title: Jednotná akcia z 29. júna 1998, ktorú prijala Rada na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o vytvorení Európskej súdnej siete

eurovoc_concepts:
communications systems
information network
joint action
judicial cooperation
legal system
telecommunications

text: 19/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 91 31998F0428 L 191/4 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 7. 7. 1998 JEDNOTNÁ AKCIA z 29. júna 1998, ktorú prijala Rada na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii o vytvorení Európskej súdnej siete (98/428/SVV) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, SCHVÁLILA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU: so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok K. 3 odsek 2 písm. b), so zreteľom na podnet Belgického kráľovstva, so zreteľom na Akčný plán na boj proti organizovanému zločinu schválený Európskou radou v Amsterdame 17. júna 1997, a najmä na jeho odporúčanie č. 21, majúc na pamäti potrebu koordinácie medzi touto iniciatívou a implementáciou odporúčania č. 19 v tomto akčnom pláne, berúc do úvahy závery seminárov o „Európskej súdnej sieti a orga- nizovanom zločine“, ktoré sa konali v Bruseli 8. až 10. mája 1996 a 19. a 20. júna 1997, ktoré organizovalo belgické ministerstvo vnútra v rámci programu sčasti financovaného Európskou úniou a taktiež z rokovaní Európskeho parlamentu a Európskej komi- sie, majúc na pamäti jednotnú akciu 96/277/SVV z 22. apríla 1996 o rámci pre výmenu styčných úradníkov s cieľom zdokonalenia súdnej spolupráce medzi členskými štátmi a Európskou úniou (1), keďže je nevyhnutné ďalej zdokonaľovať súdnu spoluprácu medzi členskými štátmi Európskej únie, najmä pokiaľ ide o boj proti for- mám závažnej kriminality často páchanej skutočnými, vo väčšine prípadov nadnárodnými organizáciami; keďže si efektívne zdokonalenie súdnej spolupráce medzi člen- skými štátmi vyžaduje prijatie štrukturálnych opatrení na úrovni Európskej únie, aby sa umožnilo vytvorenie vhodných priamych kontaktov medzi súdnymi orgánmi a ďalšími orgánmi zodpoved- nými za súdnu spoluprácu a súdne kroky proti formám závaž- ného zločinu v rámci členských štátov; keďže táto jednotná akcia sa nedotýka jestvujúcich dohovorov a dohôd, predovšetkým Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných záležitostiach z 20. apríla 1959, (1) Ú. v. ES L 105, 27. 4. 1996, s. 1. HLAVA I PRINCÍPY EURÓPSKEJ SÚDNEJ SIETE Článok 1 Vytvorenie Zriadi sa sieť súdnych kontaktných miest medzi členskými štátmi, ďalej len „Európska súdna sieť“. Článok 2 Zloženie 1. Európska súdna sieť sa vytvorí zohľadnením ústavných pravi- diel, právnej tradície a vnútornej štruktúry každého členského štá- tu, z ústredných orgánov zodpovedných za medzinárodnú súdnu spoluprácu a súdnych a ďalších príslušných orgánov so špecific- kými zodpovednosťami v kontexte medzinárodnej spolupráce, jednak všeobecne a jednak pre určité formy zločinu, ako je napr. organizovaný zločin, korupcia, nezákonný obchod s drogami alebo terorizmus. 2. V súlade s jeho vnútornými pravidlami a vnútorným rozdele- ním zodpovedností bude v každom členskom štáte vytvorené jedno alebo viacero kontaktných miest, pričom bude venovaná pozornosť tomu, aby sa zabezpečilo efektívne pokrytie celého jeho územia a všetkých foriem závažnej kriminality. 3. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho kontaktné miesto alebo miesta mali adekvátne znalosti z niektorého jazyka Európskej únie, okrem svojho vlastného štátneho jazyka, majúc na pamäti potrebu komunikovať s kontaktnými miestami v ďalších člen- ských štátoch. 4. Tam, kde majú styční úradníci uvedení v jednotnej akcii 96/277/SVV povinnosti analogické povinnostiam, ktoré kontakt- ným miestam určuje článok 4, môžu byť napojené na Európsku súdnu sieť vymenovaním úradníkov členskými štátmi v každom prípade v súlade s postupom, ktorý stanoví príslušný štát. 5. Komisia určí kontaktné miesto pre tie oblasti, ktoré spadajú do sféry jej pôsobnosti. 92 SK Úradný vestník Európskej únie 19/zv. 1 Článok 3 Spôsob fungovania siete Európska súdna sieť pôsobí predovšetkým týmito tromi spôsob- mi: a) napomáha vytvoriť vhodné kontakty medzi kontaktnými mie- stami v rôznych členských štátoch s cieľom realizácie funkcií stanovených v článku 4; b) organizuje periodické stretnutia predstaviteľov členských štá- tov v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 5, 6 a 7; c) neustále poskytuje určité množstvo aktuálnych základných informácií, predovšetkým prostredníctvom vhodných teleko- munikačných sietí, na základe postupov stanovených v člán- koch 8, 9 a 10. HLAVA II KONTAKTY V RÁMCI SIETE Článok 4 Funkcie kontaktných miest 1. Kontaktné miesta sú aktívnymi sprostredkovateľmi s úlohou napomáhať súdnej spolupráci medzi členskými štátmi, predovšet- kým pokiaľ ide o činnosť na boj proti formám závažnej krimina- lity. Sú dostupné, aby umožnili miestnym súdnym orgánom a ďal- ším príslušným orgánom vo svojej vlastnej krajine, kontaktným miestam v iných krajinách a miestnym súdnym a ďalším prísluš- ným orgánom v iných krajinách vytvoriť najvhodnejšie priame kontakty. V prípade potreby môžu cestovať s cieľom stretnutia s kontakt- nými miestami ostatných členských štátov na základe dohôd medzi príslušnými orgánmi. 2. Kontaktné miesta poskytujú potrebné právne a praktické informácie miestnym súdnym orgánom vo svojej vlastnej krajine, kontaktným miestam v iných krajinách a miestnym súdnym orgá- nom v iných krajinách, aby im umožnili pripraviť efektívnu žia- dosť o súdnu spoluprácu alebo zdokonaliť súdnu spoluprácu vše- obecne. 3. Zdokonaľujú koordináciu súdnej spolupráce v prípadoch, kde si séria žiadostí miestnych súdnych orgánov v členskom štáte nutne vyžaduje koordinovanú činnosť v inom členskom štáte. b) poskytnúť fórum pre diskusiu o praktických a právnych pro- blémoch, s ktorými sa členské štáty stretávajú v kontexte súd- nej spolupráce, predovšetkým vo vzťahu k implementácii opa- trení schválených Európskou úniou. 2. Príslušné skúsenosti nadobudnuté v rámci Európskej súdnej siete sa odovzdajú príslušným pracovným skupinám Európskej únie, aby slúžili ako základ pre diskusie a prípadné legislatívne zmeny a praktické zdokonalenia v oblasti medzinárodnej súdnej spolupráce. Článok 6 Frekvencia stretnutí 1. Európska súdna sieť sa prvýkrát zíde do troch mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto jednotnej akcie. 2. Európska súdna sieť sa následne stretáva pravidelne na báze ad hoc, podľa potreby jej členov, na pozvanie predsedníctva Rady, ktoré taktiež zohľadňuje želania členských štátov, pokiaľ ide o zasadanie siete. Článok 7 Miesto stretnutí 1. Stretnutia sa zásadne konajú v areáli Rady v Bruseli, v súlade s ustanoveniami rokovacieho poriadku Rady. 2. Malo by sa však uvažovať s alternatívnymi stretnutiami v člen- ských štátoch, aby sa kontaktným miestam všetkých členských štátov umožnilo stretnutie s inými úradmi hostiteľského štátu než sú jeho kontaktné miesta a návšteva špecifických orgánov v prí- slušnom štáte so zodpovednosťami v kontexte medzinárodnej súdnej spolupráce alebo boja proti niektorým formám závažnej kriminality. HLAVA IV INFORMÁCIE DOSTUPNÉ V RÁMCI EURÓPSKEJ SÚDNEJ SIETE HLAVA III PRAVIDELNÉ ZASADANIA EURÓPSKEJ SÚDNEJ SIETE Článok 8 Článok 5 Účel pravidelných zasadaní 1. Ciele pravidelných zasadaní Európskej súdnej siete sú tieto: a) umožniť kontaktným miestam vzájomne sa spoznať a vymie- ňať si skúsenosti, predovšetkým ohľadne fungovania siete; Obsah informácií šírených v rámci Európskej súdnej siete Kontaktné miesta musia mať permanentný prístup k týmto šty- rom typom informácií: 1. vyčerpávajúce podrobnosti o kontaktných miestach v každom členskom štáte, podľa potreby s objasnením ich zodpoved- ností na vnútroštátnej úrovni; 19/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 93 2. zjednodušený zoznam súdnych orgánov a adresár miestnych HLAVA VI orgánov v každom členskom štáte; 3. stručné právne a praktické informácie týkajúce sa súdnych a procedurálnych systémov v 15 členských štátoch; 4. texty relevantných platných právnych dokumentov a u doho- vorov texty deklarácií a výhrad. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 11 Územné uplatňovanie Článok 9 Aktualizácia informácií Pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo, ustanovenia tejto jednotnej akcie platia pre Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, Normandské ostrovy a ostrov Man. Článok 12 1. Informácie distribuované v rámci Európskej súdnej siete musia byť spoľahlivo neustále aktualizované. Zhodnotenie pôsobenia Európskej súdnej siete 2. Je individuálnou zodpovednosťou každého členského štátu skontrolovať správnosť údajov, ktoré sa nachádzajú v systéme a bezodkladne informovať Radu akonáhle treba zmeniť údaje týkajúce sa jedného zo štyroch bodov uvedených v článku 8. 3. Generálny sekretariát Rady je zodpovedný za správu siete zria- denej podľa tejto jednotnej akcie. Predovšetkým je zodpovedný za sprístupnenie informácií uvedených v článku 8 členom Európskej súdnej siete a za neustále aktualizovanie informácií potrebných pre riadne fungovanie siete. Rada uskutoční počiatočné zhodnotenie pôsobenia Európskej súdnej siete na záver počiatočnej fázy, ktorá sa skončí jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto jednotnej akcie. Následne Rada realizuje z iniciatívy predsedníctva každé tri roky hodnotenie činnosti Európskej súdnej siete na základe správy vypracovanej sieťou. Po preskúmaní prvého trojročného obdobia posúdi Rada postavenie a úlohu, ktorú by sieť mohla plniť vo vzťahu k Europolu, na báze skúseností z pôsobenia siete a rozvoja právomocí Europolu. HLAVA V TELEKOMUNIKAČNÁ SIEŤ Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Táto jednotná akcia nadobúda účinnosť mesiac po jej uverejnení v úradnom vestníku. Článok 10 Správa týkajúca sa telekomunikačného systému Článok 14 Uverejnenie 1. Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto jednot- nej akcie Rada na základe správy predsedníctva, vypracovanej po porade s Európskou súdnou sieťou, preskúma, či by táto sieť nemala byť prepojená telekomunikačnou sieťou. 2. Rada stanoví podrobnosti konfigurácie telekomunikačného systému v rozhodnutí prijatom na báze kvalifikovanej väčšiny, v súlade s článkom K. 3 odsek 2 písm. b) Zmluvy o Európskej únii. Táto jednotná akcia sa uverejní v úradnom vestníku. V Luxemburgu 29. júna 1998 Za Radu predseda R. COOK 94 SK Úradný vestník Európskej únie 19/zv. 1 PRÍLOHA VYHLÁSENIE RADY Rada vyhlasuje, že článok 11 jednotnej akcie o vytvorení Európskej súdnej siete sa nedotýka územného uplatňovania ostatných právnych dokumentov


title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 45/98 fastlagt af Rådet den 10. juli 1998 med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse 98/.../EF af ... om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram (1998-2002)

eurovoc_concepts:
dissemination of information
research body
research programme
shareholding
type of business
university

formats: html pdf print

text: C 262/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 45/98 fastlagt af Rådet den 10. juli 1998 med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse 98/. /EF af. om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram (1998–2002) (98/C 262/05) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — deltageren er hjemmehørende i henholdsvis en medlemsstat, en associeret stat eller et tredjeland, samt af deltagerens retlige struktur; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Eu- ropæiske Fællesskab, særlig artikel 130 J og artikel 130 O, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), (4) under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C (3), og ud fra følgende betragtninger: i henhold til femte rammeprogram kan retlige enheder, der er hjemmehørende i tredjelande, del- tage, herunder på grundlag af internationale afta- ler; aftaler indgået med Fællesskabet, navnlig på grundlag af traktatens artikel 130 M, skal gennem- føres under overholdelse af princippet om gensidig- hed og af beskyttelse af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder; retlige enheder, der er hjem- mehørende i Fællesskabet, skal derfor have reel adgang tredjelandes til forskningsprogrammer; pågældende de (1) (2) (3) Femte rammeprogram for Det Europæiske Fælles- skabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) (i det følgende benævnt femte rammeprogram) blev ved- taget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. //98/EF (4); de betingelser for finansierings- bidrag fra Fællesskabet, som fremgår af bilag IV til nævnte afgørelse, skal suppleres med andre bestem- melser, som fastsættes i henhold til traktatens artikel 130 J og artikel 130 O, stk. 2; de nye bestemmelser bør indgå i en komplet, sammenhængende og gennemskuelig ramme, såle- des at særprogrammerne til iværksættelse af femte rammeprogram kan gennemføres på en harmonise- ret måde; (5) der bør lægges særlig vægt på indirekte FTU- aktioner, som specielt appellerer til deltagelse af små og mellemstore virksomheder, da de kan bi- drage til jobskabelse, opretholdelse af arbejdsplad- ser samt innovation; (6) Det Fælles Forskningscenter (FFC) deltager i indi- rekte FTU-aktioner på lige fod med retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat eller en associeret stat; reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse bør tage hensyn til arten af indsatsen inden for forskning, teknologisk udvik- ling og demonstration (i det følgende benævnt »indirekte FTU-aktioner«); de afhænger af, om (7) reglerne bør anvendes på en enkel og effektiv måde, således at den administrative og økonomiske byrde bliver mindst mulig for deltagerne og Kom- missionen, især med hensyn til den tid, der bruges på at udarbejde forslag, gennemføre kontraktfor- handlinger og udbetale godtgørelser; (1) EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14. (2) EFT C 214 af 10. 7. 1998, s. 51. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 28. maj 1998 (EFT C 195 af 22. 6. 1998), Rådets fælles holdning af 10. juli 1998 og Europa-Parlamentets afgørelse af. (endnu ikke offentlig- gjort i Tidende). (4) EFT L. (8) Fællesskabets finansieringsbidrag skal udbetales til deltagerne på grundlag af de dokumenterede støtte- berettigede omkostninger i forbindelse med den indirekte FTU-aktion, hvilket dog ikke udelukker, 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/51 at andre, mere hensigtsmæssige, metoder kan anvendes; (17) i forbindelse med bestemte indirekte FTU-aktioner skal kontrahenterne teknologisk iværksættelsesprogram, således at Kommissionen kan overvåge nyttiggørelsen og formidlingen af viden; forelægge et (9) FTU-aktiviteter bør gennemføres i overensstem- melse med etiske principper; (18) FTU-aktiviteter bør gennemføres i overensstem- melse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning; (10) reglerne for formidling af forskningsresultater bør beskytte rettigheder, der er forbundet med opnåelse og nyttiggørelse af viden; (19) (11) reglerne skal tilgodese Fællesskabets interesser samt de legitime interesser for parter i kontrakter, der er indgået som følge af udvælgelse af forslag til en indirekte FTU-aktion; (20) i det omfang det er nødvendigt for opfyldelse af målene, kan der i særprogrammerne fastsættes nærmere eller supplerende bestemmelser for virk- somheders, forskningscentres og universiteters del- tagelse formidling af samt forskning forskningsresultaterne; for i for at sikre sammenhæng mellem de forskningsak- tiviteter, der gennemføres i medfør af femte ram- meprogram, og dem, der gennemføres i medfør af Rådets afgørelse 98/. /Euratom af. om femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergi- fællesskabs indsats inden for forskning og uddan- nelse (1998–2002) (1), bør nærværende afgørelse og Rådets afgørelse 98/. /Euratom af. om regler for virksomheders, forskningscentres og uni- versiteters deltagelse i Det Europæiske Atomenergi- fællesskabs femte rammeprogram (1998–2002) (2) vedtages samtidig og for samme periode — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Definitioner I denne afgørelse forstås ved: a) »FTU-aktiviteter«: aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som angivet i bilag II til femte rammeprogram (1) EFT L. (2) EFT L. (12) for så vidt angår indirekte FTU-aktioner, afpasses disse regler normalt efter størrelsen af Fællesska- bets finansieringsbidrag eller efter, hvor markeds- for nære de pågældende aktiviteter forskning, teknologisk udvikling og demonstration er; inden (13) ejendomsretten til viden opnået i forbindelse med fastsættes normalt på indirekte FTU-aktioner grundlag af Fællesskabets finansieringsbidrag; (14) i forbindelse med indirekte FTU-aktioner bør den opnåede viden nyttiggøres og i modsat fald formid- les; (15) hovedansvaret for formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater påhviler kontrahenterne; for de mere markedsnære projekter skal reglerne til- skynde kontrahenterne til at nyttiggøre udnyttelses- egnede resultater; i øvrigt skal reglerne fremme formidling af egnede resultater, herunder uudnyt- tede nyttiggørelsesegnede resultater, til tredjeparter, bl. a. medlemsstaternes og associerede landes rege- ringer, med det formål at lette nyttiggørelsen af sådanne resultater og undgå overlapning af forskningsindsatsen; (16) det kan blive nødvendigt at indgå enerettighedsaf- taler for at fremme udnyttelse af viden; sådanne aftaler gældende overholde konkurrenceregler; skal de C 262/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 b) »indirekte FTU-aktioner«: en af de to gennemførelses- former for FTU-aktiviteter som beskrevet i bilag IV til femte rammeprogram. De udføres af tredjemand i henhold til kontrakter indgået med Fællesskabet, idet FFC kan deltage på de i artikel 7 anførte betingelser c) »direkte FTU-aktioner«: en af de to gennemførelses- former for FTU-aktiviteter som beskrevet i bilag IV til femte rammeprogram. De udføres af FFC d) »associeret stat«: en stat, der er part i en international aftale indgået med Fællesskabet, navnlig på grundlag af traktatens artikel 130 M, i henhold til hvilken staten bidrager finansielt til femte rammeprogram. Aftalen skal vedrøre samarbejde inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration e) »tredjeland«: en stat, som hverken er en medlemsstat eller en associeret stat f) »retlig enhed«: — enhver fysisk person, eller — enhver juridisk person, såfremt den er oprettet i overensstemmelse med gældende fællesskabsret eller national ret og har status som juridisk person eller har rets- og handleevne g) »international organisation«: enhver anden sammen- slutning af stater end Fællesskabet, som er etableret på grundlag af en traktat eller en tilsvarende akt, som har fælles organer, og hvis status som international juridisk person er forskellig fra dens medlemsstaters h) »potentiel bruger af FTU-resultater«: enhver retlig enhed, international organisation eller FFC, som på grund af sine behov eller sine muligheder, det være sig videnskabelige, teknologiske, økonomiske eller sam- fundsmæssige, i særlig grad kan medvirke til at nyttig- gøre, eller lade nyttiggøre, resultater, der hidrører fra indirekte FTU-aktioner i) »små og mellemstore virksomheder« (i det følgende benævnt »SMV«): virksomheder, der opfylder krite- i Kommissionens henstilling 96/280/EF (1), rierne dvs. : (1) EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4. — har under 250 ansatte (fuldtidsækvivalenter) og — har en årlig omsætning på ikke over 40 mio. ECU eller en årlig samlet balance på ikke over 27 mio. ECU og — opfylder kriteriet om uafhængighed som defineret i henstillingen j) »viden«: de resultater, herunder oplysninger, der er et resultat af gennemførelsen af FTU-aktioner under femte rammeprogram k) »formidling«: udbredelse af viden med alle egnede midler, ud over den offentliggørelse, der sker under overholdelse af formaliteterne vedrørende beskyttelse af viden, med henblik på at fremme den videnskabe- lige og tekniske udvikling l) »nyttiggørelse«: direkte eller indirekte anvendelse af viden i forskningsaktiviteter eller med henblik på udnyttelse m) »udnyttelse«: anvendelse af viden til skabelse og mar- kedsføring af et produkt eller en proces, eller skabelse eller ydelse af en tjeneste n) »allerede eksisterende knowhow«: informationer, som forslagsstillere var i besiddelse af forud for indgåelse af en kontrakt som omhandlet i artikel 12, eller som de har erhvervet sideløbende dermed, og som er nødvendige for den korrekte udførelse af en indirekte FTU-aktion, samt dertil knyttede rettigheder. Artikel 2 Fællesskabets interesser Ved vurderingen af Fællesskabets interesser som omhand- let i artikel 6, 15, 16, 17, 18 og 20 tages der navnlig hensyn til: a) målet at styrke Fællesskabets industris internationale konkurrenceevne b) målet på passende måde at bevare arbejdspladser og skabe nye job i Fællesskabet c) målet at fremme en bæredygtig udvikling og forbedre livskvaliteten i Fællesskabet d) behovene i forbindelse med andre fællesskabspolitik- ker, til støtte for hvilke FTU-aktionerne gennemføres e) eksistensen af teknisk-videnskabelige samarbejdsafta- ler mellem Fællesskabet og tredjelande eller interna- tionale organisationer. 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/53 KAPITEL II FTU-aktioner og modtage midler fra femte rammepro- gram, såfremt den: REGLER FOR VIRKSOMHEDERS, FORSKNINGSCENTRES OG UNIVERSITETERS DELTAGELSE — gennemfører eller står i begreb med at gennemføre aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling eller demonstration, eller Artikel 3 Anvendelsesområde — medvirker til at formidle og nyttiggøre resultater i overensstemmelse med særprogrammet for fremme af innovation og af SMV’ers deltagelse, eller Reglerne i dette kapitel gælder for retlige enheders og internationale organisationers samt FFC’s deltagelse i indirekte FTU-aktioner. — er potentiel bruger af FTU-resultater AFDELING 1: BETINGELSER FOR DELTAGELSE OG FINANSIERING eller, desuden for tematiske net og samordnede aktio- ner, — i stedet kan bibringe det planlagte arbejde en betyde- lig kvalitetsmæssig gevinst i kraft af sin viden inden for det pågældende forskningsområde. Artikel 4 Antal deltagere i indirekte FTU-aktioner 2. Betingelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde: 1. Indirekte FTU-aktioner gennemføres af: a) mindst to retlige enheder, der er indbyrdes uafhæn- gige og etableret i to forskellige medlemsstater eller i en medlemsstat og en associeret stat, eller b) mindst en retlig enhed, der er etableret i en medlems- stat eller en associeret stat, og FFC, eller c) en eller flere retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, eller internationale organisationer, der samarbejder med det mindste antal retlige enheder etableret i en medlemsstat eller en associeret stat og FFC, som kræves i litra a) eller b). 2. Undtagelsesvis, hvis arten af den indirekte FTU- aktion eller aktivitet kræver, at den gennemføres af enkelt deltager, skal denne være: a) en retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat, en associeret stat eller et tredjeland, eller b) en international organisation, eller c) FFC. Artikel 5 Betingelser for retlige enheder i medlemsstaterne og associerede stater 1. Enhver retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat indirekte eller en associeret stat, kan deltage i a) i forbindelse med forundersøgelsespræmier, hvor den retlige enhed skal være en SMV eller undtagelsesvis en potentiel bruger af FTU-resultater. I sidstnævnte til- fælde kan deltageren normalt ikke modtage finansie- ringsbidrag under femte rammeprogram b) i forbindelse med kooperative forskningsprojekter, hvor den retlige enhed skal være en SMV, der er potentiel bruger af FTU-resultater, men som selv kun har ringe eller slet ingen FTU-kapacitet c) i forbindelse med ledsageforanstaltninger, hvor den retlige enhed har den fornødne tekniske kompetence til at gennemføre den indirekte FTU-aktion. 3. Såfremt en associeret stat kun er delvis tilknyttet femte rammeprogram, kan en retlig enhed i det pågæl- dende land kun deltage og modtage finansieringsbidrag i henhold til denne artikel i forbindelse med de særpro- grammer, der er omfattet af associeringsaftalen. Delta- gelse i særprogrammer, som landet ikke er tilknyttet, sker i henhold til artikel 6. 4. Når formålet med den indirekte FTU-aktion gør det muligt, skal de i stk. 1 og 2 nævnte retlige enheder i det væsentlige udføre arbejdet på medlemsstaternes eller de associerede staters område. C 262/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 Artikel 6 Betingelser for retlige enheder fra tredjelande og for internationale organisationer 1. Retlige enheder, der er etableret i et europæisk tredje- land eller i et partnerland i Middelhavsområdet, og internationale organisationer kan deltage i konkrete indi- rekte FTU-aktioner, såfremt dette er i overensstemmelse med Fællesskabets interesser, uden finansieringsbidrag under femte rammeprogram, såfremt: a) antallet af deltagere i forslaget til den indirekte FTU- aktion opfylder betingelserne i artikel 4, og b) betingelserne i artikel 5, stk. 1 og 2, er overholdt for så vidt angår retlige enheder i medlemsstater og associerede stater. Dette gælder dog ikke for uddannelsesstipendier som defineret i bilag IV til femte rammeprogram. 2. Retlige enheder, der er etableret i andre tredjelande, kan deltage på samme betingelser, hvis deres deltagelse også er en betydelig gevinst for gennemførelsen af alle eller en del af særprogrammerne i overensstemmelse med programmets mål. 3. Når en international aftale mellem Fællesskabet og et tredjeland er nødvendig for at give adgang til program- mer af høj kvalitet i det pågældende tredjeland og/eller for at sikre tilfredsstillende aftaler om intellektuel ejen- domsret, deltager retlige enheder, der er etableret i det pågældende tredjeland, på betingelse af, at der er indgået en sådan aftale. Hvor der foreligger en sådan aftale, foregår deltagelsen desuden i henhold til de i aftalen fastsatte principper, betingelser og begrænsninger. 4. En retlig enhed som nævnt i stk. 1, 2 og 3 kan undtagelsesvis deltage med finansiering fra femte ramme- program, hvis finansieringen er berettiget, fordi den er afgørende for at nå den pågældende indirekte FTU- aktions mål. Dette gælder dog ikke for uddannelsesstipendier som defineret i bilag IV til femte rammeprogram. bidrager til et eller flere af særprogrammets mål, og deltagelsen er i overensstemmelse med Fællesskabets interesser. Kun aktiviteter, der er specificeret i dette særprogram, kan — på de i programmet fastsatte betingelser — opnå fællesskabsfinansiering. 6. Internationale organisationer kan undtagelsesvis mod- tage finansieringsbidrag under femte rammeprogram i følgende tilfælde: a) i forbindelse med indirekte FTU-aktioner, bortset fra ledsageforanstaltninger, såfremt: — finansieringen er behørigt begrundet som værende væsentlig for at nå den indirekte FTU-aktions mål, og — en grundlæggende facilitet, der tænkes benyttet, og som er beliggende i et tredjeland, er absolut nødvendig for at kunne gennemføre det planlagte arbejde b) i forbindelse med ledsageforanstaltninger, såfremt de råder over den fornødne tekniske kompetence, som ikke uden videre eller slet ikke er til rådighed i medlemsstaterne eller de associerede stater. Artikel 7 Betingelser for FFC Med forbehold af de interne budgetmæssige og admi- nistrative foranstaltninger, der er nødvendige for, at FFC kan deltage i indirekte FTU-aktioner, er FFC underlagt samme betingelser og har samme rettigheder og forplig- telser som retlige enheder, der er etableret i en medlems- stat eller en associeret stat, og som deltager i indirekte FTU-aktioner. Artikel 8 Betingelser vedrørende ressourcer 1. Retlige enheder, internationale organisationer og FFC skal: — ved indgivelsen af forslag til indirekte FTU-aktioner mindst råde over de potentielle ressourcer, der er nødvendige for gennemførelsen — ved kontraktens underskrivelse påvise, at de til sin tid vil råde over alle de ressourcer, der er nødvendige for gennemførelsen. 5. For så vidt angår FTU-aktiviteter henhørende under særprogrammet »Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle«, kan retlige enheder, der opfylder betingelserne i stk. 1, litra a) og b), deltage, såfremt de 2. De ressourcer, der er nødvendige for at deltage i gennemførelsen af en indirekte FTU-aktion, omfatter menneskelige ressourcer, infrastrukturer, finansielle res- sourcer og efter omstændighederne immaterielle goder. 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/55 AFDELING 2: PROCEDURER Artikel 10 Artikel 9 Gældende procedurer 1. Til indirekte FTU-aktioner, bortset fra ledsageforan- staltninger, skal der indkaldes forslag. Forud for forslags- indkaldelserne kan der i informationsøjemed indkaldes interessetilkendegivelser. Alle sådanne indkaldelser offent- liggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende og bør desuden formidles gennem andre passende kanaler. 2. Ledsageforanstaltningerne kan om fornødent være genstand for: — indkaldelse af forslag efter samme regler som anført i stk. 1, eller — offentlige udbud, når den indirekte FTU-aktion består i et køb eller en tjenesteydelse, efter de gældende regler, eller — indkaldelse af ansøgninger om udnævnelse til uafhæn- gig ekspert, såfremt foranstaltningen kræver, at Kom- missionen tager ligeligt hensyn til de forskellige delta- gere i forskningen, med forbehold af andre procedu- rer med samme formål i forbindelse med uafhængige, højt kvalificerede eksperter, der udnævnes med hen- blik på den evaluering af gennemførelsen i de for- løbne fem år, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram. Udvælgelseskriterier og gældende betingelser efter procedurens art 1. Forslag til en indirekte FTU-aktion hidrørende fra indkaldelser af forslag samt pilotprojekter udvælges i overensstemmelse med bilag I til femte rammeprogram på grundlag af de i artikel 4–8 fastsatte betingelser for deltagelse samt følgende kriterier: a) videnskabelig kvalitet b) ekstra gevinst ved en indsats på EF-plan c) potentielt bidrag til fremme af Fællesskabets økono- miske og sociale målsætninger d) den nyskabende karakter af forslaget til en indirekte FTU-aktion e) udsigterne for formidling/udnyttelse af resultaterne, som beskrevet i den plan for formidling og nyttiggø- relse, der er vedlagt forslaget til den indirekte FTU- aktion f) effektivt tværnationalt samarbejde g) en effektiv ledelse h) eventuelle supplerende kriterier i det pågældende sær- program. Anvendelsen af disse kriterier afhænger af kategorien af den indirekte FTU-aktion og arten af FTU-aktiviteten. I særlige tilfælde, f. eks. med henblik på bidrag til udgif- ter til konferencer, workshop og seminarer, kan der ydes fællesskabsstøtte til spontane støtteansøgninger, som ret- lige enheder eller internationale organisationer retter til Kommissionen. Projekter, der strider mod de etiske principper i de relevante forskrifter, internationale konventioner og udvælges ikke. Indirekte FTU-aktioner, der gennemføres som pilot- 3. projekter, behandles efter dertil egnede procedurer, jf. de relevante afgørelser om særprogrammer. Forslag til ledsageforanstaltninger, der omfattes af en procedure for offentlige udbud, bedømmes efter de krite- rier for udvælgelse og tildeling, der er fastlagt efter de gældende bestemmelser på området. 4. Hvis hverken juridiske begrænsninger eller nødven- digheden af at opfylde krav om åbenhed og ligebehand- ling taler imod det, sørger Kommissionen for, at de procedurer, der anvendes ved indgivelse, udvælgelse og godkendelse af forslag, bliver så lidt tidskrævende som rimeligt muligt, og at ansøgernes og Kommissionens administrationsudgifter holdes på det nødvendige mini- mum. 2. Ansøgninger om støtte udvælges på grundlag af: — de relevante betingelser for deltagelse, jf. artikel 4, 5, 6 og 8 og — deres egnethed og nytte set i forhold til målene og det videnskabelige og teknologiske indhold i femte ram- meprogram og/eller det pågældende særprogram. C 262/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 3. Tilbudsgiverne i forbindelse med en indkaldelse af ansøgninger udvælges på grundlag af kriterierne i Kom- missionens afgørelse herom samt de relevante betingelser for deltagelse, jf. artikel 4, 5 og 6. AFDELING 3: KONTRAKTER Artikel 11 Fællesskabets finansieringsbidrag og støtteberettigede omkostninger 1. Under overholdelse af bestemmelserne i bilag IV til femte rammeprogram består Fællesskabets finansierings- bidrag i hel eller delvis godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger til den indirekte FTU-aktion. b) i andre tilfælde: faste beløb, som er betingede af, at der kan dokumenteres en indsats for at nå visse kontraktmæssigt aftale mål c) andre aftaler om betaling af faste eller afvejede beløb svarende til de enkelte projekter. 5. Støtteberettigede ekstraomkostninger som omhandlet i bilag IV til femte rammeprogram omfatter følgende elementer: — yderligere støtteberettigede omkostninger, som ude- lukkende skyldes deltagelsen i den indirekte FTU- aktion — et fast bidrag til dækning af generalomkostningerne. Artikel 12 Kontrakter 2. Omkostninger til en indirekte FTU-aktion er støttebe- rettigede, når de er nødvendige for aktionen og omfattet af kontrakten. Godtgørelse sker ved betaling inden for en rimelig periode, når beløbet faktisk er afholdt og opført i regnskabet eller skatteopgørelsen. Når forholdene taler derfor, bør der fastsættes bestem- melser om forudbetalinger. 1. Forslag til indirekte FTU-aktioner, der udvælges efter en af de i artikel 9 nævnte procedurer, gøres til genstand for en kontrakt. 2. Kontrakter baseres på den relevante kontraktmodel, der udarbejdes af Kommissionen efter samråd med med- lemsstaterne, og i givet fald under hensyntagen til de forskellige involverede FTU-aktiviteter. 3. Ved projekter vedrørende forskning, teknologisk udvikling, demonstration og kombinerede FTU/de- monstrationsprojekter lægges støtteberettigede ekstraom- kostninger til grund, såfremt det regnskabssystem, der anvendes af deltageren i en indirekte FTU-aktion, efter ikke gør det muligt at Kommissionens opfattelse bestemme de samlede faktiske omkostninger ved gennem- førelsen af den indirekte FTU-aktion med tilstrækkelig nøjagtighed. 4. De samlede støtteberettigede omkostninger godtgøres mod forelæggelse af dokumentation for de faktiske omkostninger i forbindelse med den pågældende indirekte FTU-aktion. Dokumentationen for disse omkostninger skal være tilfredsstillende. Efter anmodning fra deltagerne i et forslag til indirekte FTU-aktion kan generalomkost- ningerne dog i stedet beregnes som et fast beløb efter aftale med Kommissionen. Efter anmodning fra deltagerne i forslaget til en indirekte FTU-aktion og efter aftale med Kommissionen kan der fastlægges andre betingelser i kontrakten: a) ved små projekter: faste beløb, der fastlægges på grundlag af en vurdering af de anslåede omkostninger ved arbejdet KAPITEL III REGLER FOR FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF FORSKNINGSRESULTATER Artikel 13 Anvendelsesområder Med henblik på iværksættelsen af særprogrammerne til gennemførelse af femte rammeprogram skal reglerne for formidling og nyttiggørelse: — anvendes i overensstemmelse med internationale afta- ler indgået med Fællesskabet, navnlig på grundlag af traktatens artikel 130 M — fuldt ud tilgodese allerede eksisterende knowhow, herunder relevante eksisterende ejendomsrettigheder, med forbehold af de nærmere regler i de i artikel 22 omhandlede bestemmelser og de nærmere vilkår i de i artikel 12 nævnte kontrakter. 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/57 Artikel 14 Graduering af reglerne for formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater Reglerne for formidling og nyttiggørelse af forskningsre- sultater vedrørende viden, der opnås ved hjælp af arbejde gennemført som led i indirekte FTU-aktioner, skal nor- malt bestemmes af fællesskabsfinansieringssatsen, som, når det er relevant, skal stå i forhold til de forskellige FTU-aktiviteter og markedsnærheden. Fællesskabet formidler eller fremmer nyttiggørelsen af forskningsresultater, når det har totalfinansieret indirekte aktioner. Artikel 15 Ejendomsret til viden 1. Viden hidrørende fra arbejde udført som led i direkte FTU-aktioner tilhører Fællesskabet. 2. Viden hidrørende fra arbejde udført som led i indi- rekte FTU-aktioner, hvis omkostninger afholdes fuldt ud af Fællesskabet, tilhører normalt Fællesskabet. Viden hidrørende fra arbejde udført som led i koopera- tive forskningsprojekter tilhører de SMV’er, der har overdraget løsningen af deres forskningsproblem til en retlig enhed, der er tredjepart. Artikel 17 Nyttiggørelse af viden 1. Fællesskabet og kontrahenterne skal nyttiggøre deres hertil egnede viden eller sørge for, at den nyttiggøres effektivt i overensstemmelse med Fællesskabets interes- ser. 2. Kommissionen sørger for, at kontrahenterne effektivt nyttiggør viden, der tilhører dem og er egnet til nyttiggø- relse. I modsat fald skal den opnåede viden, når der er gået en vis, nærmere fastlagt tid, formidles af kontrahen- terne eller i givet fald af Kommissionen selv. Artikel 18 Adgang til viden med henblik på dens nyttiggørelse 1. Normalt bør viden, der hidrører fra arbejde, der er udført som led i direkte FTU-aktioner, samt de oplysnin- ger, der er nødvendige for at kunne bruge denne viden, stilles til rådighed for retlige enheder, der er interesseret heri og etableret i en medlemsstat eller en associeret stat, såfremt de forpligter sig til at nyttiggøre den eller lade den nyttiggøre i overensstemmelse med Fællesskabets interesser. Der fastsættes passende betingelser for denne adgang til viden, navnlig vedrørende betaling af gebyrer. Viden hidrørende fra arbejde, der er udført som led i andre indirekte FTU-aktioner, hvis omkostninger ikke afholdes fuldt ud af Fællesskabet, tilhører som hovedregel de kontrahenter, der har udført arbejdet, og efter omstændighederne Fællesskabet i medfør af artikel 7. 2. Viden, som tilhører en af kontrahenterne som følge af arbejde udført som led i indirekte FTU-aktioner, samt de oplysninger, der er nødvendige for at kunne bruge denne viden, stilles til rådighed for medkontrahenterne under forudsætning af, at kontrahenternes legitime interesser, navnlig kommercielle interesser, beskyttes. Kontrahenterne kan senere beslutte at overføre sådanne intellektuelle ejendomsrettigheder til en tredjepart, men kun såfremt de gør tredjeparten kontraktligt ansvarlig for overholdelse af forpligtelserne med hensyn til formidling og nyttiggørelse af den pågældende viden og ikke mindst med hensyn til Fællesskabets interesser. Artikel 16 Beskyttelse af viden Viden, som kan anvendes til industrielle eller kommer- cielle formål, skal, navnlig af hensyn til Fællesskabets og kontrahenternes interesser, beskyttes på passende måde og i et passende tidsrum i overensstemmelse med kon- traktbestemmelserne samt eventuelle gældende lovbestem- melser eller konventioner. De nærmere regler for tredjemands adgang til viden med henblik på dens nyttiggørelse fastsættes under hensynta- gen til Fællesskabets interesser og, i princippet, til Fælles- skabets finansieringssats, som, når det er relevant, skal stå i forhold til de forskellige FTU-aktiviteter og mar- kedsnærheden. 3. Der kan fastsættes passende betingelser for denne adgang til viden og oplysninger. Det kan give anledning til særlige aftaler, navnlig med hensyn til enerettigheder, under overholdelse af gældende konkurrenceregler. I så fald tager den, der overdrager rettigheder, hensyn til eventuelle ulemper for rettighedsmodtageren samt til den risiko, vedkommende løber i forbindelse med de investe- ringer, der er nødvendige for at udnytte den pågældende viden. C 262/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 Artikel 19 Formidling af viden 1. Kommissionen formidler viden, der hidrører fra arbejde udført som led i direkte FTU-aktioner, og som er egnet til at blive formidlet. Der tages i denne forbindelse særligt hensyn til: a) behovet for at beskytte intellektuel og industriel ejen- domsret b) fortrolighed 2. Programmet for den teknologiske iværksættelse skal angive betingelserne, bl. a. en tidsplan, for formidling og nyttiggørelse af den opnåede viden. Programmet skal godkendes af Kommissionen, som vurderer dets indhold under hensyn til Fællesskabets og kontrahenternes inter- esser. 3. Kontrahenterne oplyser Kommissionen om alle skridt til gennemførelse af det teknologiske iværksættelsespro- gram. De begrunder enhver senere væsentlig ændring i programmet. KAPITEL IV c) fordelene ved hurtig formidling, som bl. a. kan bi- drage til, at overlappende forskningsarbejde undgås. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 2. Kommissionen sørger for, at kontrahenterne eller, efter omstændighederne, Kommissionen selv formidler viden, der hidrører fra arbejde udført som led i indirekte FTU-aktioner, og som er egnet til at blive formidlet, i dertil egnede fora (f. eks. videnskabelige publikationer). Foruden det i stk. 1, litra a), b) og c), nævnte tages der ved indirekte aktioner også hensyn til: — kontrahenternes legitime interesser, navnlig kommer- cielle interesser — i princippet, Fællesskabets finansieringssats. 3. Af hensyn til den offentlige orden skal medlemssta- terne og de associerede stater i særlige tilfælde på anmod- ning omgående have adgang til nyttig viden, som er relevant for politiske beslutninger, jf. dog betingelserne i stk. 1 og 2. De generelle krav i den forbindelse fastsættes i de relevante indkaldelser af forslag, og særlige ordninger for enkelte projekter eller eventuelle undtagelser fra dette princip aftales i kontrakten. Artikel 20 Teknologisk iværksættelsesprogram 1. Under hensyn til FTU-aktivitetens art skal kontrahen- ter, der deltager i arbejde, som indgår i indirekte FTU- aktioner, fremlægge et teknologisk iværksættelsespro- gram. Programmet skal afspejle hovedtrækkene i den plan for formidling og nyttiggørelse, der blev bedømt som en del af det forslag, der oprindelig blev forelagt for Kommissionen med henblik på deltagelse i indirekte FTU-aktioner. Artikel 21 Eventuelle bestemmelser i særprogrammerne I Rådets beslutninger om særprogrammerne til iværk- 1. sættelse af femte rammeprogram kan reglerne for virk- somheders, forskningscentres og universiteters deltagelse samt formidling og nyttiggørelse af forskningsresultaterne præciseres eller suppleres. reglerne for 2. Stk. 1 gælder dog ikke med hensyn til definitionerne i artikel 1 og de uddannelsesstipendier, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, andet afsnit, og stk. 4, andet afsnit. Artikel 22 Gennemførelsesbestemmelser Gennemførelsesbestemmelserne til artikel 4, 8, 11 og 14–20 fastsættes og ændres om nødvendigt efter procedu- ren i artikel 23. Artikel 23 Procedure vedrørende gennemførelsesbestemmelserne 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kom- missionens repræsentant som formand. 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/59 med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanter for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Artikel 24 Rapporter 1. Den årlige rapport, som Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 130 P, skal indeholde oplysninger om gennemførelsen af denne afgørelse. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Inden 2. forelægger femte rammeprogram udløber, Kommissionen Rådet en rapport om, hvordan denne afgørelse er blevet anvendt. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for- slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Artikel 25 Varighed Denne afgørelse finder anvendelse på direkte FTU-aktio- ner og indirekte FTU-aktioner til gennemførelse af femte rammeprogram. Har Rådet ved udløbet af en frist på tre måneder, regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet, ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kom- missionen. Udfærdiget i På Rådets vegne Formand C 262/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 8. 98 RÅDETS BEGRUNDELSE I. INDLEDNING Kommissionen fremlagde den 16. december 1997 sit forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram (1998–2002). Forslaget bygger på artikel 130 J i EF-traktaten (1). Europa-Parlamentet afgav udtalelse om forslaget den 28. maj 1998 (2). II. RÅDETS FÆLLES HOLDNING Rådet vedtog med kvalificeret flertal sin fælles holdning vedrørende forslaget til EF-regler den 10. juli 1998 (3). 1. Rådets fælles holdning følger i det store og hele Kommissionens oprindelige forslag. Det er kun anderledes på et begrænset antal punkter. a) Den vigtigste ændring vedrører definitionen af små og mellemstore virksomheder (SMV) i artikel 1. Rådet har her valgt at begrænse definitionen til retlige enheder, som har færre end 250 ansatte (eller fuldtidsækvivalenter), en årlig omsætning på ikke over 40 mio. ECU og/eller en samlet balance på ikke over 27 mio. ECU, og som er uafhængige. Denne definition er i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellem- store virksomheder (4), som Kommissionen har forpligtet sig til at anvende fra den 31. december 1997 i forbindelse med alle programmer, som den forvalter. I denne afgørelse om regler for deltagelse i forskning og formidling af forskningsresultater har Kommissionen dog foreslået en afvigelse fra sin egen henstilling og anvendelse af en grænse på 500 ansatte i forbindelse med »kooperativ forskning« og »forun- dersøgelsespræmier«. Rådets begrundelse for at fastsætte grænsen for ansatte i SMV til 250 i forbindelse med alle indirekte FTU-aktioner er: i) at det har været opfattelsen, at der er behov for en enkelt og ensartet definition og ikke en dobbeltdefinition som foreslået af Kommissionen ii) at en undtagelse fra Kommissionens henstilling af 3. april 1996 i dette specifikke tilfælde vil kunne danne præcedens for fremtidige undtagelser (1) Kommissionen forelagde samtidig et forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forsknings- centres og universiteters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002), som bygger på artikel 7 i Euratom-traktaten. (2) EFT C 195 af 22. 6. 1998. (3) Rådet nåede på sin samling den 22. juni 1998 også til enighed om teksten til regler for deltagelse for rammeprogrammet for Euratoms indsats inden for forskning og uddannelse på den betingelse, at den endelige vedtagelse af afgørelsen finder sted samtidig med vedtagelsen af regler i EF-regi. Denne tekst fremsendes til Europa-Parlamentet til orientering. (4) EFT L 107 af 30. 4. 1996, s. 4. 19. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 262/61 iii) at »kooperativ forskning« og »forundersøgelsespræmier« er de to eneste aktiviteter, der er forbeholdt SMV; da begge aktiviteter er ret begrænsede, vil det ikke være særlig hensigtsmæssigt at udvide dem til et større antal virksomheder. b) Den fælles holdning indeholder også ændringer af reglerne for deltagelse af retlige enheder fra associerede stater og andre ikke-medlemsstater (artikel 5 og 6) for at bringe dem i overensstemmelse med Rådets fælles holdning vedrørende femte EF-rammeprogram (1). c) Endelig er der indsat bestemmelser i artikel 19, som skal gøre det nemmere for medlemsstaterne at få adgang til oplysninger, som er relevante for politiske beslutninger. På Rådets samling den 22. juni 1998 accepterede Kommissionen disse ændringer af sit forslag. Herudover er der foretaget en række ændringer af affattelsen for at gøre teksten klarere. 2. I sin fælles holdning har Rådet i en ændret form eller indholdsmæssigt indarbejdet tre af de femten ændringsforslag fra Europa-Parlamentet (nr. 6, 9 og 10) (2). Nogle af ændringsforslagene (nr. 13, 16, 17 og 18) menes allerede implicit at være omfattet af Kommissionens forslag (som ændret af Rådet) (3). Følgende ændringsforslag er dog af de her anførte grunde ikke fundet tilstrækkeligt relevante til at blive indarbejdet: — Nr. 3 (gruppe af SMV og e´n stor virksomhed): ingen grund til at fravige de generelle regler; der findes allerede særlige foranstaltninger for SMV — Nr. 4, 5 (særlige bestemmelser for innovative projekter på hurtigt skiftende markeder): 4: unødvendig, da den regel, som Europa-Parlamentet henviser til, ikke finder anvendelse 5: for detaljeret; mere passende i forbindelse med kontrakter — Nr. 8a (kontrahenter kan forhandle under forberedelsesfasen): ikke hensigtsmæssig i retsakter, selv om det kan ske i praksis — Nr. 8b (Kommissionen trækker sin godkendelse tilbage, hvis kontrakten ikke er underskrevet inden for fire måneder): upraktisk og for restriktiv; der er behov for fleksibilitet i de enkelte tilfælde — Nr. 11 (indholdet af kontrakter): for detaljeret — Nr. 12 (ejendomsret til viden fra arbejde i forbindelse med FTU-aktioner, hvortil Fællesskabet betaler op til 50 %): upraktisk; vil kunne afskrække kontrahenter fra at deltage — Nr. 14, 15 (beskyttelse af finansielle interesser og bekæmpelse af svig): Rådet kan tilslutte sig principperne bag disse ændringsforslag, men det mener, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at inddrage det i forbindelse med regler for deltagelse i forskning og formidling af forskningsresultater. (1) EFT C 178 af 10. 6. 1998, s. 49. (2) De samme ændringsforslag er også indarbejdet i reglerne på Euratom-området. (3) Der gøres opmærksom på, at Kommissionen har afvist alle ændringsforslagene bortset fra ændringsfor- slag nr. 6 og 10


title: 98/410/FUSP: Rådets afgørelse af 29. juni 1998 om forlængelse af gyldigheden af fælles aktion 97/875/FUSP om støtte til overgangen til demokrati i Den Demokratiske Republik Congo

eurovoc_concepts:
Congo
EU aid
democratisation
joint action
national election
organisation of elections

text: 1. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 187/3 R(cid:143)DETS AFGØRELSE af 29. juni 1998 om forlængelse af gyldigheden af fælles aktion 97/875/FUSP om støtte til over- gangen til demokrati i Den Demokratiske Republik Congo (98/410/FUSP) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 fælles aktion 97/875/FUSP forlænges Gyldigheden af indtil den 30. juni 1999. Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft p(cid:134) dagen for vedtagelsen. Artikel 3 Denne afgørelse offentliggøres i Tidende. Udfærdiget i Luxembourg, den 29. juni 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne R. COOK Formand under henvisning til Union, særlig artikel J. 3, og traktaten om Den Europæiske ud fra følgende betragtninger: Fælles aktion 97/875/FUSP af 19. december 1997 vedtaget af R(cid:134)det p(cid:134) grundlag af artikel J. 3 i traktaten om Den Europæiske Union om støtte til overgangen til demokrati i Den Demokratiske Republik Congo (1) (DRC) udløber den 30. juni 1998; Unionens støtte er betinget af tilsagn fra regeringen og institutionerne i DRC om overgang til demokrati; Unionen har givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til den nuværende situation i DRC og hensigterne hos DRC’s regering, men har i den seneste tid noteret sig flere positive tiltag s(cid:134)som udnævnelse af en konstitutionel forsamling; Unionen er fortsat rede til at støtte initiativer til fremme af demokrati, og gyldigheden af fælles aktion 97/875/ FUSP bør derfor forlænges med et (cid:134)r (cid:190) (1) EFT L 357 af 31. 12. 1997, s. 1


title: Meddelelse fra Kommissionen - Estland: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Estonia
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/23 ESTLAND: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/03) 1. INDLEDNING I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Estland. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Estland har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menne- skerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræf- terne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk. Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU’s forbindelser med Estland. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Estland og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på med- lemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Estlands overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pag- ten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter speci- fikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 2. MÅL 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Estlands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Estland med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis C 202/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Estland kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Estland vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Estland tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Estland. 4. 1. Kort sigt (1998) — Politiske kriterier: foranstaltninger til at lette naturali- seringsprocedurerne for bedre at integrere ikke-estiske statsborgere, herunder statsløse børn. Forbedring af estiskundervisningen af ikke-estisktalende. — Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen, særlig med sigte på at opretholde den høje vækstrate i de seneste år, og samtidig nedbringe inflationen og øge den indenlandske opsparing; frem- skyndelse af jordreformen for at udbrede privat ejer- skab og ny grundlæggende lovgivning i forbindelse med pensionsreformen. hederne, og udformning af en komplet national er- hvervsuddannelsesstrategi for offentligt ansatte og en strategi og en tidsplan for konsolidering af de forskel- lige tilsynsinstanser i den finansielle sektor, styrkelse af den interne finanskontrol og af plantesundheds- og sundhedsforvaltningen, navnlig med hensyn til facilite- ter ved de ydre grænser, styrkelse af institutioner på miljøområdet, indledning af forarbejdet med opret- telse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken. — Det indre marked: herunder yderligere tilpasning på områderne offentlige indkøb, intellektuel og industriel ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, beskatning, teknisk lovgivning og konkurrence (særlig gennemsig- tighed i statsstøtte). Vedtagelse af en ny konkurrence- lov med antitrust- og statsstøttebestemmelser, styr- kelse af statsstøttetilsynsmyndigheden samt en første opgørelse over statsstøtte. — Retlige og indre anliggender: navnlig yderligere kon- krete skridt til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet og fortsat reform af retssystemet. — Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udar- bejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes til- nærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyn- delse af gennemførelsen af disse programmer og stra- tegier. 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: fortsat integration af ikke-estiske statsborgere gennem en forbedring af sprogundervis- ningen af russisktalende i skolerne på primær- og sekundærtrinnet samt voksensprogundervisning og yderligere foranstaltninger til at fremskynde naturali- seringsprocessen. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, und- gåelse af overdrevne underskud); Estland forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nomi- nel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: særlig hvad angår forskrifts- og tilsynsmyndig- — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: en effektiv forvaltning på centralt og lokalt niveau af den offentlige sektor; opmærksomheden bør 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/25 navnlig rettes mod budgetprocessen, intern finanskon- trol, statistikker, miljø og landbrug; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administra- tionerne for levnedsmiddelkontrol. — Det indre marked: tilpasning navnlig med hensyn til offentlige indkøb, teknisk lovgivning om industriva- rer, finansielle tjenesteydelser (banker og forsikrings- væsen), intellektuel og industriel ejendomsret og stats- støtte, databeskyttelse, styrkelse af myndighederne for tilsyn med værdipapirer, den audiovisuelle sektor og indirekte beskatning. Modernisering af standardi- serings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, tilpasning af den tekniske lovgivning om industrivarer og indførelse af et markedstilsynssystem. Endelig til- pasning og effektiv anvendelse af konkurrencelovgiv- ningen og styrkelse af konkurrencemyndighederne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV’er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for tele- kommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. — Retlige og indre anliggender: ratifikation og anven- delse af de nødvendige internationale retsinstrumen- ter, der er relevante for regelværket, bedre forvaltning af grænserne, særlig grænsen mod øst, migrationspoli- tik og asylprocedurer, øget indsats for bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehandel), tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internatio- nale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. — Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på land- brugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsan- liggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgo- deseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversi- tet, fuldgørelse af tilbagegivelsen af jord og jordregi- streringsprocessen. Udvikling af kapaciteten til at gen- nemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltnings- ordninger og administrative strukturer for overvåg- ning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvik- ling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. — Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til regelværk vedrørende vejtransport Fællesskabets (markedsadgang, sikkerhedsregler), søtransport (sik- kerhed) og jernbanetransport og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foran- staltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør særlig fokuseres på affalds- og vandsektorerne og luftforurening, også radioaktivt affald. Miljøbeskyttel- seskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførel- sen af national og sektorspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: yderligere udvik- ling af lovgivning og de administrative og budgetmæs- sige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU’s strukturprogrammer efter medlemskab. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 90 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvalt- ningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil syste- matisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissio- nen vil arbejde sammen med Estland, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansierings- institutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket C 202/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Estland få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesska- bets regelværk. landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Estland, hvorved Est- land påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil for- pligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programme- ringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den estiske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Estland og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- sættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og finansieringsinstitutitoner, navnlig de EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: 6. BETINGETHED — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Estland med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender. Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Estland indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den estiske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, Finansiel støtte til Estland vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den estiske regering foreslår med henblik (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Estland skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/27 på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projek- ter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Des- uden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansie- res, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters ved- kommende. Hvis dette betyder, at Estland ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsva- rende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. Den estiske regering opfordres til at etablere en imple- menteringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den estiske regering opretter i 1998 (helst under finans- ministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den estiske regering føre en politik for yderligere decentralisering af gennem- førelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig arti- kel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Estland, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemssta- terne med hensyn til anvendelsen af strukturfondene. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den estiske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissio- nen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have under- søgt den estiske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF’s regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Estlands fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelses- partnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i i forordning (EF) overensstemmelse med artikel 2 nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Estland gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. C 202/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 BILAG Estland vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier Der skal gøres en indsats for at forbedre retsvæsenet, etablere en ombudsmandsinstitution, forbedre forholdene i fængsler og øge kampen mod korruption. Der skal træffes særlige foranstaltninger til at fremskynde naturaliseringsprocessen og forbedre integrationen af personer uden statsborgerskab i det estiske samfund. Der må tages skridt til at gøre det lettere for statsløse børn at opnå estisk indfødsret. Der må stilles flere ressourcer til rådighed til undervisning af ikke-estisktalende i estisk. 2. Økonomiske kriterier Liberaliseringsprocessen skal afsluttes, især ved at fjerne den resterende priskontrol og ved at etablere eller styrke de regulatoriske organer, der sikrer, at markedet fungerer korrekt (navnlig i energi-, telekommunika- tions- og transportsektoren). Restitutionen og privatiseringen af jord skal fremskyndes. En særlig opmærk- somhed skal rettes mod at bevare den makroøkonomiske stabilitet, hovedsagelig ved at øge eksportgrundla- get, mobilisere nationale opsparede midler og mindske inflationstakten, samt mod at bevare eksportens konkurrenceevne. En forsvarlig forvaltning af det almindelige statsbudget (herunder lokale budgetter og ekstrabudgetære midler) er også afgørende for at øge midlerne til offentlige investeringer, bl. a. på områder som miljø, energi og transport. Både den offentlige og private sektor må skænke betydelig opmærksomhed og ressourcer til undervisning og uddannelse af arbejdstyrken for at dække økonomiens stadigt mere komplicerede og forskelligartede behov. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Der må gøres en indsats for at fremskynde reformer af lovgivningen på området for offentlige indkøb, bl. a. med hensyn til offentlige værker, systemet for klageadgang og foranstaltningerne i fase II i hvidbogen. På området for intellektuel og industriel ejendomsret må lovgivningen og kontrolmekanismerne forbedres betydeligt. Med hensyn til selskabsret må der sikres fuld forenelighed med første og tolvte direktiv. Lovgivningen om regnskab og revision skal bringes fuldt på linje med EU-kravene, og der skal gøres en indsats for at afhjælpe mangelen på kvalificerede bogholdere og revisorer. Beskyttelsen af personlige oplysninger skal forbedres, og navnlig skal der oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r v a r e r — Der skal fortsat gøres en indsats for at udarbejde den rammelovgiv- ning, der vil gøre det muligt for Estland at antage grundprincipperne i EU-systemet, med særlig vægt på overensstemmelsesvurdering. Parallelt hermed er der et påtrængende behov for at fremskynde vedtagelsen af »ny metode«-direktiverne og for at styrke infrastrukturen for standardisering og overensstemmelsesvurde- ring. Harmoniseringen af den tekniske lovgivning om lægemidler, levnedsmidler og kemikalier skal gennemføres, og lovgivningen om motorkøretøjer skal overtages. Der må oprettes en markedsovervågnings- mekanisme, som skal være fuldt operationsdygtig, når sektorlovgivningen er bragt i fuld overensstemmelse med EF-direktiverne. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r k a p i t a l — Restriktionerne vedrørende valutaudlændinges køb af fast ejendom må afskaffes. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/29 F r i b e v æ g e l i g h e d f o r t j e n e s t e y d e l s e r — Banklovgivningen skal ændres, så den opfylder EU- kravene, og skal bl. a. indeholde bestemmelser om garantiordninger for bankindlån og hvidvaskning af penge. På området for værdipapirer skal reformen af lovgivningen intensiveres, og værdipapirinspektoratet skal styrkes betydeligt. Den gældende forsikringslov skal revideres, så mindstekapitalkravene øges og privatiseringen afsluttes, og forsikringstilsynsordningen skal forbedres. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Der skal gøres en indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger. Konkurrence De nødvendige foranstaltninger skal træffes til effektivt at gennemføre den nye konkurrencelov, der både omfatter antitrust- og statsstøtteområdet. For så vidt angår statsstøtte er der behov for betydelige bestræbelser for at sikre fuld gennemsigtighed, navnlig ved udarbejdelse og ajourføring af en opgørelse over statsstøtte, der er i overensstemmelse med EF-praksis. Det er nødvendigt at gennemgå alle eksisterende støtteforanstaltninger og ændre eller afskaffe de foranstaltninger, der ikke er forenelige med Europaaftalen (f. eks. eksportstøtteforanstaltninger). Der skal indføres procedurer, der sikrer en systematisk overvågning af ny støtte. Visse eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk, skal gradvist justeres og/eller afskaffes. 3. 2. Innovation Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Der skal gøres en indsats for at sikre betydelige investeringer i læseplansreformer, uddannelse af lærere, lærebøger, udstyr og bygninger. Politikkerne på erhvervsuddannelsesområdet skal sigte mod at øge det generelle uddannelsesniveau og forbedre arbejdsstyrkens færdigheder. Forskning og teknologisk udvikling Der må ske forbedringer i graden af innovation i økonomien samt i forbindelserne mellem forskningsinstit- utioner, erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder. Telekommunikation Betydelige ændringer af lovgivningen er nødvendige for at overholde EU-direktiverne, navnlig med hensyn til at sikre den regulerende myndigheds uafhængighed. Samtidig kræves det af regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Den eksisterende lovgivning skal ændres, navnlig med hensyn til spørgsmålene om modtagelsesfrihed, fremme af europæiske værker, reklameregler og beskyttelse af mindreårige. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union De igangværende reformbestræbelser vedrørende pengepolitikken skal videreføres, især med henblik på at mindske inflationen. Omstruktureringen af finanssektoren skal afsluttes. Beskatning Der skal foretages betydelige ændringer for at bringe momslovgivningen på linje med kravene i EU for at sikre en konsekvent og mindre generel anvendelse. Der skal gøres en særlig indsats med hensyn til omfanget af momsfritagelser og momsrefusionsordningen for personer, der beskattes i udlandet. På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model. C 202/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Statistik Der skal gøres en indsats for at forbedre de officielle statistikkers kvalitet, fuldstændighed og rettidighed, navnlig med hensyn til virksomhedsstatistikker, etablering af et virksomhedsregister, økonomiske indikato- rer på kort sigt, input/output-statistikker og landbrugsstatistikker. 3. 4. Sektorpolitik Industri For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU’s industripolitik vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). Landbrug Der skal gøres en betydelig indsats for at sikre, at den estiske lovgivning bringes på linje med EU’s krav. For så vidt angår veterinære og fytosanitære krav bør der rettes en særlig opmærksomhed mod modernisering af foretagender samt inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelsen af Fællesskabets ydre grænser. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af den fælles landbrugs- politiks politiske instrumenter, herunder importordningerne. Agrofødevaresektoren skal omstruktureres yderligere, så dens konkurrenceevne sikres. Fiskeri Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig med hensyn til bevarelse og forvaltning af ressourcer, gennemførelse af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltning af den fælles markedsordning i fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelse af en strukturpoli- tik i fiskeri- og akvakultursektoren, førelse af et register over fiskerflåden, indsamling af statistiske oplysninger samt gennemførelse af EU’s fiskeripolitik for miljøbeskyttelse. Energi De nuværende bestræbelser skal intensiveres, især med hensyn til justering af lovgivningen, tilpasning af monopoler, herunder på import og eksport, netadgang, energiprissætning og statsinterventioner. Omstruk- tureringen af olieskiferindustrien, energieffektivitet, miljøstandarder og beredskab, herunder opbyggelse af obligatoriske olielagre, er af særlig vigtighed. Transport Der skal gøres en indsats for at sikre den nødvendige lovgivning og en effektiv gennemførelse heraf inden for vejgodstransport (adgang til erhvervet, vægt og dimensioner, sikkerhedsregler), søtransport (sikkerhed) og lufttransport. Der skal sikres finansiel åbenhed i jernbanesektoren. Der må tages skridt til at sikre den fremtidige udstrækning af de transeuropæiske net. Inspektionsorganerne skal styrkes, især for transportsik- kerhed. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Små og mellemstore virksomheder Der må tages skridt til yderligere at finjustere og øge SMV-politikkens kohærens, forenkle lovgivningen og det administrative klima med henblik på en gunstigere situation for små og mellemstore virksomheder, styrke støtteinfrastrukturerne, forbedre skatteforholdene og øge små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Lovgivningen må bringes på linje med kravene i EU på områder såsom sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og lige muligheder. De sociale reformer skal videreføres, og investeringerne i det offentlige sundhedssystem skal øges betydeligt. Der skal udarbejdes aktive arbejdsmarkedspolitikker revideret i fællesskab som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen. Der skal etableres en aktiv og 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/31 autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter og en social sikring. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen. Regionalpolitik og samhørighed Der må indføres en differentieret politik, der fokuserer på regionale forskelle, og der skal etableres de administrative og budgetmæssige strukturer, som er nødvendige for at forvalte integrerede EF-strukturforan- staltninger efter tiltrædelsen. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Der må tages skridt til at sikre en fuldstændig gennemførelse af miljøregelværket samt gøres betydelige fremskridt med hensyn til en effektiv overholdelse heraf. Der må gøres en særlig indsats for at opnå fuld forenelighed med EU-lovgivningen om affald, vand og natur og for at sikre gennemførelsen af rammedirek- tiverne om luft, affald og vand samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening. Investeringerne skal øges, især med hensyn til store forbrændingsanlæg, vandsektoren, industrien, byers luftforurening, forvaltning af fast og farligt affald samt forvaltning af kommunalt affald. Der må gøres en betydelig indsats for at udvikle passende gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Offentligheden skal bevidstgøres om miljøet. Forholdene omkring radioaktivt affald i den tidligere sovjetiske Paldiski-base for undervandsbåde bør følges nøje. Forbrugerbeskyttelse Lovgivningen skal ændres på områder som f. eks. beskyttelse af økonomiske interesser, salg uden for forretningslokalerne, fjernsalg, pakkerejser, timeshare, urimelige kontraktvilkår, vildledende reklame, prisan- givelse, forbrugerkredit og produktsikkerhed. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder. 3. 7. Retlige og indre anliggender Visse vigtige huller i lovgivningen skal dækkes. Det er nødvendigt at forbedre uddannelsesniveauet og erfaringerne i den juridiske profession og i den forvaltning, der behandler spørgsmål vedrørende flygtninge og asylansøgere. Fremskridtene med hensyn til grænseforvaltning og -kontrol skal videreføres. Det må sikres, at Genève-konventionen, 1967-protokollen og flygtningeloven gennemføres på effektiv vis. Bekæm- pelsen af organiseret kriminalitet må intensiveres på områder som f. eks. narkotikahandel, hvidvaskning af penge, biltyveri, sikkerhedstjenester og bedrageri. Lovgivningen og systemerne for narkotikabekæmpelse skal styrkes yderligere. Der skal endvidere træffes forholdsregler for at sikre, at de internationale konventioner på RIA-området ratificeres. Endelig skal der udvises særlig opmærksomhed om behovet for at sikre de nødvendige ressourcer til den institutionelle udvikling. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets auto- nome handelsmæssige beskyttelsesinstrumenter. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Der bør arbejdes for medlemskab af ikke-spredningsordninger. Udvikling Der skal træffes forberedelser, således at Estland ved tiltrædelsen kan anvende Lomé-handelsordningen for AVS-staterne og sammen med de øvrige medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond. Told Toldlovgivningen skal tilpasses fællesskabsbestemmelserne. Estland vil skulle tilpasse sin tariferingsstruktur, så den bringes i overensstemmelse med den fælles toldtarif. Organiseringen af personalet og dets opgaver C 202/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Der skal gøres en indsats for at indføre edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. Der skal lægges særlig vægt på at forberede toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionsordningen og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter. I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænse, som Estland på tiltrædelsestidspunktet vil have med de lande, der ikke er EU-medlemsstater. 3. 9. Finansielle spørgsmål Der skal etableres de finansielle forvaltnings- og kontrolmekanismer, der er nødvendige for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af fællesskabspolitikkerne. Der skal etableres en bedrageribekæmpelsesenhed for at beskytte EF’s finansielle interesser. Det nuværende regnskabssystem bør ligesom toldsystemet ændres, således at man opnår en effektiv forvaltning af systemet med »egne indtægter«. Det skal sikres, at nationalregnskaberne er pålidelige, således at der kan foretages en nøjagtig beregning af BNI. 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Estlands administrative strukturer inden for praktisk taget alle EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at styrke toldmyndighederne og de myndigheder, som skal sørge for, at Fællesskabets forskrifter vedrørende det indre marked anvendes korrekt. De regulerende og tilsynsførende organer skal styrkes på områder som f. eks. konkurrence, værdipapirer, forsikring, banker, hvidvaskning af penge, offentlige indkøb, forbrugerbeskyttelse, transportsikkerhed, veterinær og plantesundhedsmæssig kontrol, levnedsmiddelkontrol, standarder og certificering samt arbejds- tilsyn. Der skal udfoldes større bestræbelser for at forbedre personalets kvalifikationer inden for EU-relaterede anliggender og generelt set sikre en effektiv offentlig forvaltning. Med henblik herpå bør der bl. a. udarbejdes en omfattende national uddannelsesstrategi for offentlige tjenestemænd. Retsvæsenet skal styrkes for så vidt angår ressourcer og relevant ekspertise. Der skal gennemføres en omfattende højnelse af dommeres kvalifikationer, navnlig hvad angår EF-anliggender