mja en reglering i syfte att f(cid:246)rbjuda anv(cid:228)ndningen av PVC inom EU:s medlemsl(cid:228)nder, ett (cid:228)mne som verkar b(cid:228)ra p(cid:229) mardr(cid:246)mslika risker f(cid:246)r barnens h(cid:228)lsa p(cid:229) v(cid:229)r kontinent? (1999/C 13/012) SKRIFTLIG FR¯GA E-1806/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Anv(cid:228)ndning av det farliga materialet PVC vid tillverkning av leksaker f(cid:246)r barn De anklagelser som Greenpeace framf(cid:246)rt, och som har lett till att man nu f(cid:246)rbjuder leksaker tillverkade av PVC vid lekskolorna f(cid:246)r barn till anst(cid:228)llda inom gemenskapen, har chockerat den allm(cid:228)nna opinionen, men fram till dags dato finns det inga best(cid:228)mmelser om PVC med tanke p(cid:229) de (cid:246)vriga medborgarna i gemenskapen. Enligt Greenpeace inneh(cid:229)ller det h(cid:228)r materialet (cid:228)mnen som man har anledning att misst(cid:228)nka att p(cid:229) l(cid:229)ng sikt skadar lever, njurar och fortplantningssystem, och som ocks(cid:229) kan leda till utvecklande av cancer. Jag vill fr(cid:229)ga kommissionen om f(cid:246)ljande: 1. ˜r plastleksaker av detta slag farliga f(cid:246)r barn till anst(cid:228)llda inom gemenskapen, men ofarliga f(cid:246)r alla andra barn? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja de faror som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med leksaker tillverkade av PVC, mot bakgrund av att m(cid:228)rkningen (cid:148)f(cid:246)r barn (cid:246)ver tre (cid:229)r(cid:148) i detta fall inte anses tillr(cid:228)cklig? (1999/C 13/013) SKRIFTLIG FR¯GA E-2055/98 fr(cid:229)n Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) till kommissionen ˜mne: Eventuellt skadlig f(cid:246)rekomst av ftalater i leksaker (7 juli 1998) Med h(cid:228)nvisning till ovanst(cid:229)ende undrar jag om kommissionen kan ge f(cid:246)ljande upplysningar: 1. Har kommissionen tillg(cid:229)ng till s(cid:228)ker vetenskaplig information om graden av skadlighet hos de ftalater som tills(cid:228)tts PVC-plast f(cid:246)r att g(cid:246)ra bitleksaker mjuka? 2. Hur skall enligt kommissionen s(cid:228)kerhetskravet och den ber(cid:246)rda industrisektorns sociala och ekonomiska intressen kunna f(cid:246)renas? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0755/98, E-0830/98, E-0996/98, E-1536/98, E-1806/98 och E-2055/98 ingivna av Emma Bonino f(cid:246)r kommissionen (20 juli 1998) Vissa medlemsstater har, n(cid:228)r de anm(cid:228)lt vidtagna eller planerade (cid:229)tg(cid:228)rder, underr(cid:228)ttat kommissionen om att vissa barnv(cid:229)rdsartiklar och leksaker i mjuk PVC-plast som inneh(cid:229)ller ftalater inneb(cid:228)r risker f(cid:246)r barnens h(cid:228)lsa. Efter att ha erh(cid:229)llit dessa uppgifter har kommissionen h(cid:246)rt med medlemsstaterna om riskernas art och om l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder. Eftersom de vetenskapliga fr(cid:229)gorna (cid:228)r komplexa har kommissionen (cid:228)ven r(cid:229)dfr(cid:229)gat vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246), som avgav ett yttrande om ftalater i leksaker i mjuk PVC-plast den 24 april 1998, och som kompletterades av f(cid:246)rtydliganden den 16 juni 1998. KommittØn noterade att anv(cid:228)ndningen av leksaker och barnv(cid:229)rdsartiklar i mjuk PVC-plast inneh(cid:229)llande ftalater inneb(cid:228)r att sp(cid:228)dbarn uts(cid:228)tts f(cid:246)r s(cid:229)dana (cid:228)mnen, vilka enligt tillg(cid:228)ngliga uppgifter kan (cid:246)verskrida s(cid:228)kra gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r tv(cid:229) av dem, n(cid:228)mligen diisononylftalat och di(2- etylhexyl)ftalat


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1795/98 dell'on. Umberto BOSSI alla Commissione. Agenzia europea di valutazione dei medicinali

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
approximation of laws
medicinal product
pharmaceutical legislation

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/85 La Commissione richiama inoltre l(cid:146)attenzione dell(cid:146)on. Deputato sulle numerose pronunce della Corte di giustizia che proibiscono la discriminazione contro i lavoratori part-time per quanto concerne la retribuzione (3) o la promozione (4). (1) Eurostat, Statistics in focus › Population and social conditions. 1997/8. (2) GU L 14 del 20. 1. 1998. (3) Causa C-457/93, Kuratorium f(cid:252)r Dialyse und Nierentransplantation e. V. contro Johanna Lewark, (1996), ECR I-243. (4) Causa C-1/95, Gerster v. Freistaat Bayern, (1997) ECR I-5253. (1999/C 13/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1795/98 di Umberto Bossi (NI) alla Commissione (11 giugno 1998) Oggetto: Agenzia europea di valutazione dei medicinali Con regolamento n. 2309/93 (CEE) (1) del Consiglio del 22 luglio 1993 Ł stata istituita l(cid:146)«Agenzia europea di valutazione dei medicinali». Pu(cid:242) la Commissione specificare entro quanto tempo gli Stati membri debbono adeguare le proprie legislazioni nazionali a quanto stabilito del regolamento citato? (Art. 16 e seguenti). Pu(cid:242) inoltre la Commissione elencare gli Stati membri che abbiano adeguato le legislazioni nazionali, specificando in che modo ci(cid:242) sia stato fatto? (1) GU L 214 del 24. 8. 1993. , pag. Riposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (8 luglio 1998) Il regolamento del Consiglio (CEE) 2309/93, del 2 luglio 1993, che stabilisce le procedure comunitarie per l(cid:146)autorizzazione e la vigilanza dei medicinali per uso umano e veterinario e che istituisce un(cid:146)Agenzia europea di valutazione dei medicinali, Ł entrato in vigore il 30 novembre 1993 per quanto concerne il Titolo IV e il primo gennaio 1995 per quanto concerne i Titoli I, II, III e V. Detto regolamento del Consiglio Ł obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Gli Stati membri non sono pertanto tenuti ad adottare misure di recepimento. Comunque ogni atto legislativo nazionale che possa costituire infrazione alle disposizioni del regolamento in oggetto dev(cid:146)essere revocato. (1999/C 13/122) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1796/98 di Amedeo Amadeo (NI) al Consiglio (11 giugno 1998) Oggetto: Discriminazioni linguistiche Nei sentieri di montagna dell(cid:146)Alto Adige da alcune settimane Ł in atto una vera e propria «pulizia linguistica»: 5. 000 chilometri quadrati di sentieri sono stati depurati dalle indicazioni in lingua italiana. Sono cos(cid:236) rimasti soltanto i toponimi in lingua tedesca sul territorio italiano ad indicare ai turisti di tutta Europa vette, rifugi, sentieri, vie ferrate, corsi d(cid:146)acqua, ecc. Sottolineando come una precisa norma nello Statuto di autonomia speciale di cui gode la regione Alto Adige prescriva, a tutela della minoranza tedesca, l(cid:146)obbligo del bilinguismo; pu(cid:242) il Consiglio intervenire urgentemente presso le autorit(cid:224) italiane affinchØ si adoperino presso l(cid:146)Alpenverein Sœdtirol (AVS, equivalente al CAI italiano) per mettere fine a questa assurda e anacronistica discriminazione nei confronti dei cittadini italiani?


title: WRITTEN QUESTION No. 1816/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Inquiry into tachograph use

eurovoc_concepts:
electronics
fraud
illicit trade
speed control
technical specification

text: 18. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 13/93 Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (17 July 1998) 1. The Commission considers that it has been neither slow nor late in reacting to the discriminatory behaviour of the 1998 World Cup tournament organisers. In March 1997, during preliminary discussions with the French organising committee (CFO) concerning arrangements for the sale of tickets through tour operators, the Commission made clear that arrangements requiring the general public to prove residency in France in order to purchase tickets were discriminatory and therefore unacceptable. Furthermore, when the CFO informed the Commission in January 1998 that consumers wishing to purchase tickets directly from the committee had been required to provide an address in France, action was taken promptly to bring an end to the discriminatory behaviour in question. The Honourable Member can be assured that when it is appropriate to do so the Commission(cid:146)s services 2. work actively with one another in their co-ordination and implementation of Commission policy. The study commissioned by DGX and prepared by Coopers & Lybrand in close cooperation with the relevant directorates- general of the Commission, to which she refers, reflects the principles followed by the Commission(cid:146)s directorate- general for competition on ticket sales by tour operators. 3. The Commission(cid:146)s investigations into ticketing arrangements for the 1990 World Cup in Italy and 1992 Olympic Games in Barcelona related exclusively to ticket sales by tour operators. Similarly, discussions which took place with the Commission in 1997 also related exclusively to sales arrangements through tour operators. As such the Commission was not at the time made aware of the discriminatory sales arrangements applied by the CFO in France, in relation to the sale of tickets to the general public through outlets other than tour operators. That information was only provided by the committee in January 1998, whereupon action was taken promptly by the Commission to bring an end to the CFO(cid:146)s discriminatory practices. (1999/C 13/133) WRITTEN QUESTION E-1816/98 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (11 June 1998) Subject: Inquiry into tachograph use Is the Commission aware of a study carried out by Britain(cid:146)s Cambridge University showing that the new digital tachograph, specified as compulsory for new road-haulage vehicles in the European Union as at 1 July 2000, is susceptible to fraud? Is it true, as reported in the study, that cards containing permitted itineraries are readily available on the black market that can easily be substituted for cards on which infringements have been recorded? If so, what action is the Commission prepared to take to ensure that itineraries cannot be faked? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (24 July 1998) The study mentioned by the Honourable Member was made on the basis of the Council(cid:146)s political agreement of 17 June 1997. This laid down a general framework for a digital tachograph. At that stage technical specifications for the digital tachograph and the driver cards had not been defined in detail. This is particularly true for the security aspects. Any report based on that text can therefore only lead to the conclusion that the technical requirements were incomplete. The study does have its merits, but more as a useful checklist for the current work on defining technical specifications than as a valid judgement on a system that is still in the process of being finalised. In the meantime, work has been progressing with industry and with software experts to define the final, detailed technical specifications in order to ensure that it will be harder to break the electronic security of the recording equipment and driver cards, and also to ensure that attempts to tamper with the system will be easier to detect


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1941/98 dell'on. Lyndon HARRISON alla Commissione. Giorni festivi

eurovoc_concepts:
EU law - national law
European Union
competence of the Member States
national law
public holiday

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/167 Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (8 luglio 1998) La funzione di direttore generale aggiunto Ł prevista effettivamente dal capitolo VI (articolo 53) del trattato Euratom, il quale prevede che «l(cid:146)Agenzia Ł posta sotto il controllo della Commissione, che (. ) nomina il suo direttore generale e il suo direttore generale aggiunto». La Commissione fa notare che, dalla firma del trattato Euratom, il ruolo dell(cid:146)Agenzia Ł stato ridotto al punto che il suo organico comporta solamente 24 posti permanenti, di cui 8 di categoria A. La funzione di direttore generale aggiunto, che non aveva mai figurato nell(cid:146)organico, dovrebbe essere creata prima che la Commissione proceda all(cid:146)occupazione del posto. A tutt(cid:146)oggi, la Commissione non ha proceduto a tale modifica dell(cid:146)organico dell(cid:146)Agenzia. (98/C 386/230) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1916/98 di Astrid Thors (ELDR) alla Commissione (9 giugno 1998) Oggetto: Libera concorrenza e utilizzo di mezzi di pagamento elettronici e di altro tipo Tenuto conto dei rapidi sviluppi nel settore dei mezzi di pagamento, compresi le carte di credito e i mezzi di pagamento elettronici, pu(cid:242) la Commissione far sapere quando prender(cid:224) posizione in merito alla situazione della concorrenza tra le imprese che offrono carte di credito o servizi di intermediazione nei pagamenti, e cioŁ se essa Ł soddisfacente o meno? Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (8 luglio 1998) La Commissione sta attualmente completando l(cid:146)esame delle norme applicate da due importanti sistemi internazionali di carte di credito per valutare la loro compatibilit(cid:224) con la legislazione comunitaria. Tali norme sono state notificate alla Commissione al fine di ottenere un(cid:146)attestazione negativa o un(cid:146)esenzione ai sensi dell(cid:146)articolo 85 del trattato CE. Oltre a tali notifiche sono all(cid:146)esame della Commissione anche alcuni reclami formali e informali, in particolare quello presentato dall(cid:146)associazione dei commercianti al dettaglio europei EuroCommerce, che contestano uno o piø aspetti di tali sistemi internazionali di carte di credito. La Commissione auspica di adottare una decisione formale in merito ai due casi suddetti nel secondo semestre del 1998. Dopo essersi pronunziata sui casi individuali pendenti, essa intende pubblicare in tempi brevi una comunicazione in cui verr(cid:224) chiarita in un contesto piø generale la sua posizione relativamente alle principali questioni di concorrenza in tale materia. (98/C 386/231) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1941/98 di Lyndon Harrison (PSE) alla Commissione (11 giugno 1998) Oggetto: Giorni festivi Dal momento che, nell(cid:146)insieme dell(cid:146)Unione europea, solo cinquanta giorni all(cid:146)anno non sono giorni festivi e il mercato interno Ł quindi integralmente operativo, la Commissione pu(cid:242) far sapere in che modo essa potrebbe migliorare la situazione delle attivit(cid:224) commerciali razionalizzando le date di tali giorni festivi sul territorio dell(cid:146)Unione? La Commissione conviene con il fatto che questo tipo di misure non dovrebbe andare a detrimento del numero totale di giorni festivi di cui attualmente beneficiano i lavoratori europei?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1799/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Financiación del Plan Hidrológico Nacional de España mediante fondos comunitarios

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
European Regional Development Fund
Portugal
Spain
environmental impact
hydraulic works
hydrology

text: C 31/82 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 5. 2. 1999 Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de julio de 1998) La Comisi(cid:243)n enviarÆ directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento la lista de los proyectos espaæoles cofinanciados en el contexto de la cooperaci(cid:243)n transfronteriza Interreg II A entre Espaæa y Francia. Se trata de proyectos situados en las regiones de Arag(cid:243)n, Cataluæa y Navarra y seleccionados por los grupos de trabajo transfronterizos, tal como fueron presentados durante el œltimo comitØ de seguimiento del programa, en octubre de 1997. En cuanto al Pa(cid:237)s Vasco, los proyectos transfronterizos se inscriben mÆs concretamente en el «Fondo de cooperaci(cid:243)n Pa(cid:237)s Vasco-Aquitania» y, en la medida en que cumplan los requisitos de subvenciona- bilidad y las prescripciones del programa, serÆn cofinanciados dentro de Interreg II A. La Comisi(cid:243)n no puede conocer en su fase preparatoria los proyectos de cooperaci(cid:243)n transnacional de Interreg II C, en particular los incluidos en los programas operativos del «espacio mediterrÆneo», pues dichos programas todav(cid:237)a no han sido presentados para su aprobaci(cid:243)n. (1999/C 31/109) PREGUNTA ESCRITA E-1799/98 de JosØ Barros Moura (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de junio de 1998) Asunto: Financiaci(cid:243)n del Plan Hidrol(cid:243)gico Nacional de Espaæa mediante fondos comunitarios La respuesta (escrita) a la pregunta oral H-0466/98 (1) representa por lo menos un avance en relaci(cid:243)n a las respuestas precedentes de la Comisi(cid:243)n, que ahora reconoce la existencia de un «Plan Hidrol(cid:243)gico Nacional» de Espaæa financiado por el FEDER, aunque sea de forma parcial. Limitando el alcance de esta aproximaci(cid:243)n a la verdad, la respuesta de la Comisi(cid:243)n continœa sin embargo, ocultando que la inversi(cid:243)n del FEDER en Alqueva no es de 300 millones de ecus sino s(cid:243)lo de 96,6 MECU. Esta confusi(cid:243)n de la financiaci(cid:243)n FEDER con otras financiaciones comunitarias en la regi(cid:243)n del Alentejo en la cual se aplica, tiene como consecuencia evidente hacer mÆs dif(cid:237)cil la comparaci(cid:243)n de las financiaciones del FEDER de obras hidrÆulicas en Portugal y en Espaæa. Ahora bien, ya que la Comisi(cid:243)n pretende invertir en el «Plan Hidrol(cid:243)gico Nacional» de Espaæa mediante el FEDER 13 veces mÆs de lo que el FEDER invierte en Alqueva, y sin cuestionar el volumen de financiaci(cid:243)n, sino s(cid:243)lo la diferente materializaci(cid:243)n de la misma en los dos pa(cid:237)ses: 1. 2. 3. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n que analiz(cid:243) las circunstancias de las inversiones en los Estados miembros de forma equilibrada e independiente? ¿Se asegur(cid:243) la Comisi(cid:243)n de los impactos ambientales de las obras del «Plan Hidrol(cid:243)gico Nacional» de Espaæa, especialmente en la cuenca del Guadiana? ¿QuØ precauciones tom(cid:243)? ¿Puede facilitar la Comisi(cid:243)n la lista de los proyectos mÆs importantes de trasvases y embalses financiados por el FEDER y el Fondo de Cohesi(cid:243)n en la cuenca del Guadiana, as(cid:237) como sus presupuestos respectivos? (1) Debates del Parlamento Europeo (mayo de 1998). Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de septiembre de 1998) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a su pregunta escrita E-1447/98 (1). (1) DO C 386 de 11. 12. 1998