title: Meddelelse fra Kommissionen - Ungarn: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Hungary
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/33 UNGARN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/04) 1. INDLEDNING I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Ungarn. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Ungarn har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menne- skerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræf- terne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk. Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU’s forbindelser med Ungarn. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Ungarn og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Ungarn med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på med- lemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Ungarns overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pag- ten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter speci- fikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 2. MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Ungarns ansøgning om medlemskab af Den 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på C 202/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Ungarn kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Ungarn vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Ungarn tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Ungarn. 4. 1. Kort sigt (1998) — Økonomisk reform: revision og ajourføring af landets økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt inden for rammerne af Europaaftalen; fremskridt med struk- turreformerne (særlig inden for sundhedsplejesyste- met). — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: navnlig med hensyn til dyre- og plantesundhed (særlig hvad angår faciliteter ved de ydre grænser), miljø, toldpolitik, intern finanskontrol og regionalud- vikling. — Det indre marked: herunder certificering og standar- disering (yderligere tilpasning af lovgivningsforanstalt- ninger og indgåelse af en europæisk aftale om over- ensstemmelsesvurdering), statsstøtte (vedtagelse af lov- givning, definition af tilsynsmyndighedens rolle og beføjelser, håndhævelse) og øget gennemsigtighed gen- nem forbedring af opgørelsen over statsstøtte. Hånd- hævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og yder- ligere tilpasning af selskabsretten. Fuldførelse af til- pasningen af lovgivningen om offentlige indkøb og øget gennemsigtighed, så den dækker hele sektoren for offentlige forsyningsselskaber. — Retlige og indre anliggender: gennemførelse af egnet lovgivning vedrørende flygtninge på linje med Genève- konventionen af 1951, effektiv forvaltning af græn- serne. — Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udar- bejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes til- nærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gen- nemførelsen af disse programmer og strategier. 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: yderligere arbejde til at forbedre integrationen af sigøjnerne. — Økonomisk reform: en videre konsolidering af vilkå- rene for en stærk vækst i investeringerne ved hjælp af en forsigtig makroøkonomisk politik og fremskridt med strukturreformerne. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, und- gåelse af overdrevne underskud); Ungarn forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nomi- nel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: oprettelse af en afdeling for bekæmpelse af bedrageri og en statsrevision, forbedring af retssyste- mets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæse- net i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af instit- utionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/35 anvende regelværket, og styrkelse af administratio- nerne for levnedsmiddelkontrol og af myndigheden for nuklear sikkerhed. yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foran- staltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. — Det indre marked: herunder yderligere udvikling af standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsor- ganer og indførelse af et markedstilsynssystem, teknisk lovgivning vedrørende industrivarer, yderligere tilpasning af konkurrencelovgivningen, navnlig om statsstøtte, styrkelse af statsstøttetilsynsmyndighe- derne, både med hensyn til konkurrence og stats- støtte, tilpasning af kapitalliberaliseringen, finansielle tjenesteydelser, politik på det audiovisuelle område og forbrugerbeskyttelse, fremme af virksomhedsudvik- ling, herunder SMV’er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbe- skyttelse og det interne energimarked. — Retlige og indre anliggender: migrationspolitik og asylprocedurer samt bekæmpelse af organiseret krimi- nalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehan- del) og korruption, og klarlæggelse af immigrations- bestemmelserne, tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. — Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på land- brugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsan- liggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgo- deseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversi- tet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af land- brugsmarkederne og gennemførelse af strukturforan- staltninger og foranstaltninger til udvikling af landdis- trikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsføde- vareindustrien. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, særlig vedrørende jernbane- og vejtransport (teknisk kontrol) og for tilvejebring- else af de nødvendige investeringer i transportinfra- struktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på spildevand, affaldsforvaltning, luftforurening og integreret industriforureningskontrol og risikostyring. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sek- torspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: yderligere styrkelse af budgetprocedurerne, de finansielle instrumenter og tilsyns- og kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU’s strukturprogrammer efter medlemskab. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 282 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvalt- ningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil syste- matisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissio- nen vil arbejde sammen med Ungarn, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansierings- institutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Ungarn få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesska- bets regelværk. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Ungarn, hvorved Un- garn påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i C 202/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil for- pligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programme- ringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den ungarske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Ungarn med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender. — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den ungarske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Ungarn skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Ungarn og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- sættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. 6. BETINGETHED Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Ungarn indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN Finansiel støtte til Ungarn vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den ungarske regering foreslår med hen- blik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Des- uden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansie- res, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters ved- kommende. Hvis dette betyder, at Ungarn ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsva- rende. Differencen mellem den vejledende og endelige 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/37 tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. Den ungarske regering opfordres til at etablere en imple- menteringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den ungarske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler i finansieringsmemorandummet. Den som omhandlet nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den ungarske rege- ring føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finans- forordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Ungarn, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af struktur- fondene. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den un- garske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissio- nen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have under- søgt den ungarske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF’s regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Ungarns fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelses- partnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Ungarn gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. C 202/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 BILAG Ungarn vil skulle tage fat på alle de spørgsmål, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier Der skal gøres en indsats for at bygge på de foranstaltninger, som regeringen har truffet for at garantere retfærdighed for og beskyttelse af sigøjnere. Der skal træffes særlige foranstaltninger for at strømline retsvæsenets funktion, højne dommernes kvalifikationer og sikre stabilitet i forfatningsdomstolen. Desuden må kampen mod korruption gøres mere effektiv. 2. Økonomiske kriterier Ungarn skal konsolidere betingelserne for en bæredygtig vækst, opretholde et fornuftigt budget og vedblive med at gennemføre gode makroøkonomiske politikker. Reformen af det sociale sikringssystem skal afsluttes for at understøtte den makroøkonomiske stabilitet. Der skal tages yderligere skridt til at styrke de regulerende mekanismer, der gør det muligt for en markedsøko- nomi at fungere effektivt. Ungarn skal gennemføre en omfattende række politikker for at sikre, at mangler ved den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer, ikke hæmmer landets evne til at klare konkurrencen på det indre marked. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Der skal gøres en indsats for at tilnærme og håndhæve lovgivningen på området for intellektuel ejendomsret, selskabsret, regnskabsaflæggelse, beskyttelse af data og offentlige indkøb, navnlig i sektoren for offentlige værker (energi, telekommunikation, vand og transport). F r i b e v æ g e l i g h e d f o r v a r e r — Den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Ungarn at antage grundprincipperne i EU-systemet, er blevet vedtaget. Infrastrukturen for overensstemmelsesvurdering skal styrkes, og der skal etableres en markedsovervågningsmekanisme. Tilnærmelsen til »ny metode«-direktiverne skal fremskyndes. For så vidt angår anden sektorlovgivning skal tilpasningen af lovgivningen om lægemidler afsluttes, og det samme gælder tilpasningen til direktiverne om kemiske stoffer og motorkøretøjer. Ungarn må opretholde den hurtige tilpasningstakt for lovgivningen om industrivarer, så EU-systemet gennemføres i fuldt omfang. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r k a p i t a l — Der er stadig behov for en yderligere indsats, navnlig med hensyn til liberalisering af kapitalbevægelser ud af landet og fjernelse af begrænsninger af institutionelle investorers investeringsmuligheder. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r t j e n e s t e y d e l s e r — Fremskridtene med hensyn til gennemførelse af lovgiv- ning må ledsages af konkrete gennemførelsesforanstaltninger og af en konsolidering af forvaltningen. Den nylige lovgivning på bank- og forsikringsområdet, der tillader udenlandske selskaber at oprette filialer, skal gennemføres fuldt ud. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Hvad angår gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifika- tioner skal der gøres en indsats for at sikre, at der er truffet de nødvendige lovgivnings- og håndhævelses- foranstaltninger. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævel- sesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger. Konkurrence For så vidt angår statsstøtte er der behov for yderligere bestræbelser for at sikre fuld gennemsigtighed, navnlig ved udarbejdelse og ajourføring af en omfattende opgørelse over statsstøtte, der er i overensstem- melse med EF-praksis. De retlige rammer for tideling af statsstøtte skal desuden bringes i overensstemmelse 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/39 med EF-lovgivningen for statsstøtte. Det er nødvendigt at gennemgå alle eksisterende støtteforanstaltninger og ændre eller afskaffe de foranstaltninger, der ikke er forenelige med Europaaftalen. De nødvendige beføjelser og procedurer skal fastsættes, så tilsynsmyndigheden for statsstøtte kan gennemføre overvåg- ningen af ny statsstøtte på et systematisk grundlag. For så vidt angår sektorer, der traditionelt er genstand for monopoler, bør politikken med liberalisering og åbning for konkurrence videreføres. 3. 2. Innovation Forskning og teknologisk udvikling Der må ske forbedringer i graden af innovation i økonomien samt i forbindelserne mellem forskningsinsti- tutioner, erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder. Telekommunikation Der er behov for en yderligere regulatorisk indsats for at overholde EF-direktiverne, navnlig på området for indbyrdes forbindelse. Samtidig kræves det nu i regelværket, at myndighederne sikrer, at der overalt er adgang til moderne telefontjenester til en overkommelig pris. Opfyldelsen af denne forpligtelse vil kræve betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Der skal gennemføres ændringer af lovgivningen på det audiovisuelle område for at sikre en fuld tilpasning til EF-kravene. Der bør fortsat tilstræbes strukturelle tilpasninger af industrien. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Centralbanklovgivningen skal bringes i fuld overensstemmelse med EF-reglerne, og de nuværende penge- og valutapolitikkers orientering mod stabilitet skal opretholdes. Beskatning Der skal foretages yderligere tilpasninger for at bringe momslovgivningen fuldstændig på linje med kravene i Fællesskabets regelværk. Der skal især gøres en indsats i forbindelse med rækkevidden af momsstrukturen og den særlige momsordning for landmænd. Der skal tages fat om de betydelige forskelle, der består mellem Ungarns afgiftssystem og EU-kravene. Hvad angår forbrugsafgifter skal der især udvises opmærksomhed om indførelsen af et oplagssystem for varers bevægelighed inden for rammerne af afgiftssuspensionsordninger. Afgiftssatsernes struktur og niveau skal tilpasses til Fællesskabets model. Kontrolprocedurerne skal styrkes for at bekæmpe bedrageri. Statistik Der skal gøres en indsats for at tydeliggøre spørgsmålet om objektivitet og fortrolighed, så Ungarn inden for de nærmeste år bliver i stand til at overholde EU-kravene til officielle statistikker. Ungarn skal gennemføre forbedringer inden for sektorer som udlandshandel og virksomhedsstatistik. Der skal desuden etableres en systematisk forbindelse mellem virksomhedsundersøgelser og nationalregnskaber. 3. 4. Sektorpolitik Industri For at øge konkurrenceevnen skal der gøres en yderligere indsats for at videreføre de politikker, der tager sigte på at fremme åbne, konkurrenceprægede markeder og overtage de instrumenter, der udgør EF’s industripolitik, både vedrørende markedernes funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspo- litik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger, der angår industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). Landbrug Der skal gøres en betydelig indsats for at sikre, at den ungarske lovgivning bringes på linje med EU’s krav. Hvad angår de veterinære og plantesundhedsmæssige krav, skal der udvises særlig opmærksomhed om moderniseringen af virksomhederne og inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU’s ydre C 202/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 grænser. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af den fælles landbrugspolitiks politiske instrumenter, herunder importordningerne. Den agroindustrielle sektor skal omstruktureres yderligere, således at dens konkurrenceevne sikres. Energi De nuværende tilpasningsbestræbelser skal opretholdes, navnlig med hensyn til justering af monopoler, herunder på import- og eksportområdet, adgang til netværk, prisfastsættelse for energi, statsindgreb i sektorerne for fast brændstof og uran og udviklingen vedrørende effektiv energianvendelse og kvalitetsstan- darder for brændsel. Der skal lægges særlig vægt på en rettidig gennemførelse af programmer for nuklear sikkerhed, så alle nukleare reaktorer opfylder de sikkerhedsniveauer, der generelt accepteres i EU. Desuden bør man være opmærksom på behovet for mere langsigtede løsninger hvad angår radioaktivt affald. Den nukleare sikkerhedsmyndighed bør styrkes. Transport Der må gøres en indsats for at sikre en fuldstændig vedtagelse af den nødvendige EF-lovgivning og en effektiv gennemførelse af denne inden for den nationale vejgodstransport (adgang til erhvervet, sociale regler og sikkerhed) og inden for tekniske syn af private motorkøretøjer. Der skal tilvejebringes finansiel gennemsigtighed og ret til adgang i jernbanesektoren. Der må tages skridt til at tilvejebringe de indenlandske ressourcer, som er nødvendige for at sikre den fremtidige udstrækning af de transeuropæiske net. Der skal gennemføres en styrkelse af tilsynsmyndigheder, især inden for transportsikkerhed. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Små og mellemstore virksomheder Der skal fortsat stræbes efter at skabe et retligt og administrativt klima, der er gunstigt for små og mellemstore virksomheder, så disses udvikling styrkes. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Lovgivningen skal tilpasses til EU-kravene på områder som sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsret. De sociale reformer skal styrkes yderligere, og sundhedsvæsenet skal forbedres. Der skal udvikles en aktiv, selvstændig social dialog, og den sociale beskyttelse skal forbedres. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen. Regionalpolitik og samhørighed De resterende reformer, navnlig etablering af de nødvendige finanskontrolinstrumenter, skal gennemføres for at sikre, at Ungarn efter tiltrædelsen er rede til effektivt at anvende Fællesskabets regler og kanalisere midler fra EF’s strukturpolitikker. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Der skal gøres en væsentlig indsats for at sikre en fuldstændig overtagelse af Fællesskabets miljøregler og gøres betydelige fremskridt med hensyn til en effektiv overholdelse heraf. Ungarns foreslåede tiltrædelses- strategi på miljøområdet skal anvendes. Der skal især udfoldes bestræbelser for at opnå fuld overensstem- melse med EU’s affalds-, vand- og miljølovgivning og sikre, at rammedirektiverne om behandling af byspildevand, drikkevand, affaldsforvaltning og luftforurening samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening gennemføres i den nationale lovgivning. Der skal udarbejdes finansieringsstrate- gier i vand-, luft- og affaldssektoren, som kræver omfattende investeringer. Mulighederne for at benytte markedsbaserede instrumenter som finansieringskilde skal undersøges. Der skal gøres en stor indsats for at udvikle adækvate gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Offentlighedens miljøbevidsthed skal øges. Forbrugerbeskyttelse Lovgivningen skal ændres på områder som reklame, salg uden for forretningslokalerne, fjernsalg, urimelige kontraktvilkår og timeshare. Det er nødvendigt, at der udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, som støttes af de offentlige myndigheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/41 3. 7. Retlige og indre anliggender Visse vigtige huller i lovgivningen skal dækkes. Spørgsmålet om knapheden på institutionelle ressourcer skal behandles. Ungarn skal udvikle mere effektive grænsekontrolsystemer, navnlig ved EU’s fremtidige ydre grænser. Den nye asyllovgivning skal gennemføres i fuld overensstemmelse med Genève-konventionen af 1951 om flygtninges status. Ungarn skal sikre, at der gennemføres effektive programmer for uddannelse og institutionel udvikling i de centrale RIA-institutioner. Visumpolitikken kræver opmærksomhed. Kampen mod alle former for organiseret kriminalitet, herunder narkotikahandel, handel med mennesker, hvidvask- ning af penge, forfalskning af penge og dokumenter og bedrageri, skal intensiveres. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser De resterende betalingsbalancerestriktioner skal udfases før tiltrædelsen. Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome handelsmæssige beskyttelsesin- strumenter. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Told Toldlovgivningen skal tilpasses EF’s forskrifter, og organiseringen af personalet og dets opgaver skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Rækkevidden af de aktiviteter, der gennemføres i de talrige »frizoner«, skal undersøges i forhold til fællesskabsbestemmelserne. Der skal gøres en indsats for at udvikle edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. Der skal lægges særlig vægt på at forberede toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionsordningen og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter. I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænser, som Ungarn på tiltrædelsestidspunktet vil have med de lande, der ikke er EU-medlemsstater. 3. 9. Finansielle spørgsmål Ungarn skal gennemføre sine planer for etablering af et finansielt forvaltningssystem, der svarer til det system, der anvendes af EU’s strukturfonde. Det nuværende regnskabssystem bør ligesom toldsystemet ændres, således at man opnår en effektiv forvaltning af systemet med »egne indtægter«. Det skal sikres, at nationalregnskaberne er pålidelige, således at der kan foretages en nøjagtig beregning af BNI. Ungarn skal bringe sit momssystem fuldt på linje med EF-direktiverne, så landet bliver i stand til korrekt at fastlægge sit grundlag for egne momsindtægter. Der må gøres en yderligere indsats for at opnå fuld datamatisering og oprette et langdistance datatransmissionssystem, så bekæmpelsen af det sorte marked kan blive mere effektiv. 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Ungarns administrative strukturer inden for de fleste EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at klarlægge visse spørgsmål inden for de administrative rammer (f. eks. opdelingen af kontrol, rækkevidde, opgaver og kompetencespørgsmål). For eksempel er der behov for at oprette centrale kontrolorganer både for landbruget og for forbrugerbeskyttelse. Der er behov for betydelige forbedringer af forvaltningen af og kontrollen med det lokale selvstyre, og kompetenceområ- derne og den institutionelle struktur bør defineres bedre. Det er nødvendigt med en indsats for at styrke tilsynsførende og regeludstedende organer på området for veterinær og plantesundhedsmæssig kontrol samt levnedsmiddelkontrol. De reformer af retsvæsenet, der blev vedtaget for nylig, må videreføres som planlagt for at sikre, at det styrkes med hensyn til ressourcer og relevant ekspertise. Dommerne skal på omfattende vis uddannes og have deres kvalifikationer forbedret, navnlig hvad angår EF-anliggender. For alle niveauer i den offentlige administration er der behov for at konsolidere og forbedre de generelle professionelle standarder, hvilket omfatter gennemførelse af uddannelsesforanstaltninger (især i forvaltning) og bedre lønforhold


title: Meddelelse fra Kommissionen - Slovenien: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Slovenia
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

formats: html pdf print

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/93 SLOVENIEN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/10) 1. INDLEDNING I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Slovenien. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Slovenien har stabile institutioner og garanterer retssta- ten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal- lene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøko- nomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk. Indtil ikrafttrædelsen af Europaaftalen vil interims- og samarbejdsaftalerne danne grundlaget for EU’s forbindel- ser med Slovenien. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Slovenien og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. 2. MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Sloveniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Slovenien med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Sloveniens overtagelse af Fællesskabets regel- værk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske priori- teter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlæg- ningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integre- rende del af partnerskabet, men de prioriteter, de inde- holder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis C 202/94 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Slovenien kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Slovenien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Slovenien tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Slovenien. 4. 1. Kort sigt (1998) — Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles vurdering inden for rammerne af interimsaftalen/samarbejdsaftalen; foranstaltninger til markedsorienteret omstrukturering af virksomheder, bank- og finanssektoren og forberedelse af en pen- sionsreform. — Styrkelse af den institutionelle og administrative ka- pacitet: navnlig en tjenestemandslov, forbedringer på domstolsområdet, registrering af jord, plante- og dyre- sundhedsforvaltningerne, navnlig med hensyn til faci- liteterne ved de ydre grænser, finanskontrol- og revi- sionsfunktioner, styrkelse af miljøinstitutionerne, oprettelse af de nødvendige strukturer til regional- og strukturpolitik. — Det indre marked: herunder tilpasning på området indirekte beskatning, intellektuel og industriel ejen- domsret, vedtagelse af momslovgivning og forberedel- ser til gennemførelse i 1999 af lovgivning om standar- disering og certificering (overensstemmelsesvurdering), tekniske forskrifter og selskabslovgivning og liberali- sering af kapitalbevægelser (særlig valutabestemmel- ser), oprettelse af en statstilsynsmyndighed, en første opgørelse over statsstøtte og lovgivning om statsstøt- tekontrol, fremskridt mod vedtagelse af en antitrust- lovgivning. — Lovgivning på det ejendomsretlige område: yderligere klarlæggelse af situationen med hensyn til ejendoms- lovgivning, særlig hvad angår EU-borgeres ret til at erhverve fast ejendom. — Miljø: overtagelse af rammelovgivning, færdiggørelse af detaljerede programmer for indbyrdes tilnærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gen- nemførelsen af disse programmer og strategier. 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: fortsatte bestræbelser for at frem- skynde processen for tilbagegivelse af ejendom. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, und- gåelse af overdrevne underskud); Slovenien forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nomi- nel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Styrkelse af den institutionelle og administrative ka- pacitet: hvad angår offentlige indkøb (særlig gennem- sigtighed), tilsyn med forsikrings- og værdipapirmar- kedet, det slovenske konkurrencekontor, færdiggø- relse af konkurrencelovgivningen, udformning og gen- nemførelse af landbrugs- og regionalpolitik, politik på det audiovisuelle område, toldforvaltning og anven- delse af toldkodeksen; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af institutio- nerne for de retlige og indre anliggender (med til- strækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), styr- kelse af myndigheden for nuklear sikkerhed, reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administratio- nerne for levnedsmiddelkontrol. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/95 — Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivning om offentlige indkøb, finansielle tjenesteydelser, stats- støtte (navnlig tilpasning af tilsynsreglerne og eksklu- sive og særlige rettigheder), modernisering af standar- diserings- og overensstemmelsesvurderingsstruktu- rerne, indførelse af et markedstilsynssystem og tilpas- ning af horisontal teknisk lovgivning om industriva- rer, øget indsats for liberalisering af kapitalmarkedet og lettelse af udenlandske investeringer, yderligere tilpasning af forbrugerbeskyttelsen, styrkelse af kon- kurrencekontoret og statsstøttetilsynsmyndigheden, effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV’er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for tele- kommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. — Retlige og indre anliggender: fuldførelse af tilpas- ningen til internationale konventioner, særlig på det strafferetlige område, bekæmpelse af organiseret kri- minalitet (særlig pengevask, narkotika og menneske- handel) og korruption, migrationspolitik og asylproce- durer, tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventio- ner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen- reglerne. — Nuklear sikkerhed: politik på det nukleare område og investeringsplaner, der skal afpasses efter resultaterne af jordskælvsrisikovurderingen, som skal foretages i området omkring Krsko-kernekraftværket. — Landbrug: oprettelse af et fungerende matrikelregister, styrkelse af strukturpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter, herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversitet. Udvikling af kapaciteten til at gen- nemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltnings- ordninger og administrative strukturer for overvåg- ning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvik- ling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. — Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og jern- baner og for tilvejebringelse af de nødvendige investe- ringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse. — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på luft, vand og affald, luftforure- ning og integreret industriforureningskontrol og risi- kostyring. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sek- torspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder gennem en integreret tilgang med henblik på delta- gelse i EU’s strukturprogrammer efter medlemsskab. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 72 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvalt- ningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil syste- matisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissio- nen vil arbejde sammen med Slovenien, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansierings- institutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Slovenien få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesska- bets regelværk. C 202/96 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Slovenien, hvorved Slo- venien påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil for- pligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programme- ringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den slovenske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Slovenien med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områ- der som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, ret- lige og indre anliggender. — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den slovenske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Slovenien og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- sættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. 6. BETINGETHED Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Slovenien indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN Finansiel støtte til Slovenien vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den slovenske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projek- terne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finan- siere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunk- tet for underskrivelsen af finansierungsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Slove- nien skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/97 finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojek- ters vedkommende. Hvis dette betyder, at Slovenien ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. søgt den slovenske indkøbslovgivning for at kunne fast- slå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmel- serne i EF’s regler om offentlige indkøb og finansforord- ningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsreg- ler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Den slovenske regering opfordres til at etablere en imple- menteringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den slovenske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den slovenske rege- ring føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finans- forordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Slovenien, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af struktur- fondene. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den slo- venske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissio- nen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have under- Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Sloveni- ens fremskridt, også med implementeringen af tiltrædel- sespartnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Slovenien gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. C 202/98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 BILAG Slovenien vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier Der skal sættes ind på at forbedre retssystemet, intensivere bekæmpelsen af korruption, fremskynde processen for tilbagegivelse af ejendom eller skaffe passende kompensation til tidligere ejere af ejendom, der blev konfiskeret under det kommunistiske styre. Der skal tages skridt til at løse problemerne for statsløse, som lever i Slovenien. 2. Økonomiske kriterier Slovenien skal sikre kontinuitet og yderligere fremskridt i liberaliseringen og privatiseringen for på lang sigt at opnå konvergens med Den Europæiske Union. I denne forbindelse skal de slovenske myndigheder særlig rette opmærksomheden mod: fuldførelse af reformen af den offentlige sektor, navnlig med indførelse af moms pr. 1. januar 1999, reform af pensionssystemet, og et markedsorienteret forskrifts- og styringssystem for statsejede virksomheder, nedbringelse af realrentesatserne og arbejdsomkostningerne, yderligere prislibe- ralisering og siden en justering af inflationen til niveauerne i EU på mellemlang sigt, fremskyndelse af virksomhedsomstrukturering og modernisering af privatiserede og statsejede virksomheder, særlig gennem en hurtigere liberalisering af kapitalmarkedet og en bedre indsats for at tiltrække udenlandske investeringer og en bedre selskabsforvaltning. Det er også nødvendigt med en fortsat indsats for reform af banksystemet og liberalisering og styrkelse af finanssystemet. Der er behov for store investeringer inden for miljø, energi og transport. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Der skal i almindelighed gøres en indsats for at fremskynde lovreformen inden for offentlige indkøb, f. eks. vedrørende offentlige værker, klageadgangssystemet og foranstaltninger under hvidbogens fase II. På området intellektuel og industriel ejendomsret skal tilnærmelsen af lovgivning fortsætte, særlig hvad angår audiovisuelle værker og farmaceutika. Med hensyn til selskabsret skal der sikres fuld overensstemmelse med andet direktiv. Der skal iværksættes ny lovgivning om regnskabs- og revisions- væsen, og erhvervets folk skal sikres en ordentlig uddannelse. Gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen om beskyttelse af persondata skal styrkes. F r i e v a r e b e v æ g e l s e r — Overtagelsen af EF’s system under de nye metode skal fremskyndes. Der vil også skulle oprettes uafhængige strukturer til standardisering og overensstemmelsesvurdering med en klar adskillelse af forskrifts-, standardiserings- og produktcertificeringsfunktionerne. Der skal foretages en komplet tilpasning til EF-lovgivningen om motorkøretøjer, kemikalier, levnedsmidler og farmaceutika, og lovgivningen efter den nye metode skal overtages. Der vil skulle oprettes et markedstilsynssystem, og harmoniseringen af sektorlovgivningen skal fuldføres. F r i e k a p i t a l b e v æ g e l s e r — Den slovenske nationalbanks valutarestriktioner skal ophæves, og kapital- bevægelserne skal liberaliseres. Politikken for udenlandske direkte investeringer skal revideres for at gøre den forenelig med mere liberale kapitalbevægelser og for at fremme større udenlandske direkte investe- ringer. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/99 F r i u d v e k s l i n g a f t j e n e s t e y d e l s e r — Der skal indføres fuldstændig fri etableringsret i forbindelse med bankvæsen, værdipapirer og forsikringsvæsen, navnlig hvad angår afdelinger af udenlandske institutio- ner. Privatiseringen af forsikringssektoren skal fremskyndes, og sektoren skal åbnes for EU-virksomheder og udenlandske investeringer. Tilsynsmyndighederne skal styrkes. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Reglerne for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser skal tilpasses. Fra et teknisk synspunkt vil det blive nødvendigt med yderligere regler. Der skal desuden udfoldes yderligere bestræbelser for at sikre, at de fornødne lovgivnings- og håndhævelsesforanstaltninger for koordinationen af socialsikringsordninger er til stede. Konkurrence Loven af 1993 om konkurrencebeskyttelse skal ændres, således at den er forenelig med EF’s konkurrence- regler. Hvad angår statsstøtte, skal der etableres en omfattende opgørelse over al eksisterende støtte, som opdateres løbende i overensstemmelse med EF-praksis. Der skal etableres nationale juridiske rammer for statsstøtte, som omfatter tilsyn og betingelser for adgang til statsstøtte. Der skal oprettes en tilsynsmyndig- hed, som skal have beføjelse til at undersøge alle eksisterende statstøtteforanstaltninger med hensyn til deres forenelighed med Europaaftalen og til at føre et systematisk tilsyn med alle nye støtteforanstaltninger. Visse eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk, må gradvis justeres og/eller afskaffes. 3. 2. Innovation Forskning og teknologisk udvikling Der skal endnu sættes stærkt ind på at puste nyt liv i den teknologiske udvikling og industrien og på at udnytte den nationale forsknings potentiel for den økonomiske udvikling. Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender En fortsat indsats for at nyorientere uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet mod en politik for udvikling af de menneskelige ressourcer, som egner sig for en lille åben markedsøkonomi, med sigte på international konkurrencedygtighed. Budgetressourcerne til uddannelse skal nyorienteres mod disse nye prioriteter. Forbindelsen til forskning og udvikling skal styrkes. Telekommunikation Der er behov for en yderligere indsats med hensyn til politik og regulering til at efterleve EU-direktiverne og fremme konkurrencen. Samtidig kræves det nu i regelværket, at myndighederne sikrer, at der overalt er adgang til moderne telefontjenester til en overkommelig pris. Opfyldelsen af denne forpligtelse vil kræve betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Den gældende lovgivning vil skulle ændres, specielt hvad angår spørgsmålene om modtagelsesfrihed, fremme af europæiske værker, reklameregler og beskyttelse af mindreårige. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Pengepolitikken skal tilpasses for at dæmme op for en overdreven tilstrømning af spekulationskapital uden at gøre brug af kapitalkontrol. De igangværende pengepolitiske reformer skal fortsættes. Omstruktureringen af finanssektoren skal fuldføres, og centralbanklovgivningen skal gøres forenelig med EF-reglerne. Beskatning Der skal indføres en momslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-kravene. Punktafgiftssystemet skal ændres for at hindre forskelsbehandling af visse importerede varer til fordel for varer, der produceres på hjemmemarkedet, og afgifterne skal med hensyn til anvendelsesområde og satser tilnærmes EF-lovgivningen. Hvad angår punktafgifter, skal opmærksomheden især rettes mod indførelsen af et oplagssystem for varebevægelse inden for rammerne af afgiftssuspensionsordninger. Afgiftssatsernes struktur og niveau skal tilpasses til Fællesskabets model. C 202/100 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Statistik Der skal gøres en indsats inden for de officielle statistikker, særligt med hensyn til regnskaber, landbrugs- statistikker og udenrigshandelsstatistikker. 3. 4. Sektorpolitik Industri For at øge konkurrenceevnen skal der gøres en yderligere indsats for at videreføre de politikker, der tager sigte på at fremme åbne, konkurrenceprægede markeder og overtage de instrumenter, der udgør EF’s industripolitik, både vedrørende markedernes funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspo- litik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger, der angår industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). Landbrug Der skal udfoldes betydelige bestræbelser for at sikre, at den slovenske lovgivning tilpasses EU-kravene. Med hensyn til dyre- og plantesundhedskravene skal opmærksomheden særlig rettes mod gennemførelse og håndhævelse af bestemmelserne på området og mod opgradering med henblik på at opfylde EF- standarderne, særlig hvad angår inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU’s ydre grænse. De administrative strukturer skal udbygges for at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af instrumenterne under den fælles landbrugspolitik, herunder registrering af jord. Den agroindustrielle sektor skal omstruktu- reres yderligere, således at dens konkurrenceevne sikres. Strukturpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter skal styrkes. Fiskeri Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre, at den fælles fiskeripolitik gennemføres på effektiv vis, specielt hvad angår forvaltningen af ressourcer, anvendelsen af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltningen af den fælles markedsordning for fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelsen af en strukturpolitik for fiskeri- og akvakultursektoren, opretholdelsen af et fiskerfartøjsregister, indsamling af statistiske data samt gennemførelse af EU’s fiskeripolitik inden for miljøbeskyttelse. Energi De aktuelle bestræbelser for tilpasning skal fortsættes, særlig hvad angår tilpasning af monopoler, også på import- og eksportområdet, adgang til net, energiprisfastsættelse, statens intervention i sektoren for fast brændsel, udvikling af energieffektivitet og kvalitetsstandarder for brændsel. Der skal lægges særlig vægt på beredskab, herunder opbygning af obligatoriske olielagre. Slovenien skal tiltræde og/eller anvende internatio- nale aftaler på det nukleare område. Der vil skulle findes løsninger på lang sigt for nukleart affald fra Krsko-værket. Sikkerhedsmyndighedens uafhængighed skal fremmes. Transport Der skal gøres en ekstra indsats for vedtagelse af den nødvendige lovgivning og en effektiv håndhævelse heraf inden for vejtransport (særlig med hensyn til markedsadgang og beskatning) og jernbanetransport. Der skal skabes gennemsigtighed i de finansielle procedurer inden for jernbanesektoren. Der må også drages omsorg for den fremtidige udvidelse af de transeuropæiske netværk. På nationalt plan er der behov for, at der udarbejdes specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. To områder, der kræver særlig opmærksomhed, er et acceptabelt transportsikkerhedsniveau og optimal udnyttelse af transportsystemet. Små og mellemstore virksomheder Politikken for udvikling af slovenske SMV’er skal forbedres, navnlig med hensyn til sammenhæng mellem og koordination af de forskellige handlingsprogrammer. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Lovgivningen skal tilpasses til EU-kravene på områder som sundhed og sikkerhed og ligestilling. Arbejds- markedslovgivningen skal tilpasses, så den stemmer helt overens med regelværket. Der vil skulle foretages nogle tekniske tilpasninger i forbindelse med den sociale sikring af vandrende arbejdstagere. Reformen på det sociale område skal videreføres, og arbejdsmarkedsdialogen skal udvikles. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/101 Regionalpolitik og samhørighed Der skal indføres en regionaludviklingspolitik, der tager fat om de regionale forskelle, og der skal etableres de administrative og budgetmæssige strukturer, der kræves til at forvalte integrerede EF-strukturforanstalt- ninger efter tiltrædelsen. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Der skal gøres en indsats for at sikre en fuldstændig overtagelse af Fællesskabets miljøregler og gøres betydelige fremskridt med hensyn til en effektiv overholdelse heraf. Der skal på kort sigt vedtages et nationalt miljøhandlingsprogram og en miljøtiltrædelsesstrategi. Der skal sættes særlig ind på at bringe lovgivningen om byaffald, spildevand, drikkevand, aspekterne af affaldsforvaltning og luftforurening helt på linje med EU-standarderne. Investeringerne skal øges. Hvad angår den administrative kapacitet, skal der gøres en betydelig indsats for at opbygge passende gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Forbrugerbeskyttelse Forbrugerbeskyttelsen skal styrkes, navnlig i forbindelse med produktsikkerhed i almindelighed og forbru- gerkredit. Lovforslaget om forbrugerbeskyttelse skal revideres, således at der bliver udtømmende og helt på linje med EF-standarderne for forbrugerbeskyttelse. Det vil blive nødvendigt i tilslutning til indførelsen af regelværket at skabe en uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder. 3. 7. Retlige og indre anliggender Der findes endnu nogle lakuner i den slovenske lovgivning, som skal udfyldes. Der skal særlig sættes ind på en reform af domstols- og retsvæsenet og på udvikling af de menneskelige ressourcer i denne sektor, således at den kan fungere effektivt. Der kræves yderligere fremskridt med hensyn til bestemmelserne for indvandring. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet skal intensiveres, også hvad angår bekæmpelse af narkotika- og menneskehandel, våbenhandel og handel med stjålne biler. Der skal tages fat på problemet med pengevask. Der skal endvidere træffes forholdsregler for at sikre, at de internationale konventioner ratificeres, særlig på det strafferetlige område. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets auto- nome handelsmæssige beskyttelsesinstrumenter. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Problemet med mangel på eksportkontrol af varer med dobbelt anvendelsesformål vil skulle løses, således at der foreligger effektive kontrolordninger på tidspunktet for tiltrædelsen. Udvikling Der skal træffes forberedelser, således at Slovenien ved tiltrædelse kan anvende Lomé-handelsordningen for AVS-staterne og sammen med de øvrige medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond. Told Toldlovgivningen skal tilpasses EF’s forskrifter, og organiseringen af personalet og dets opgaver skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Der skal gøres en indsats for at udvikle edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. Der skal lægges særlig vægt på at forberede toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionssystemet og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter. I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænse, som Slovenien på tiltrædelsestids- punktet har med de lande, der ikke er EU-medlemsstater. 3. 9. Finansielle spørgsmål Der skal etableres de finanskontrol- og revisionsmekanismer, der er nødvendige for at sikre en tilfredsstil- lende gennemførelse af fællesskabspolitikkerne. C 202/102 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Sloveniens administrative strukturer inden for praktisk taget alle EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at sikre en ordentlig uddannelse af personale samt ministerier og offentlige myndigheder i, hvordan Fællesskabets regelværk anvendes korrekt. Forskrifts- og tilsynsinstanserne skal styrkes på områder som f. eks. konkurrence, telekommunikation, beskatning, landbrug, transport, socialpolitik og regional- og samhørighedspolitik, miljø, dyre- og plantesundhedskon- trol, levnedsmiddelkontrol, forbrugerbeskyttelse, retsvæsen, told og finanskontrol. Der skal udfoldes større bestræbelser for at forbedre personalets kvalifikationer inden for EU-relaterede anliggender og generelt set sikre en effektiv offentlig forvaltning. I denne sammenhæng skal der iværksættes en overordnet plan for reform af den offentlige forvaltning. Retsvæsenet skal styrkes for så vidt angår ressourcer og relevant ekspertise. Der skal gennemføres en omfattende opgradering af dommere, navnlig hvad angår EF-anliggender


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2021/98 af Gary TITLEY til Rådet. Forfølgelse af kristne i Pakistan

eurovoc_concepts:
Christianity
Pakistan
death penalty
democracy
freedom of religious beliefs
penalty
religious discrimination
religious group

text: C 13/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (3. september 1998) Det tekniske forarbejde i forbindelse med forslagene til forordninger om gennemfłrelsen af reformen af strukturfondene i perioden 2000-2006 fandt sted i en tv(cid:230)rtjenstlig arbejdsgruppe ledet af Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhłrighed. Eurostat deltog ikke direkte i denne arbejdsgruppe, men blev flere gange spurgt til r(cid:229)ds uformelt om, hvorvidt de statistiske indikatorer, der p(cid:229)t(cid:230)nkes anvendt i disse forslag, var form(cid:229)lstjenlige og tilg(cid:230)ngelige. I overensstemmelse med Kommissionens procedurer blev Eurostat derefter hłrt formelt om de endelige udkast til teksterne, inden disse blev godkendt af kollegiet. (1999/C 13/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2021/98 af Gary Titley (PSE) til R(cid:229)det (29. juni 1998) Om: Forfłlgelse af kristne i Pakistan Den 27. april 1998 dłmte en underret i Punjab den kristne pakistaner Ayub Masih til dłden for blasfemi p(cid:229) grund af nogle bem(cid:230)rkninger, han havde fremsat om »De sataniske vers« af Salman Rushdie. Over 100 kristne, ogs(cid:229) błrn, er for łjeblikket dłmt til dłden for blasfemi. I betragtning af de talrige og ofte d(cid:229)rligt underbyggede sigtelser for blasfemi mod kristne i Pakistan vil R(cid:229)det forny presset p(cid:229) Pakistans regering for at f(cid:229) den til at besk(cid:230)ftige sig med problemet vedrłrende misbrug af blasfemiloven, afskaffe dłdsstraffen og genoprette det f(cid:230)lles valgsystem, i henhold til hvilket en mere retf(cid:230)rdig repr(cid:230)sentation for samtlige religiłse grupper vil v(cid:230)re mulig? Svar (24. september 1998) Blasfemiloven i Pakistan og den vilk(cid:229)rlige anvendelse af den har i de seneste (cid:229)r v(cid:230)ret et spłrgsm(cid:229)l, der har bekymret R(cid:229)det alvorligt. Den Europ(cid:230)iske Union har foretaget en r(cid:230)kke henvendelser for at głre noget ved sagen og har systematisk taget spłrgsm(cid:229)let op under dens konsultationer med den pakistanske regering inden for rammerne af den institutionaliserede politiske dialog. R(cid:229)det m(cid:229) erkende, at de seneste begivenheder viser, at de grundl(cid:230)ggende problemer fortsat er de samme, og at religiłs intolerance beklageligvis synes at gribe om sig i Pakistan p(cid:229) trods af de pakistanske myndigheders tidligere forsikringer om, at blasfemiloven vil blive (cid:230)ndret, s(cid:229) den ikke l(cid:230)ngere kan misbruges. EU vil derfor i de kompetente r(cid:229)dsorganer overveje, hvordan man bedst kan tage fat p(cid:229) dette problem i n(cid:230)rmeste fremtid. Europa- Parlamentet vil blive underrettet om resultatet af R(cid:229)dets beslutninger. I den sammenh(cid:230)ng vil ogs(cid:229) spłrgsm(cid:229)lene om dłdsstraffen og genoprettelsen af det f(cid:230)lles valgsystem blive taget op i de relevante r(cid:229)dsorganer i begyndelsen af september 1998. (1999/C 13/193) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2022/98 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Anl(cid:230)g af en losseplads for fast byaffald i Quel (La Rioja, Spanien) Den planlagte anl(cid:230)ggelse af en losseplads for fast byaffald har vakt bestyrtelse og modstand blandt hovedparten af indbyggerne i Quel (La Rioja), som har dannet en forening mod den planlagte placering, og visse af medlemmerne er i den forbindelse blevet udsat for trusler. Lossepladsen skal efter planen placeres i omr(cid:229)det


title: Komission asetus (EY) N:o 1376/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontärjestelmän soveltamiseksi

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import policy
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: 30. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 185/45 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1376/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, neilikoiden ja ruusujen yhteis(cid:148)n tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiet- tyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontij(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamiseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jorda- niasta, Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden tuonnista kannet- tavien etuustullien soveltamisedellytyksist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4088/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna sen 5 asetuksella (EY) N:o 1300/97 (2), artiklan 2 kohdan a alakohdan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitun asetuksen (ETY) N:o 4088/87 2 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan mukaisesti isokukkaisten neilikoiden (vakiotyyppi), terttuneilikoiden (spray-tyyppi) sek(cid:132) iso- ja pienikukkaisten ruusujen yhteis(cid:148)n tuonti- ja tuottaja- hinnat vahvistetaan kahden viikon jaksoissa, ja niit(cid:132) sovel- letaan kahden viikon ajan; tiettyjen Kyprokselta, Israelista, Jordaniasta ja Marokosta sek(cid:132) L(cid:132)nsirannalta ja Gazan alueelta per(cid:132)isin olevien kukkaviljelytuotteiden yhteis(cid:148)(cid:148)n tuontimenettelyn soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityis- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1988 kohtaisista 1 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 700/88 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2062/97 (4), kyseiset hinnat artiklan mukaisesti vahvistetaan kahden viikon v(cid:132)lein j(cid:132)senvaltioiden toimit- tamien painotettujen tietojen perusteella; on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) ett(cid:132) kyseiset hinnat vahvistetaan viipym(cid:132)tt(cid:132), jotta sovellettavat tullit voidaan m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132); t(cid:132)ss(cid:132) tarkoituksessa on suotavaa s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) voimaantulosta, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan liitteess(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 700/88 1b artiklassa tarkoitettujen isokukkaisten neilikoiden (vakio- tyyppi), terttuneilikoiden (spray-tyyppi) sek(cid:132) iso- ja pieni- kukkaisten ruusujen yhteis(cid:148)n tuonti- ja tuottajahinnat kahden viikon ajanjaksoksi. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Sit(cid:132) sovelletaan 1. –14. hein(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 382, 31. 12. 1987, s. 22 (2) EYVL L 177, 5. 7. 1997, s. 1 (3) EYVL L 72, 18. 3. 1988, s. 16 (4) EYVL L 289, 22. 10. 1997, s. 1 L 185/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 6. 98 LIITE (ecua/100 kappaletta) Ajanjakso: 1. hein(cid:132)kuuta–14. hein(cid:132)kuuta 1998 Yhteis(cid:148)n tuottajahinta Isokukkaiset neilikat (vakiotyyppi) Terttuneilikat (spray-tyyppi) Isokukkaiset ruusut Pienikukkaiset ruusut 15,32 13,35 24,64 10,29 Yhteis(cid:148)n tuontihinta Isokukkaiset neilikat (vakiotyyppi) Terttuneilikat (spray-tyyppi) Isokukkaiset ruusut Pienikukkaiset ruusut Israel Marokko Kypros Jordania L(cid:132)nsiranta ja Gazan alue 11,01 14,82 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 5,07 14,72 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 8,38 7,37 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)