title: Finantsmäärus, 16. juuni 1998, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
EDF
Member States' contribution
development aid
financial cooperation

text: 448 ET Euroopa Liidu Teataja 31998Q0430 7. 7. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 01/1. kd L 191/53 FINANTSMÄÄRUS, 16. juuni 1998, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel (98/430/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, edaspidi “EÜ leping”, võttes arvesse 15. detsembril 1989. aastal Lomés allakirjutatud neljandat AKV-EÜ konventsiooni, edaspidi “konventsioon”, mida on muudetud 4. novembril 1995. aastal Mauritiusel allakirjutatud lepinguga, võttes arvesse 20. detsembril 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud sisekokkulepet ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta neljanda AKV-EÜ konventsiooni (1) alusel, edaspidi “sisekokkulepe”, eriti selle artiklit 32, võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsust 91/482/EMÜ ülemeremaade ja -territooriumide liitmise kohta Euroopa Majandusühendusega, (2) edaspidi “otsus”, võttes arvesse Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate 29. märtsil 1990. aastal AKV-EÜ ministrite nõukogu poolt kinnitatud ehitus-, tarne- ja teenuslepingute üldeeskirju ning üldtingimusi, (3) edaspidi “lepingute üldeeskirjad ja -tingimused”, võttes arvesse komisjoni esitatud ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga, edaspidi “pank”, arvamust, võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust (4) ning arvestades, et: lähtuvalt sisekokkuleppe artikli 1 lõikest 1 on liikmesriigid rajanud kaheksanda Euroopa Arengufondi; (1) EÜT L 229, 17. 8. 1991, lk 288. (2) EÜT L 263, 19. 9. 1991, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 97/803/EÜ (EÜT L 329, 29. 11. 1997, lk 50). (3) EÜT L 382, 31. 12. 1990, lk 3. (4) EÜT C 223, 22. 7. 1997, lk 1. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 449 vastavalt sisekokkuleppe artiklile 32 muutuvad käesoleva sisekokkuleppe rakendussätted kehtivaks, kui nõukogu võtab finantsmääruse vastu kokkuleppe artikli 21 lõikes 4 ette nähtud kvalifitseeritud häälteenamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA FINANTSMÄÄRUSE: FINANTSKALKULATSIOONID, EUROOPA ARENGUFONDI SISSEMAKSETE TASUMISE EESKIRI LIIKMESRIIKIDELE NING PÕHIALUSED I JAOTIS Artikkel 1 Sisekokkuleppe artiklis 1 määratud Euroopa Arengufondi summa assigneeritakse vastavalt I lisale. Assigneeringud ja ülekandmise eeskiri sätestatakse konventsioonis ja sisekokkuleppes. Artikkel 2 3. Kui käesoleva artikli alusel tasumisele kuuluvat osamakset ei ole tasutud 15 päeva jooksul pärast maksetähtaega, nõutakse asja- omaselt liikmesriigilt maksmata summa osas intresside tasumist, mille määr on kaks protsendipunkti kõrgem lühiajalise rahasta- mise intressimäärast, mida kohaldatakse maksetähtpäeval liikmes- riigi rahaturul eküü suhtes. Intressimäärale lisandub 0,25 prot- senti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud intressimäära kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes. Komisjoni poolt kasseeritud hilinenud maksete intressisummad krediteeritakse sisekokkuleppe artikli 9 lõikes 2 ette nähtud kontole. 1. Aastased sissemaksed Euroopa Arengufondi koosnevad neljast osamaksest, mis kuuluvad tasumisele: Artikkel 3 — 20. jaanuaril, — 1. aprillil, — 1. juulil, — 1. novembril. Kui nõukogu ei ole teisiti otsustanud, tehakse vastavalt sisekok- kuleppe artikli 6 lõikele 3 nõukogu poolt määratud lisamaksed majandusaastaks võimalikult lühikese perioodi jooksul, mis keh- testatakse selliste maksete vajalikkust käsitlevas otsuses, ja mis ei tohi olla pikem kui kolm kuud. 2. Komisjon teatab igale liikmesriigile nii kiiresti kui võimalik, hiljemalt iga majandusaasta alguses sisekokkuleppe artikli 6 lõi- kes 1 nimetatud nõukogu otsuse alusel igaks maksetähtpäevaks makstava sissemakse summa. Komisjon määrab kindlaks iga liik- mesriigi poolt makstavad summad nii, et need oleksid proport- sionaalsed liikmesriigi poolt Euroopa Arengufondile makstavate sissemaksetega nagu on määratud sisekokkuleppe artikli 1 lõi- kes 2. Komisjon teavitab liikmesriike sissemaksete summade muutmi- sest nii kiiresti kui võimalik enne sissemakse osamakse tähtaega Euroopa Arengufondi rahalise seisu ja ülejäänud majandusaasta kulude kalkulatsioonide alusel. 1. Liikmesriikide rahalised sissemaksed on väljendatud eküüdes. 2. Iga liikmesriik tasub oma sissemakse eküüdes. Liikmesriigid võivad siiski sooritada oma tegelikud sissemaksed riigi valuutas. 3. Iga liikmesriigi poolt tehtud rahalised sissemaksed krediteeri- takse spetsiaalsele kontole nimega “Euroopa Ühenduste Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis avatakse antud riigi emissioonipan- gas või selle poolt määratud finantsasutuses. Selliste sissemaksete summad jäävad erikontodele, kuni neid kasutatakse konvent- siooni artiklis 319 ette nähtud maksete tasumiseks. 4. Konventsiooni tähtaja möödudes nõuab komisjon liikmesrii- kidelt tasumata jäänud kohustuslike sissemaksete tegemist käes- olevas finantsmääruses sätestatud tingimustel. Artikkel 4 1. Eküü määratletakse liikmesriikide valuutade teatavate sum- made kogusummana nagu on ette nähtud nõukogu 22. det- sembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 3320/94 Euroopa Liidu lepingu jõustumise järel eküü määratlust käsitlevate olemasole- vate ühenduse õigusaktide ühtlustamise kohta. (1) Nõukogu poolt EÜ lepingust lähtuvalt tehtud mis tahes muuda- tus eküü koostises kohaldub automaatselt käesoleva sätte suhtes. (1) EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 27. 450 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd 2. Eküü väärtus riigi valuutas on võrdne eküü kursi aluseks ole- vate vääringute ekvivalentide summaga selles valuutas. Artikkel 7 Eküü väärtuse määrab igapäevaste valuutaturgude valuutakursside alusel kindlaks komisjon. Igapäevased erinevate riikide valuutade konverteerimiskursid on kättesaadavad iga päev ning avaldatakse Euroopa Ühenduste Teata- jas. 3. Kõiki tehinguid, mis sisaldavad eküü konverteerimist riigi valuutaks, mõjutab konkreetsel päeval kehtiv valuutavahetus- kurss; kõrvalekaldeid sellest põhimõttest võib lubada nõueteko- haselt põhjendatud erandjuhtudel ja kooskõlas Euroopa ühen- duste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärusega (1). Artikkel 5 Konventsiooni artikli 319 lõigetes 1 ja 4 sätestatud maksete jaoks avab komisjon kontod AKV riikide finantsasutustes ning ülemeremaades ja -territooriumidel AKV riikide valuutades või ülemeremaade sooritatavate ja -territooriumide valuutades maksete jaoks ning liikmesriikides eküüdes või riigi valuutades sooritatavate maksete jaoks. Vastavalt konventsiooni artikli 319 lõikele 3 kannavad nimetatud kontode hoiused intresse. Vastavalt konventsiooni sellised 192 intressisummad konventsiooni artikli 9 lõikes 2 määratud kontole. krediteeritakse artiklile Artikkel 6 1. Komisjon kannab artikli 3 lõike 3 alusel avatud erikontodelt üle summad, mida vajatakse vastavalt artiklile 5 komisjoni nimel avatud kontode täiendamiseks. Nimetatud ülekandeid tehakse projektide ja programmide sularahavajaduse alusel. 2. Komisjon püüab artikli 3 lõikes 3 nimetatud erikontodelt raha välja võtta nii, et nimetatud kontodel säiliks komisjoni varade jao- tus vastavalt erinevate liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi sissemakstud osadele. (1) EÜT L 356, 31. 12. 1977, lk 1. Otsust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 2444/97 (EÜT L 340, 11. 12. 1997, lk 1). Komisjoni ametnike ja agentide, kes on volitatud läbi viima tehinguid Euroopa Arengufondi kontodel, allkirjad antakse hoiule asjaomastesse pankadesse kontode avamise ajal või, hiljem volitatud ametnike ja agentide puhul, neile volituste andmise ajal. Käesolevat menetlust kohaldatakse ka riiklike ja regionaalsete eelarvevahendite käsutajate ning nende asetäitjate allkirjade hoiuleandmise suhtes tehingute osas, mis hõlmavad AKV riikides või ülemeremaades see on asjakohane, avatud vahenduskontodel sooritatavaid makseid. ja -territooriumidel ning, kui liikmesriikides siis Artikkel 8 1. Euroopa Arengufondi ressursse tuleb kasutada kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega ja eelkõige säästlikkuse ja tasu- vuse põhimõtetega. Kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid peavad olema kindlaks tehtud ja nende elluviimise arengut tuleb asjakohaste vahendite abil jälgida. 2. Sel eesmärgil peab Euroopa Arengufondi vahendite kasutami- sele eelnema kavandatava tehingu eelhindamine, tagamaks et oodatud tulemused õigustavad kasutatud meetmeid. 3. Kõiki tehinguid tuleb perioodiliselt kontrollida ja taustauurin- guid läbi viia, pidades silmas eelkõige sisekokkuleppe artikli 6 lõi- kes 1 nimetatud sissemaksenõuete kalkulatsioone. Artikkel 9 1. Sisekokkuleppe artiklitest 25 kuni 27 lähtuvalt vastu võetud rahastamisotsused, mis käsitlevad komisjoni korraldatavat finantsabi ja rahastamislepinguid, on ajaliselt piiratud projekti elluviimise alustamiseks. Pärast käesolevat tähtaega ei ole rahas- tamisotsus ja -leping enam kehtivad. 2. Lõikes 1 nimetatud rahastamisotsustel ja -lepingutel on samuti ajaline piirang tehingu teostamiseks. Tehingu jätkamist pärast käesolevat tähtaega peab õigustama kolmandast isikust kasusaaja ja komisjon peab selle enne rakendustähtaja saabumist heaks kiit- ma. 3. Projekti lõpetamine ja kulukohustuse lõppemine artikli 20 alu- sel leiab aset siis, kui komisjoni poolt seoses käesoleva projektiga võetud kulukohustus abisaaja suhtes on lõppenud ning sellega kaasnevad maksed ja sissenõudmised on raamatupidamisaruan- netes kirjendatud. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 451 EUROOPA ARENGUFONDI ASSIGNEERINGUTE FINANTSHALDAMINE KOMISJONI POOLT II JAOTIS I j a g u ÜLDSÄTTED Artikkel 10 3. Isikud, kellele volitused on delegeeritud, võivad tegutseda üks- nes neile selgesõnaliselt antud volituste raames. Volituste delegee- rimist käsitlevatest otsustest teatatakse isikutele, kellele volitused delegeeritakse, peaarvepidajale, finantskontrolörile, juhtivale eel- arvevahendite käsutajale ja Euroopa Kontrollikojale. Lähtuvalt artikli 15 lõike 3 punktist c ja artiklist 39 ei kohaldata käesoleva jaotise sätteid panga poolt hallatava riskikapitali ja intressimäära subsiidiumide suhtes. Artikkel 14 Artikkel 11 1. Assigneeringute haldamise eest vastutavad eelarvevahendite käsutajad, kes võivad ainuisikuliselt võtta kulutustega seotud kohustusi, määrata kindlaks sissenõutavaid summasid ning väl- jastada sissenõude- ja maksekorraldusi. 2. Sissenõude- ja maksetehinguid sooritab peaarvepidaja. 3. Eelarvevahendite käsutaja, finantskontrolöri ja peaarvepidaja ülesandeid ei ole lubatud omavahel ühendada. Artikkel 12 Kui tulude ja kuludega seotud tehingute haldamine toimub integreeritud arvutisüsteemide abil, kohaldatakse käesoleva jaotise II jao sätteid, võttes arvesse elektroonilise haldusega kaasnevaid võimalusi ja nõudeid. ja III Nimetatud juhul: — võivad alusdokumendid jääda kontrollimiseks juhtiva eelarve- vahendite käsutaja või peaarvepidaja või nende asetäitjate kät- te, — võib allkirju ja nõusolekuid anda sobivas elektroonilises vor- mis. Finantskontrolöriga konsulteeritakse Euroopa Arengufondi raa- matupidamissüsteemi rajamise osas ning finantskontrolöril on ligipääs süsteemi andmetele. Artikkel 13 1. Euroopa Arengufondi juhtiva eelarvevahendite käsutaja, kelle ülesanded on sätestatud konventsiooni artiklis 311, nimetab ame- tisse komisjon. 2. Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib delegeerida oma Euroopa Arengufondi rakendusvolitused volita- tud isikutele, kes nimetatakse ametisse komisjoni sellekohase kin- nituse alusel. Käesoleva jaotisega vastu võetud vastutust regulee- rivat eeskirja kohaldatakse nimetatud isikute suhtes neile delegeeritud volituste raames. Igas volituste delegeerimist käsitle- vas otsuses tuuakse välja delegeerimise ulatus ning, kui see on asjakohane, siis kestus. 1. Komisjoni finantskontrolör on Euroopa Arengufondi finants- kontrolör. Ta vastutab kulukohustuste ja -volituste kontrollimise ning tulude ja võlgade registreerimise ja sissenõudmiste kontrol- limise eest. Finantskontrolöri võivad tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu abifinantskontrolöri. 2. Finantskontrolör teostab kontrollimist toimikute läbivaatamise teel, mis toimub vajadusel kohapeal. Seoses sellega on tal ligipääs toimikutele ja kulukohustusi, kulusid ja tulusid käsitlevatele ori- ginaaldokumentidele ning vajaduse korral assigneeringute ja assigneeritud vahenditega seotud toimikutele. Magnetkandjal koostatud või hoitav mis tahes dokument või andmed, mille kasu- tamist finantskontrolör peab oma tööülesannete täitmisel vajali- kuks, saadetakse talle tema sellekohase taotluse esitamisel. 3. Finantskontrolöri suhtes kohalduv erieeskiri on sätestatud Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääru- ses. Artikkel 15 1. Peaarvepidaja nimetab ametisse komisjon. Peaarvepidajat või- vad tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu peaarvepidaja abi, kes nimetatakse ametisse peaarvepidaja põhjendatud arva- muse alusel ning samadel tingimustel kui peaarvepidaja. 2. Peaarvepidaja vastutab tulude kogumise ja kulude tasumise ning võlgade sissenõudmise ja rahavoogude haldamise eest. Läh- tuvalt artiklist 36 on peaarvepidaja ainuisikuliselt volitatud hal- dama vahendeid ja varasid. Ta on vastutav nende hooldamise eest. 3. Peaarvepidaja on vastutav kontode hooldamise eest, kui tege- mist on: a) artiklis 1 nimetatud assigneeringutega; b) artiklis 20 nimetatud kulukohustustega; c) artiklis 39 nimetatud riskikapitali käsitlevate otsuste ja intres- simäära subsiidiumitega; d) maksete, tulude ja võlgadega. 4. Peaarvepidaja on vastutav käesoleva finantsmääruse artikli 66 lõikes 2 nimetatud raamatupidamisaruannete ettevalmistamise eest. 452 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd Artikkel 16 a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti; teavitatakse artiklis 36 nimetatud juhtiva Kontrollikoda ja eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja, peaarvepidaja abi ja artiklis 40 avansikontode haldaja ametissenimetamisest nimetatud edastab kontrollikojale kõik komisjoni poolt koostatud finantstegevuse sisekorraeeskirjad. raamatupidamiskavast. Komisjon I I j a g u TULUD JA VÕLAD Artikkel 17 1. Euroopa Arengufondi tulud koosnevad liikmesriikide poolt vastavalt sisekokkuleppele tehtud maksetest, hoiustelt saadavast tulust ja muudest nõukogu poolt kinnitatud summadest. 2. Peaarvepidaja on vastutav liikmesriikide poolt sooritatud mak- sete ja teiste tulude kontrollimise ning kirjendamise eest raama- tupidamisarvestuses. b) võlakalkulatsioon on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste Euroopa Arengufondi juhtimist ja selle elluviimist käsitlevate sätete ning artiklis 8 nimetatud finantsjuhtimise heade tavade- ga. Finantskontrolör võib kinnituse andmisest keelduda, kui lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimused ei ole tema arvates täide- tud. Komisjon võib selle keeldumise nõuetekohaselt põhjendatud otsusega oma ainuvastutusel tühistada. Nimetatud otsus on lõp- lik ja siduv; sellest otsusest teavitatakse finantskontrolöri. Komis- jon teavitab kontrollikoda kõikidest sellekohastest otsustest ühe kuu jooksul 2. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, koostab juhtiv eel- arvevahendite käsutaja Euroopa Arengufondi assigneeringute rakendamise kontekstis Euroopa Arengufondi iga kindlaksmäära- tud, likviidse ja maksmisele kuuluva võla suhtes sissenõudekor- ralduse, mis saadetakse koos alusdokumentidega eelneva kinni- tuse saamiseks finantskontrolörile. Finantskontrolöri poolse kinnitamise järel registreerib peaarvepidaja nimetatud sissenõude- korraldused. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et: a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti; 3. Kogu ülejäänud tulu osas koostab peaarvepidaja tulukorraldu- se, mis saadetakse kinnitamiseks finantskontrolörile. Finantskont- rolöri kinnitus peab tõendama, et: b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjako- haste sätetega; a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti; c) alusdokumendid on nõuetekohased; b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjako- d) võlgniku kohta on esitatud õiged andmed; haste sätetega; c) alusdokumendid on nõuetekohased; d) sissenõudekorraldus on kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega; e) tulu summa ja valuuta on õiged. Tulu kirjendamine raamatupidamisarvestuses on lõplik pärast finantskontrolöri kinnitust. Artikkel 18 1. Kõikidele meetmetele või olukordadele, mis võivad tekitada või muuta Euroopa Arengufondi võlga ning millest riigi juhtiv eel- arvevahendite käsutaja komisjonile teatab, peab eelnema juhtiva eelarvevahendite käsutaja võlakalkulatsioon. Nimetatud kalkulat- sioonid edastatakse kinnitamiseks finantskontrolörile ja ajutiseks registreerimiseks raamatupidajale. Kalkulatsioonides tuleb eel- kõige nimetada võla liik, selle prognoositav summa, vastav eelar- vepunkt ning võlgniku nimi ja andmed. Finantskontrolöri kinni- tus peab tõendama, et: e) maksetähtpäev on märgitud; f) sissenõudekorraldus on kooskõlas artiklis 8 nimetatud finants- juhtimise heade tavadega; g) sissenõutav summa ja valuuta on õiged. Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse lõike 1 kol- mandat lõiku. 3. Kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja loobub lõikes 1 nimeta- tud võla sissenõudmisest, saadab ta tühistamisettepaneku kinni- tamiseks finantskontrolörile ning teatab sellest ka peaarvepidaja- le. Finantskontrolöri kinnitus tõendab, et loobumisotsus on nõuetekohane ja kooskõlas finantsjuhtimise heade tavadega. Peaarvepidaja registreerib asjaomase ettepaneku. Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse lõike 1 kol- mandat lõiku. 4. Kui finantskontrolör leiab, et sissenõudekorraldust ei ole koos- tatud või võlasummat ei ole sisse nõutud, teatab ta sellest komis- jonile. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 453 Artikkel 19 a) ettepanek on kooskõlas artikli 20 lõikega 1; 1. Peaarvepidaja on vastutav nõuetekohaselt koostatud sissenõu- dekorralduste eest. b) kulu on kantud õigesse kulukohta; c) assigneeringud on kasutusvalmis; 2. Peaarvepidaja teeb kõik oma võimuses tagamaks, et artiklis 18 nimetatud võlad makstakse tagasi sissenõudekorraldustel näida- tud maksetähtaegadeks, ja et ühenduse asjakohased õigused on kaitstud. 3. Peaarvepidaja teatab juhtivale eelarvevahendite käsutajale ja finantskontrolörile kõikidest ettenähtud tähtaja jooksul tagasi saa- mata jäänud võlasummadest. 4. Vajaduse korral algatab peaarvepidaja sissenõudemenetluse. I I I j a g u KULUKOHUSTUSTE VÕTMINE NING KULUDE TÕENDAMINE, KINNITAMINE JA VÄLJAMAKSMINE 1. Kulukohustuste võtmine Artikkel 20 1. Kõikidele meetmetele, mis võivad põhjustada kulusid Euroopa Arengufondile, peab eelnema juhtiva eelarvevahendite käsutaja kulukohustuse võtmise ettepanek ning nimetatud meetmed või- vad tekitada juriidilisi kohustusi kolmandate isikute suhtes üks- nes pärast kulukohustuse ettepaneku esitanud finantskontrolöri sellekohast kinnitust ning pärast komisjoni rahastamisotsust. 2. Komisjoni poolt vastavalt sisekokkuleppe artiklitele 25–27 vastu võetud rahastamisotsused ja sätted, mis volitavad komisjoni andma finantsabi Euroopa Arengufondist, toovad kaasa kuluko- hustuste võtmise. Artikkel 21 1. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, edastatakse kuluko- hustuste võtmise ettepanek koos alusdokumentidega finantskon- trolörile. Nimetatud dokumentides peab olema esitatud eelkõige kulude otstarve, kalkuleeritud summa, kulukoht, kuhu see kanda, ning rahalise toetuse saaja nimi ja andmed. 2. Pärast finantskontrolöri kinnitust ja komisjoni rahastamisot- sust kinnitab kulukohustuste võtmise ettepaneku peaarvepidaja. d) rahastamisettepanek on nõuetekohane ja kooskõlas Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavate sätetega; e) kohaldatud on artiklis 8 nimetatud finantsjuhtimise häid tava- sid. 2. Kinnituse andmine ei tohi olla seotud tingimustega. Artikkel 23 1. Finantskontrolör võib kinnituse andmisest keelduda, kui artik- lis 22 sätestatud tingimused ei ole tema arvates täidetud. Keeldu- mise korral põhjendab ta seda kirjalikult, tuues välja keeldumise põhjused. Sellest tuleb teatada ka juhtivale eelarvevahendite käsu- tajale. Kui finantskontrolör keeldub kinnituse andmisest ja juhtiv eelar- vevahendite käsutaja ei loobu oma ettepanekust, esitatakse küsi- mus otsustamiseks komisjonile. 2. Välja arvatud juhul, kui assigneeringute kasutusvalmidus on kahtluse all, võib komisjon nimetatud keeldumise asjakohaselt põhjendatud otsusega oma ainuvastutusel tühistada. See otsus on lõplik ja siduv; otsusest teavitatakse finantskontrolöri. Komisjon teatab kontrollikojale kõikidest kõnealustest otsustest ühe kuu jooksul. 2. Assigneeritud vahendid Artikkel 24 1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja kirjendab raamatupidamisar- vestuses artikli 20 lõikes 2 nimetatud rahastamisotsuse alusel ja delegatsiooni juhi kinnitusel projekti või programmi elluviimiseks toetust saanud isiku poolt sõlmitud lepingud. Seda kirjet nimeta- takse assigneeritud vahenditeks. Sama kehtib lepingute ja kalku- latsioonide kohta, mis sõlmitakse otse või komisjoni poolt toe- tuse saaja nimel selliste projektide ja programmide elluviimiseks. 2. Raamatupidamisarvestuses kirjendatud assigneeritud vahendid tasaarvestatakse artikli 20 lõikes 2 nimetatud rahastamisotsuste kulukohustuste suhtes. 3. Kulude tõendamine Artikkel 25 Kulude tõendamine on toiming, mille käigus eelarvevahendite käsutaja: a) kontrollib võlausaldaja nõudeõigust; Artikkel 22 b) määratleb või kontrollib võlgnetava summa olemasolu ja suu- rust; 1. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et: c) kontrollib tingimusi, mille alusel võib makse tasumist nõuda. 454 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd Artikkel 26 Artikkel 30 1. Kulude tõendamiseks tuleb esitada dokumendid, millest selgub võlausaldaja nõue ja, kui see on asjakohane, siis osutatud teenus, või makset põhjendava dokumendi olemasolu. Maksekorraldu- sega esitatavad alusdokumendid ja neis sisalduvad üksikasjad pea- vad võimaldama artiklites 25 ja 29 nimetatud kontrolltoimingute läbiviimist. 2. Teatud kulukategooriate puhul võib teha ettemakseid. 3. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja, kes on volitatud kulusid tõen- dama, kontrollib alusdokumente isiklikult või teeb omal vastutu- sel kindlaks, et need on kontrollitud. 4. Kulude kinnitamine Artikkel 27 1. Lähtuvalt artiklist 35 saadetakse maksekorraldused eelneva kinnituse saamiseks finantskontrolörile. Finantskontrolöri kinni- tus peab tõendama, et: a) maksekorraldus on nõuetekohaselt väljastatud; b) maksekorraldus ühtib võlausaldaja nõudega; c) kulu on kantud õigesse kulukohta; d) assigneeringud on kasutusvalmis; e) alusdokumendid on nõuetekohased; f) maksesaaja kohta on esitatud õige nimi ja õiged andmed. 2. Kinnituse andmisest keeldumise puhul kohaldatakse artik- lit 23. 3. Pärast finantskontrolöri poolset kinnitamist edastatakse mak- sekorralduse originaal koos alusdokumentidega peaarvepidajale. kinnitamine juhtiv käigus Kulude eelarvevahendite peaarvepidajale maksekorraldusega volituse maksta välja tõendatud kuluartikkel. on käsutaja toiming, mille annab Artikkel 28 Maksekorralduses tuleb märkida: a) kulukoht, kuhu makse kantakse; b) makstav summa numbrite ja sõnadega ning valuuta; c) toetuse saaja nimi ja aadress; d) pangakonto; e) makseviis; f) kulu otstarve. Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja see kirjutatakse alla juh- tiva eelarvevahendite käsutaja poolt. Artikkel 29 5. Kulude väljamaksmine Artikkel 31 1. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 313 ja artikli 319 lõike 8 kohaldamist riikliku eelarvevahendite käsutaja kohustuste ja finantskoostöö arendamise juhtimise ja elluviimise eest vastu- tavate agentide rahaliste kohustuste osas, on maksmine lõplik toi- ming, millega Euroopa Arengufond vabastatakse kohustustest oma võlausaldajate ees. 2. Lähtuvalt artiklist 36 sooritab makseid peaarvepidaja olemas- olevate vahendite piires. Artikkel 32 Oluliste vigade ilmnemise, väljamakse kehtivuse vaidlustamise või käesolevas finantsmääruses ette nähtud vorminõuete eiramise korral peatab peaarvepidaja makse tegemise. 1. Koos maksekorraldusega esitatakse originaaldokumendid, mis sisaldavad kinnitust või millega kaasneb kinnitus, et makstavad summad on õiged, ning et assigneeringud on laekunud või teenus on sooritatud. Maksekorraldusel tuleb märkida vastavate kuluko- hustuste kinnitamise viitenumbrid ja kuupäevad. Artikkel 33 1. Makse peatamise korral põhjendab peaarvepidaja oma otsust kirjalikus aruandes, mille ta saadab viivitamatult eelarvevahendite käsutajale ja teavitamiseks ka finantskontrolörile. 2. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib originaalek- semplaride asemel vastu võtta ka dokumentide koopiaid, mis on tõestatud juhtiva eelarvevahendite käsutaja või komisjoni delegat- siooni juhi poolt. 2. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib makse peatamise korral esitada asja komisjonile, välja arvatud väljamakse kehtivuse vaid- lustamise korral. Komisjon võib omal vastutusel kirjalikult nõuda kõnealuse makse sooritamist. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 455 Artikkel 34 1. Maksed kantakse artiklis 5 kirjeldatud pangakontodele. Komis- jon määrab kindlaks selliste kontode avamise, haldamise ja kasu- tamise menetlused. 2. Eelkõige nõuavad need tingimused kahe allkirja olemasolu tšekkidel ja ülekandekorraldustel, kusjuures üks allkiri tuleb anda juhtival eelarvevahendite käsutajal, juhtiva eelarvevahendite käsu- taja abil või avansikontode haldajal; lisaks nõuavad need tingimu- sed kulu täpsustamist selles osas, missugune makse tuleb tingi- mata tšekina ja missugune ülekande teel sooritada. 6. Kohalikul tasandil sooritatud maksed Artikkel 35 1. Juhtudel, kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja on delegeerinud oma artiklist 13 tuleneva vastutuse delegatsiooni juhile, võib vas- tavaid makseid kohapeal sooritada artiklis 15 viidatud tingimus- tel ametisse nimetatud peaarvepidaja abi. Peaarvepidaja abi sooritab maksed kohalikus valuutas makse- agendi kontolt AKV riigis või ülemeremaadel ja -territooriumidel ning vajaduse korral välisvaluutas ühe või mitme makseagendi kontolt ühenduse territooriumil. 2. Lõike 1 kohaselt sooritatud maksete kirjendamise Euroopa Arengufondi raamatupidamisarvestuses võib usaldada ka peaar- vepidaja abile. 3. Peaarvepidaja abi sooritatud maksete korral kontrollib finants- kontrolör neid pärast sooritamist või pärast nende kirjendamist raamatupidamisarvestuses. 7. Avansikontod Artikkel 36 1. Teatud kulukategooriate alla kuuluvate maksete sooritamiseks võib juhtiva eelarvevahendite käsutaja otsuse alusel ning peaarve- pidaja ja finantskontrolöri nõusoleku järel avada avansikontod. 2. Ainult peaarvepidaja võib avansikontodele vahendeid kanda. 3. Avansikontode haldamist käsitlevad eeskirjad hõlmavad eel- kõige järgmist: a) avansikontode haldajate ametissenimetamine; b) igasse kulukohta kantava summa laad ja maksimaalne luba- tud suurus; c) suurimad lubatud avansisummad; d) alusdokumentide esitamise menetlused ja nende esitamise aja- lised piirangud; e) avansikontode haldajate vastutus. 4. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja võtavad vaja- likke meetmeid, et käesoleva artikli alusel antud avansisummad makstaks tagasi täpses summas ja ettenähtud aja jooksul. I V j a g u RAAMATUPIDAMINE Artikkel 37 Raamatupidamisarvestust kirjendamise meetodil kalendriaasta alusel. peetakse eküüdes kahekordse Raamatupidamisarvestuses on ära märgitud kõik: a) assigneeringud, b) kulukohustused, c) assigneeritud vahendid, d) kogu aasta tulud, maksed, kindlaksmääratud võlad ja sisse- nõudmistehingud ilma mis tahes vastastikuse korrigeerimise- ta. Neid tõestavad alusdokumendid. Kui assigneeritud vahendid, tulud, maksed ja võlad on väljenda- tud riigi valuutades, peaks raamatupidamissüsteem võimaldama vajaduse korral nende registreerimist nii riigi valuutades kui eküü- des. Artikkel 38 1. Artikli 20 lõikes 2 kindlaksmääratud kulukohustused regist- reeritakse vastavalt komisjoni poolt vastu võetud väärtusotsustele eküüdes. 2. Artiklis 24 defineeritud assigneeritud vahendid registreeritakse eküüdes toetuse saaja AKV riigi või ülemeremaa või -territooriumi või komisjoni poolt projekti elluviimise käigus sõlmitud lepingute ja kalkulatsioonidega võrdses väärtuses. Kui see on asjakohane, sisaldab käesolev väärtus: a) reservi (tasumisele kuuluvate) kulude katteks alusdokumentide esitamisel; b) reservi Euroopa Arengufondi lepingutes kindlaks määratud hindade ja ettenägematute kulude auditeerimiseks; c) finantsreservi valuutakursi kõikumise katteks. 3. Konventsiooni III jaotise 3. osas nimetatud projektide või programmide raames sooritatud maksete lõpliku raamatupidami- sarvestuse jaoks kasutatavaid konverteerimismäärasid kohalda- takse nimetatud maksete sooritamise päeval. See päev vastab päe- vale, mil debiteeriti käesoleva finantsmääruse artiklis 5 nimetatud komisjoni kontod. 456 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd 4. Kõiki raamatupidamisarvestuse kirjeid, mis viitavad kuluko- hustuste täitmisele, hoitakse alles viis aastat alates sisekokkuleppe artikli 33 lõikes 3 nimetatud Euroopa Arengufondi rakendamise kinnitamise otsuse vastuvõtmise päevast majandusaasta kohta, mille käigus kulukohustus raamatupidamisearvestuseks suleti. Artikkel 39 1. Komisjon peab panga poolt komisjoni nimel hallatava riskika- pitali ja intressimäära subsiidiumide kohta raamatupidamisarves- tust. 2. Enne kui panga direktorite nõukogu võtab kooskõlas sisekok- kuleppe artikli 29 lõigetega 3 ja 4 vastu rahastamisotsuse, saadab juhtiv eelarvevahendite käsutaja finantskontrolörile ja peaarvepi- dajale ettepaneku kajastada otsust raamatupidamisarvestuses. 7. Rahastamisotsus ja vastavaks assigneeringuks kasutatava saldo tagasimaksmine lõpetatakse Euroopa Investeerimispanga selleko- hase taotluse alusel. Artikkel 40 1. Kirjed tehakse raamatupidamisarvestusse eelarvepunktidest koosneva kontoplaani alusel, mille liigenduses eristatakse selgelt raamatupidamisaruandeid ning eelarve tulude ja kulude aruan- deid. 2. Kontoplaani koostamise ja rakendamise üksikasjalikud tingi- mused määrab peaarvepidaja ettepanekul kindlaks komisjon. Artikkel 41 3. Ettepanekus on muu hulgas ära märgitud kulutuse otstarve, kalkuleeritud summa ja eelarvepunkt, kuhu kulu kirjendada, samuti rahalise abi saaja. Majandusaasta lõpus kontod suletakse, et võimaldada Euroopa Arengufondi raamatupidamisaruannete ning tulude ja kulude aruannete koostamist. Need esitatakse finantskontrolörile arvamuse avaldamiseks. Finantskontrolöri kinnitus peab tõendama, et: a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti; b) assigneeringud on kasutusvalmis. Pärast seda, kui panga direktorite nõukogu on rahastamisotsuse vastu võtnud, viib peaarvepidaja läbi kulude hindamise. 4. a) Panga poolt vastu võetud riskikapitaliga seotud rahastamis- otsuseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses nende nimiväärtuses. b) Intressimäära subsiidiumide korral tehakse otsuse vastuvõt- mise ajal komisjoni poolt kalkuleeritud väärtuse alusel raa- matupidamisse ajutine kirje. See vormistatakse raamatupi- damises lepingu sõlmimisel, kui panga intressimäära subsiidiumi summa kalkulatsioon on laekunud. Seda sum- mat korrigeeritakse lepingu lõppedes. 5. Artikli 59 lõikes 2 ja artikli 61 lõikes 3 nimetatud maksete sis- senõudmise taotlused saadab juhtiv eelarvevahendite käsutaja nõusoleku saamiseks finantskontrolörile. Makse sissenõudmise taotluses on ära märgitud: a) eelarvepunkt, kuhu makse kantakse; b) makstav summa numbrite ja sõnadega ning valuuta; c) makse saaja nimi ja aadress; d) pangakonto ja makseviis; e) kulu otstarve; f) makse väärtuspäev. 6. Maksed sooritab ja kannab raamatupidamisse peaarvepidaja. V jagu EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJATE, FINANTSKONTROLÖRIDE, PEAARVEPIDAJATE JA AVANSIKONTODE HALDAJATE VASTUTUS Artikkel 42 Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 313 lõike 1 punkti f või artikli 319 lõike 8 kohaldamist, kannavad eelarvevahendite käsutajad distsiplinaarvastutust ning peavad vajaduse korral hüvitama kahju, kui nad määravad kindlaks sissenõutavaid makseid, väljastavad sissenõudekorraldusi, võtavad kulukohustusi või allkirjastavad maksekorraldusi käesolevast finantsmäärusest kinni pidamata. Sama kord kehtib ka siis, kui eelarvevahendite käsutajad ei väljasta sissenõudekorraldust või hilinevad nende väljastamisega ilma mõjuva põhjuseta, võimaldades seega kolmandatel isikutel esitada komisjoni vastu tsiviilhagi. Artikkel 43 Finantskontrolörid kannavad distsiplinaarvastutust kogu oma ametiajal toimuva tegevuse, eelkõige assigneeringuid ületavate summade kinnitamise eest, ning peavad vajaduse korral hüvitama kahju. Artikkel 44 1. Peaarvepidaja ja peaarvepidaja abi kannavad distsiplinaarvas- tutust ja peavad, kui see on asjakohane, hüvitama kahju, kui nad on teinud makseid, mis on vastuolus artikliga 32. Nad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad hüvitama kahju nende vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustamise korral, kui selle on põhjustanud nende tahtlik viga või tõsine hooletus. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 457 Samadel tingimustel vastutavad nad ka tunnustatud finantsasutus- tes avatud kontode kasutamise ja haldamise kohta antud korral- duste korrektse täitmise eest, eelkõige juhul, kui: a) nende poolt esitatud nõuded või sooritatud maksed ei vasta asjaomasel sissenõude- või maksekorraldusel märgitud sum- male; b) nad teevad makse isikule, kes ei ole õigustatud maksesaaja. 2. Avansikontode haldajad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad vajaduse korral hüvitama kahju, kui: määrab komisjon. Neile hüvitistele vastavad summad kantakse iga kuu kontole, mille komisjon on iga ametniku nimel avanud, et luua tagatisfond panga või kassa rahaliste vahendite puudujäägi katteks, mille eest nimetatud isik võib olla vastutav. Nende garantiikontode kreeditsaldo makstakse asjaomastele peaarvepidajatele, peaarvepidaja abidele ja avansikontode halda- jatele välja nende ametikohustuste lõppemisel. Peaarvepidajate puhul on see seotud artiklis 46 nimetatud vastutusest vabastami- sega. a) nad ei suuda nõuetekohaste dokumentide abil tõendada enda tehtud makseid; Artikkel 45 b) nad teevad makse isikule, kes ei ole õigustatud maksesaaja. Nad kannavad distsiplinaarvastutust ja peavad hüvitama kahju nende vastutusel oleva raha, vara ja dokumentide kadumise või kahjustamise korral, kui selle on põhjustanud nende tahtlik viga või tõsine hooletus. 3. Peaarvepidaja, peaarvepidaja abid ja avansikontode haldajad kindlustavad end käesolevast artiklist tulenevate riskide vastu, mida ei saa katta lõikes 4 nimetatud tagatisfondist. Komisjon katab seonduvad kindlustuskulud. 4. Peaarvepidajatele, peaarvepidaja abidele ja avansikontode hal- dajatele määratakse erihüvitised. Nende hüvitiste summad käsutaja eelarvevahendite Juhtiva asetäitjate, finantskontrolöride, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate hüvitise maksmine ning distsiplinaarvastutusele võtmine toimub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklites 22 ja 86–89 sätestatud tingimustel. tema ja Artikkel 46 Komisjon peab kahe aasta jooksul alates raamatupidamisaruande esitamisest nõukogule tegema otsuse arvepidajate vastutusest vabastamise lõpliku kinnituse kohta nende vastutuses olevate tehingute osas. III JAOTIS RAKENDUSMEETMED I j a g u 2. Pakkumised ja lepingud EUROOPA ARENGUFONDI TEHINGUD, MIDA HALDAB KOMISJON 1. Üldosa Artikkel 47 täpsustatakse finantskokkuleppes Kui antud rahaline abi vastavalt konventsiooni artikli 219 lõikele 5, artikli 233 lõikele 3 ja artiklile 266 lõpplaenajale edasi laenatakse, laenu tingimusi, muu hulgas intressimäärasid, laenu pikkust, tähtaja pikendusperioodi ning kapitali ja intresside hüvitamisest saadud tingimuste summade kindlaksmääramisel asjakohaste sätetega, eelkõige artikli 233 lõike 4 punktiga b, artikli 240 lõike 1 punktiga a ja artikliga 291. arvestatakse konventsiooni kasutamise Nende korda. sellise Artikkel 48 Komisjon tasub hilinenud maksete nõuded, mille eest ta konventsiooni artiklist 319 tulenevalt vastutab, sisekokkuleppe artikli 9 lõikes 2 nimetatud kontolt. Artikkel 49 1. Komisjon võtab kõik asjakohased meetmed, et tõhusalt levi- tada teavet asjaomastele ettevõtjatele, eelkõige Euroopa Arengu- fondi ressurssidest finantseeritava lepinguprognooside perioodi- kaväljaande kaudu. 2. Komisjon tagab, et kõige asjakohasemal viisil avaldatakse all- järgnev: a) märkides ära lepinguprognoosi otstarbe, sisu ja väärtuse: — kord aastas teenuslepingute ja tehnilise koostöö projektide prognoosid, mis sõlmitakse pärast pakkumismenetluste avaldamist järgneva kaheteistkümne kuu jooksul, — kord kolme kuu jooksul mis tahes muudatused esimeses taandes nimetatud prognoosides; b) pakkumismenetluste tulemused nii kiiresti kui võimalik. 458 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd 3. Sarnane protseduur järgneb menetlusse astumise otsustest tea- tamisele, et viia läbi uurimistöid ja pakkuda tehnilist abi. 2. Impordiprogrammidest tulenevalt sõlmitud lepingud, mis on valuutakursside lepingute kujul, ei pea olema väljendatud AKV rii- kide valuutades või eküüdes, vaid võivad olla väljendatud nende riikide valuutades, mis ei ole konventsiooniosalised. Artikkel 50 Komisjon teavitab nõukogu kord aastas kõikidest aasta jooksul sõlmitud lepingutest. Vajaduse korral teatab komisjon nõukogule mis tahes võetud või kavandatavatest meetmetest, et parandada Euroopa Arengufondi poolt väljastatud pakkumismenetlustes osalemise konkurentsitingimusi. 3. Iga struktuurilise kohanduse toetusprogrammi raames tehtud ettemaksu korral kontrollib komisjon raha kasutamise põhjenda- tust ja konventsiooni artiklitest 246, 248 ja artikli 294 lõike 1 punktist b ja sisekokkuleppe artiklist 20 tulenevate eeskirjade kohaldamist korrektsuse ja nõuetekohasuse osas. Oma aruandes annab komisjon nõukogule teavet, mis võimaldab nõukogul hinnata, kas komisjoni poolt võetud meetmed on tegelikult andnud erinevatele liikmesriikidele, AKV riikidele ning nendega seotud riikidele ja territooriumitele võrdsed võimalused Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate ehitus-, ja teenuslepingute sõlmimiseks. tarne- Artikkel 51 4. Eksporditulu stabiliseerimissüsteemi (Stabex) haldamine Artiklis 50 nimetatud nõukogule esitatav aastaaruanne peab sisaldama piiratud pakkumismenetluse tulemusena sõlmitud ehitus-, tarne- ja teenuslepinguid ning otseseid töövõtulepinguid käsitlevat teavet. Artikkel 52 1. Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 20 lõike 1 punkti c kohaldamist, kohaldatakse lepingute üldeeskirju ja -tingimusi kõi- kide Euroopa Arengufondi poolt rahastatavate pakkumiste ja lepingute suhtes. Maksmise kord ning maksevaluuta või -valuutad täpsustatakse vastavates lepingutes. 2. Euroopa Arengufondi poolt rahastatavates lepingupakkumis- tes pakutavate hindade puhul arvestatakse konventsiooni artik- lites 308, 309 ja 310 sätestatud kohaldatavaid maksuseadusi. 3. Kui makse sooritatakse mõne AKV riigi valuutas, sooritatakse see käesolevas riigis või riigis, kus tööettevõtja ettevõte on regist- reeritud, asuva panga vahendusel. Artikkel 54 Konventsiooni artiklis 191 nimetatud Stabexi süsteemis kasuta- tavaid aastaressursse haldab komisjon kooskõlas järgmiste menet- lustega: a) pool kõigist aastastest sissemaksetest krediteeritakse süsteemi vastavalt 1. aprillil ja 1. juulil ja kantakse üle spetsiaalsele Sta- bexi pangakontole. Iga aasta esimese poole sissemaksest arves- tatakse siiski maha konventsiooni artikli 194 lõikest 1 lähtu- valt eelmisel aastal avansina kasutatud summa. Iga aasta teise poole sissemakse suureneb konventsiooni artikli 194 lõikest 1 lähtuvalt avansiks kasutatud summa võrra. Kõik Stabexi süs- teemile konventsiooni jõustumisaastal võlgnetavad summad kantakse käesoleva finantsmääruse jõustumispäeval üle Sta- bexi kontole ülaltoodud maksetähtaegade kohaselt. Iga liik- mesriik võib siiski vastavalt II lisas sätestatud korrale oma võlgnetava summa konverteerida süsteemi kasuks intressi tee- nivaks avatud võlaks; Kui makse sooritatakse eküüdes või välisvaluutas, sooritatakse see liikmesriigis, AKV riigis või riigis, kus tööettevõtja ettevõte on registreeritud, asuva kinnitatud panga või esinduse vahendusel. b) Stabexi süsteemi ressurssidele krediteeritud iga-aastaste sisse- maksete summad kannavad intresse järgmiselt: — iga aasta 1. aprillist iga aastase sissemakse esimeselt poo- lelt, millest arvatakse maha Stabexi süsteemi ressurssidest makstud avansid ja ülekanded, 3. Struktuurilise kohanduse toetus — sarnasel viisil iga aasta 1. juulist iga aasta sissemakse tei- sest poolest; Artikkel 53 1. Konventsioonis nimetatud struktuurilise kohanduse toetuspro- artiklitega rakendatakse kooskõlas konventsiooni gramme 243–248. c) aastase sissemakse mis tahes osa, mida ei ole avansina välja makstud või üle kantud, kannab jätkuvalt intresse, mis laeku- vad süsteemi ressurssidesse, kuni need järgmisel aastal kasu- tusse võetakse; 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 459 d) konventsiooni artiklis 211 nimetatud ülekanded tehakse eküü- des intressi teenivale pangakontole, mis on avatud ühenduse liikmesriigis, ning mis on valitud AKV riigi ja komisjoni vas- tastikusel kokkuleppel. Kõik laekunud intressid krediteeritakse sellele kontole. Raha väljavõtmiseks kontolt on vajalikud kaks allkirja, kusjuures üks allkirjadest peab kuuluma asjaomase AKV riigi poolt määratud isikule ja teine komisjoni delegat- siooni juhile. Kontol olev raha, sealhulgas intressid, mobilisee- ritakse vastavalt konventsiooni artikli 186 lõikele 2. Artikkel 55 Kui järgmise aasta osamakse summat kasutatakse konventsiooni artiklis vähendatakse viisil proportsionaalselt konventsiooni artiklis 206 nimetatud avansse. sätestatud avansina, 194 Artikkel 56 Liikmesriikidele esitatav Euroopa Arengufondi kassat käsitlev artikli 2 lõikes 1 sätestatud kvartaliaruanne sisaldab eriteavet Stabexi süsteemi rahalise olukorra kohta. ka vahetuskursiriskidega seotud vastutust käsitleva konventsiooni artikli 234 lõike 2 sätteid. Riskikapitali tehinguid kohaldavad juriidilised dokumendid koos- tab pank, esinedes ühenduse volitatud agendina. 2. Iga väljamakse sooritamise korral nõuab pank komisjonilt väl- jamakstud riskikapitali summa tasumist eküüdes. Komisjon tasub nimetatud summa 21 päeva jooksul alates makse sissenõudmise taotluse saamise päevast, mille väärtuspäev võrdub panga välja- makse päevaga. 3. Kui väljamakset ei sooritata eküüdes, vaid mõnes muus valuu- tas, kasutatakse väljamakstavate summade määramiseks vahetus- kursse, mille pank on saanud vahetustehingu eest vastutavalt kor- respondendilt. Eküü vahetuskursid, mida laenaja kasutab võlgnetavate summade kalkuleerimiseks toodete, sissetuleku ja riskikapitali tehingutest tehtavate tagasimaksete osas, on need, mis kehtivad üks kuu enne maksetähtaega. Artikkel 57 4. Võlgnetavad summad kviitungite, sissetuleku ja laenu tagasi- maksmise osas, mis on seotud riskikapitali tehingutega, nõuab pank ühenduse nimel sisse artikli 60 kohaselt. Kui ülekande- või avansisumma kalkuleerimiseks on nõutav asjaomase AKV riigi valuutas või mis tahes muus valuutas väljendatud statistika konverteerimine eküüdesse, kohaldatakse vahetuskursina nimetatud statistikas viidatud kalendriaastal kehtivat aasta keskmist kurssi. Artikkel 60 I I j a g u PANGA HALLATAV ABI Artikkel 58 Pank edastab iga kvartali alguses komisjonile kõikide Euroopa Arengufondilt käesolevas kvartalis sissenõutavate summade kalkulatsioonid riskikapitali ja intressimäära subsiidiumide osas, mida pank vastavalt sisekokkuleppe artiklile 10 haldab. Panga poolt sissenõutud summad kviitungite, sissetuleku ja riskikapitali tehingutest tagasi makstud laenu kujul krediteeritakse liikmesriikidele avatud spetsiaalsele kontole ühenduse nimel proportsionaalselt tehtud sissemaksete suurusele. Konto nimiväärtus on eküüdes ja kontot haldab vastavalt sisekokkuleppe artikli 9 lõikele 1 pank. Pank lepib liikmesriikidega kokku konto kohta edastatava teabe osas. Euroopa Arengufondi nende haldamise Konto sealhulgas intressimäärade määramisega seotud protseduurid, määravad kindlaks nõukogu ja pank kooskõlas komisjoniga. protseduurid, tehnilised 1. Riskikapital Artikkel 59 1. Kõik riskikapitali andmise otsused piiravad ühenduse kuluko- hustusi ja rahalist vastutust ning kapitaliosaluse puhul õiguste ula- tust selliste tehingutega seotud ettevõttes. Otsuses arvestatakse 2. Subsideeritud laenud Artikkel 61 1. Kõigi panga poolt antavate laenude intressimäärade subsiidiu- mide kogusumma kalkuleeritakse vastavalt konventsiooni artik- lile 235 eküüdes käesoleva artikli lõike 3 punktis c sätestatud protseduuride kohaselt kindlaks määratava liitintressimäära alu- sel. 460 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd 2. Kõikide laenulepingute allakirjutamisel edastab pank komisjo- nile intressimäära subsiidiumide kogusumma kalkulatsiooni, mis on väljendatud eküüdes. kasu. Hetkeväärtuse tegelikul kalkuleerimisel arvestatakse sel- lest liitdiskontomäärast maha 0,4 protsendipunkti. 3. Iga laenusumma väljamaksmisel nõuab pank komisjonilt intressisubsiidiumi maksmist, mis on seotud järgmistel kalkulat- sioonidel põhineva osamaksega: a) valuutas väljamakstud osamakse summa väljendatuna eküü- des vastavalt Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud käesoleva valuuta ja eküü konverteerimiskursile, mis kehtib päeval, mil otsustatakse väljamakstava valuuta summa suurus; nimetatud päevast teavitatakse komisjoni; b) c) intressisubsiidiumi protsendimäära kohaldamine maksmisele kuuluva aastase degressiivse kapitali amortisatsiooni suhtes igal tagasimakse päeval; laenu väljamaksmisega seotud intressisubsiidiumide hetke- väärtus. Hetkeväärtus kalkuleeritakse vastavalt liitdiskonto- määrale, mis võrdub aasta intressimäära(de)ga, mida pank saab tegelikult laenu vastavaks väljamakseks kasutatud valuu- tas või valuutades, kui laen ei saanud intressisubsiidiumist 4. Komisjon maksab subsiidiumi summa eküüdes, mis diskontee- ritakse vastavalt lõikes 3 kirjeldatud protseduuridele 21 päeva jooksul alates makse sissenõudmise taotluse kättesaamisest, kus- juures väärtuspäevaks on laenu vastava osamakse väljamaksmi- ne. 5. Kui kogu intressiga subsideeritud laen makstakse tagasi enne- tähtaegselt, maksab pank ennetähtaegsele maksmisele järgneval esimesel lepingujärgsel tagasimaksepäeval komisjonile diskontee- ritud subsiidiumi kogu vahe, mida on korrigeeritud vastavalt laenu tagasisaamise ja maksmise vahele jäävale perioodile. Kui tagasi makstakse vaid osa sellisest laenust, vastab panga poolt komisjonile tehtud makse tagasimakstud laenuosale. 6. Komisjonile tehtud tagasimaksed lisatakse sisekokkuleppe artiklis 4 sätestatud intressimäära subsiidiumide rahastamiseks kasutatavatele assigneeringutele. 7. Kõik käesolevas artiklis eküüdes. sätestatud maksed sooritatakse IV JAOTIS TEGEVAGENDID 1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja Artikkel 62 asjakohaseid abinõusid, mille hulka kuulub ka riikliku või regio- naalse eelarvevahendite käsutaja ajutine asendamine, kui nimeta- tud isik ei täida või ei suuda täita oma konventsioonist tulenevaid kohustusi. Artikkel 64 Konventsiooni artiklis 311 nimetatud Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõiki vajalikke meetmeid konventsiooni artiklite 294–307 rakendamiseks. Projektide elluviimisega seotud tehinguid teostab riiklik või regionaalne koostöös delegatsiooni juhiga vastavalt konventsiooni artiklitele 311 ja 317. eelarvevahendite käsutaja tihedas Artikkel 63 Artiklis 316 sätestatud kohustuste täitmisel järgib delegatsiooni juht käesolevat finantsmäärust. 1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõiki meetmeid taga- maks, et riiklikud ja regionaalsed eelarvevahendite käsutajad täi- davad ülesandeid, mille eest nad konventsioonist ja eelkõige selle artiklitest 312–315 lähtuvalt vastutavad. 2. Makseagent Artikkel 65 2. Kui Euroopa Arengufondi juhtiv eelarvevahendite käsutaja saab Euroopa Arengufondi ressursside haldamisega seotud prot- seduuride läbiviimisel teadlikuks probleemidest, kontakteerub ta koos riikliku või regionaalse eelarvevahendite käsutajaga kõigi vajalike institutsioonidega, et olukorda parandada ja rakendada Komisjoni ja konventsiooni artiklis 319 sätestatud makseagentide suhted tulenevad lepingutest, millele finantskontrolör peab eelneva nõusoleku andma. Pärast allakirjutamist saadetakse need lepingud Euroopa Kontrollikojale. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 461 V JAOTIS ARUNNETE ESITAMINE JA AUDITEERIMINE Artikkel 66 1. Hiljemalt iga aasta 1. maiks koostab komisjon Euroopa Aren- gufondi raamatupidamisaruanded ning tulude ja kulude aruanded, mis kirjeldavad fondi rahalist olukorda eelmise aasta 31. det- sembri seisuga. 2. Raamatupidamisaruande koostab peaarvepidaja ning see hõl- mab järgmisi dokumente: a) Euroopa Arengufondi varade ja kohustuste bilanss eelmise majandusaasta lõpu seisuga; b) eelmise majandusaasta tuluallikate ja rahade kasutamise aru- anne; b) tabel, milles on näidatud kogusumma kulukohustuste assig- neeringute, majandusaasta jooksul sooritatud assigneeritud rahade ja maksete kaupa ning kogusummad alates Euroopa Arengufondi avamisest; c) tabelid, milles on näidatud kulukohustuste, assigneeritud rahade ja maksete kogusummad majandusaasta jooksul assig- neeringute, riikide, territooriumide, regioonide ja alaregioo- nide kaupa ning kogusummad alates Euroopa Arengufondi avamisest. 2. Tulude ja kulude aruande juhatab sisse eessõna, milles on esi- tatud eelmise aasta finantshalduse analüüs. Artikkel 68 c) eelmise majandusaasta tulude ja maksete aruanne; d) tulude tabel, milles on esitatud: — hinnangulised tulud järgmiseks kalendriaastaks, — hinnangulistesse tuludesse tehtud muudatused, — kalendriaasta jooksul kindlaksmääratud maksud, — kalendriaasta lõpus veel saamata summad, — lisatulud; e) võlgade tabel, milles on esitatud: — kalendriaasta alguses veel laekumata võlad, — kalendriaasta jooksul kindlaksmääratud maksud, — kalendriaasta jooksul laekunud summad, — kindlaksmääratud maksete tühistamine, — kalendriaasta lõpus veel laekumata võlad; f) lisad, milles on märgitud, milliseid raamatupidamispõhimõt- teid rakendati aruannete ettevalmistamisel ja esitamisel, ning vajadusel punktides a, b, c, d ja e nimetatud tabelite kategoo- riaid käsitlevad lisaselgitused. Artikkel 67 1. Artiklis 68 nimetatud tulude ja kulude aruande koostab juhtiv eelarvevahendite käsutaja koos peaarvepidajaga ning tulude ja kulude aruanne sisaldab järgmisi dokumente: a) tabel, milles on näidatud muutused artiklis 1 nimetatud eel- mise aasta assigneeringutes; Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 33 lõike 5 kohaldamist, edastab komisjon raamatupidamisaruande ning tulude ja kulude aruande Euroopa Parlamendile, Kontrollikojale hiljemalt järgmise majandusaasta 1. maiks. nõukogule Euroopa ja Artikkel 69 Kontrollikoda ja selle liikmed võivad oma kohustuste täitmisel kontrollikoja personali abi kasutada. Nimetatud personalile teavitab delegeeritud kontrollikoda või mõni kontrollikoja liige ametiasutusi, kus kõnealune personal töötama peab. ülesannetest Artikkel 70 1. Ilma et see piiraks sisekokkuleppe artikli 33 lõike 5 kohalda- mist, põhineb kontrollikoja poolt läbiviidud audit arvestusdoku- mentidel ja vajadusel viiakse audit läbi kohapeal. Auditi eesmär- giks on kindlaks teha, kas kõik tulud on laekunud ja kõik kulud tehtud seaduslikult ja korrapäraselt, võttes arvesse kohaldatavaid sätteid ja finantsjuhtimise häid tavasid. 2. Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal lõikes 6 sätestatud tingimustel õigus tutvuda kõigi tema poolt kontrollitavate tali- tuste finantsjuhtimisdokumentide ja -teabega; kontrollikojal on õigus küsitleda kõiki tulude ja kuludega seotud tehingute eest vas- tutavaid ametnikke ning kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on käesolevate talituste puhul asjakohased. 3. Kontrollikoda tagab, et kõiki deponeeritud või kassas olevaid väärtpabereid ja sularaha kontrollitakse hoiustaja poolt allkirjas- tatud maksedokumentide alusel või sularaha ja väärtpaberite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise läbi viia. 462 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd 4. Komisjon annab kontrollikoja sellekohase taotluse korral voli- tused Euroopa Arengufondi deposiite hoidvatele finantsasutuste- le, et kontrollikoda saaks kindlaks teha, kas täiendavalt saadud andmed on kooskõlas raamatupidamisarvestusega. 2. Kontrollikoda võib alati teha märkusi konkreetsete küsimuste kohta, eelkõige eriaruannete vormis, ning esitada arvamusi ühen- duste institutsioonide palvel. 5. Komisjon aitab kontrollikoda igal viisil ja edastab talle kogu teabe, mida kontrollikoda oma ülesande täitmisel vajalikuks peab, eelkõige teabe, mis on saadud kehtivatele eeskirjadele vastavate kontrollimiste tulemusel talitustes, mis vastutavad Euroopa Aren- gufondi rahaliste vahendite haldamise eest ja teevad ühenduse nimel kulutusi. Komisjon peab andma kontrollikoja käsutusse eel- kõige kõik lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik kassa- ja materiaalsete varade arved, kõik raamatupidamis- dokumendid või alusdokumendid ning samuti nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimekirjad ja talituste ametikohtade loetelud, mida kontrollikoda peab vajalikuks, ning kõik andmekandjatel koosta- tud või sinna salvestatud andmed. Selleks peavad kontrollikoja poolt auditeeritavad ametnikud eel- kõige: a) esitama arvestusdokumendid kassas oleva sularaha, kogu üle- jäänud sularaha, väärtpaberite ja materiaalse vara kohta ning alusdokumendid nende valduses olevate rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik arveraamatud, registrid ja muud asjakohased dokumendid; 3. Eriaruanded edastatakse asjaomasele institutsioonile või asu- tusele. Asjaomasel institutsioonil on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib teha kõnealuste tähelepanekute kohta. Kui kontrollikoda otsustab nimetatud tähelepanekud Euroopa Ühenduste Teatajas avaldada, lisab ta neile kõik asjaomase institut- siooni või asjaomaste institutsioonide poolt esitatud arvamused. Eriaruanded edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kes otsustavad koostöös komisjoniga, kui see on asjakohane, milliseid meetmeid tuleb võtta. Artikkel 72 b) esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja lõikes 1 nimetatud auditi teostamiseks täies ulatuses. 1. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 188c koostatud kont- rollikoja aruannet reguleerivad järgmised sätted: Teise lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrol- likoda. a) kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juuliks kõik tähelepanekud, mis kontrollikoja arvamuse kohaselt peaksid aastaaruandes sisalduma. Nimetatud tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks. Komisjon edastab oma vastused kontrollikojale hiljemalt vastava aasta 31. oktoobriks; Kontrollikojal on õigus kontrollida Euroopa Arengufondi tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on komisjoni talituste valdu- ses, eelkõige selliste talituste valduses, kes vastutavad tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest. b) aastaaruanne sisaldab hinnangut finantsjuhtimise heade tavade järgimise kohta. 6. Tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse ning finants- juhtimise heade tavade järgimise kindlakstegemine hõlmab ka toetustena saadud ühenduse rahade kasutamist komisjoniväliste asutuste poolt. Euroopa Arengufondi rahade eraldamine komis- jonivälistele toetuse saajatele eeldab, et toetuse saajad annavad kir- jaliku nõusoleku väljamakstud summade kasutamise auditeerimi- seks kontrollikoja poolt. Artikkel 71 1. Iga majandusaasta lõpus koostab kontrollikoda aastaaruande. 2. Kontrollikoda saadab oma aastaaruande koos komisjoni vas- tustega hiljemalt 30. novembriks komisjonile ja sisekokkuleppe artikli 33 lõikest 3 lähtuvalt heakskiidu andmise eest vastutava- tele ametiasutustele ning tagab selle avaldamise Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 73 artiklis 71 nimetatud aastaaruandega Samaaegselt esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse, millega raamatupidamisarvestuse usaldatavust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrapärasust. kinnitatakse 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 463 Artikkel 74 3. Finantskontrolör võtab arvesse kinnitamisotsuses esitatud märkusi. 1. Enne järgmise aasta 30. aprilli kinnitab Euroopa Parlament vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 kvalifitseeritud hääl- teenamuse alusel tegutseva nõukogu soovitusel komisjoni poolt läbi viidud Euroopa Arengufondi eelmise aasta finantsjuhtimise. Kui nimetatud kuupäevaks ei ole kinnitust antud, teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile põhjused, miks käesoleva otsuse tegemine edasi lükati. Kui Euroopa Parlament lükkab kin- nituse andmise otsuse tegemise edasi, püüab komisjon võimali- kult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asja- olude kõrvaldamiseks. 4. Komisjon võtab kõiki vajalikke meetmeid, et talitada kinnita- misotsuses esitatud märkuste kohaselt. 5. Euroopa Parlamendi või nõukogu sellekohase taotluse korral annab komisjon aru käesolevate märkuste põhjal võetud meetme- test ja eelkõige juhtnööridest, mis on antud Euroopa Arengufondi haldamise eest vastutavatele talitustele. Käesolev aruanne saade- takse samuti Euroopa Kontrollikojale. 2. Kinnitamisotsus sisaldab komisjoni vastutuse hinnangut eel- misel perioodil läbi viidud finantsjuhtimise suhtes. 6. Kõikide majandusaastate raamatupidamisaruanded ning tulude ja kulude aruanded ning kinnituse andmise otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. VI JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 75 Kui ei ole teisiti määratletud, käsitletakse käesoleva finantsmääruse viiteid viidetena otsuse 91/482/EMÜ vastavatele sätetele. Käesolevat määrust kohaldatakse konventsiooni finantsprotokollis määratletud abi suhtes. Käesolev määrus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval ja see kohaldub samaks ajavahemikuks kui sisekokkulepe. Artikkel 76 Luxembourg, 16. juuni 1998 Nõukogu nimel eesistuja M. MEACHER 464 ET Euroopa Liidu Teataja 01/1. kd I LISA Vastavalt sisekokkuleppe artiklile 1 koosneb kaheksas Euroopa Arengufond 13 132 miljonist eküüst, millest: 1. 12 967 miljonit eküüd eraldatakse AKV riikidele järgmiselt: a) struktuurilisele kohandamisele eraldatud toetused: b) eksporditulu stabiliseerimissüsteemile (Stabex) eraldatud toetused: c) erirahastamisvahendile (Sysmin) eraldatud toetused: d) hädaabiks eraldatud toetused: e) pagulaste abistamiseks eraldatud toetused: f) regionaalkoostööks eraldatud toetused: sealhulgas: — tööstuse arengu keskuse eelarve rahastamiseks eraldatud summa, — konventsiooni LXVIII lisa eesmärkide saavutamiseks eraldatud sum- ma, — konventsiooni artiklis 138 osundatud kaubanduse arengu regionaal- sete programmide rahastamiseks eraldatud summa, — konventsiooni artikli 224 punktis m osundatud institutsionaalse abi stimuleerivaks rahastamiseks eraldatud summa; 1 400 miljonit eküüd 1 800 miljonit eküüd 575 miljonit eküüd 140 miljonit eküüd 120 miljonit eküüd 1 300 miljonit eküüd g) konventsiooni artiklis 235 osundatud intressimäära subsiidiumide 370 miljonit eküüd rahastamiseks eraldatud toetused: h) siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: i) riskikapital: 2. 165 miljonit eküüd eraldatakse ülemeremaadele ja -territooriumidele järgmiselt: a) eksporditulu stabiliseerimissüsteemile (Stabex) eraldatud toetused: b) erirahastamisvahendile (Sysmin) eraldatud toetused: c) hädaabiks eraldatud toetused: d) pagulaste abistamiseks eraldatud toetused: e) regionaalkoostööks eraldatud toetused: f) otsuse 91/482/EMÜ artiklis 157 osundatud intressimäära subsiidiumide rahastamiseks eraldatud toetused: siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Suur- britannia ülemeremaad ja -territooriumid: siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Prant- susmaa ülemeremaad ja -territooriumid: siseriikliku programmilise abi rahastamiseks eraldatud toetused: Hol- landi ülemeremaad ja -territooriumid: g) h) i) i) 6 262 miljonit eküüd 1 000 miljonit eküüd 5,5 miljonit eküüd 2,5 miljonit eküüd 3,5 miljonit eküüd 10 miljonit eküüd 8,5 miljonit eküüd 105 miljonit eküüd (1)       riskikapital: 30 miljonit eküüd (1) Pidades silmas, et käesoleva summa jagamine kolme ülemeremaade ja -territooriumide grupi vahel tuleb kindlaks määrata üle- meremaade ja -territooriumide assotsieerimise muudetud otsuse kontekstis. 01/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 465 II LISA Vastavalt artikli 54 punktile a võib iga liikmesriik konverteerida konventsiooni artiklis 191 nimetatud aastase sissemakse osas võlgnetava summa avatud võlaks, mis teenib intressi Stabexi süsteemi kasuks; sellised summad juhtivate liikmesriikide riigikassade raamatupidamisarvestuses vastavalt kirjendatakse käesolevat sisekokkuleppes kindlaks määratud kaheksanda Euroopa Arengufondi eraldiste jaotusele. süsteemi Asjaomase liikmesriigi võla liitintressi arvutab Euroopa Arengufondi peaarvepidaja rahvusvaheliste arvelduste pangas kehtiva aasta keskmise intressimäära alusel, millele lisandub 0,25 protsendipunkti. Võlg mobiliseeritakse järkjärguliselt siis, kui selleks vajadus tekib. Praktikas vastutavad liikmesriigid käesolevast ettepanekust tulenevalt järgmiste summade maksmise eest Stabexi kontole: 1998: — 1. juuli 1998: a) 720 miljonit eküüd 1995. ja 1996. rakendusaastal makstavateks võlgadeks või sula- rahaks; b) 180 miljonit eküüd 1997. rakendusaasta esimesest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks, — 1. november 1998: 180 miljonit eküüd 1997. rakendusaasta teisest osamaksest lähtuva- teks võlgadeks või sularahaks, 1999: — 1. aprill 1999: 180 miljonit eküüd 1998. rakendusaasta esimesest osamaksest lähtuvateks võlgadeks või sularahaks, — 1. juuli 1999: 180 miljonit eküüd 1998. rakendusaasta teise osamaksena makstavateks võlgadeks või sularahaks, 2000: — 1. aprill 2000: 180 miljonit eküüd 1999. rakendusaasta esimese osamaksena makstava- teks võlgadeks või sularahaks, — 1. juuli 2000: 180 miljonit eküüd 1999. rakendusaasta teisest osamaksest lähtuvateks võl- gadeks või sularahaks. 2001 ja pärast seda: Fondi sissemaksed võla mobilisatsiooni võrra suurenenud tegelike kulutuste prognooside alu- sel ning kuni laekunud intressi võrra suurenenud kapitali summani


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 805/68 on the common organization of the market in beef and veal (COM(98)0051 C4-0099/98 98/0047(CNS)) (Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
beef
common organisation of markets

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1882/98 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL Små och medelstora företag

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Structural Funds
economic development
inter-company cooperation
international cooperation
small and medium-sized enterprises
trade event

formats: html pdf print

text: 6. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 320/1 I (Comunicações) PARLAMENTO EUROPEU PERGUNTAS ESCRITAS COM RESPOSTA (1999/C 320/001) PERGUNTA ESCRITA E-1882/98 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão Objecto: Pequenas e médias empresas (16 de Junho de 1998) O Relatório da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho, ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões sobre a coordenação das actividades a favor das pequenas e médias empresas (PME) e do artesanato (COM(97) 0610 final), no ponto 6. 2. 1. 2. , descreve brevemente os programas de parceria EUROPARTENA- RIAT e INTERPRISE, que incentivam a cooperação internacional entre as PME. Tendo em conta o facto de a maior parte das feiras de exposição consistirem em pequenas e médias empresas com menos de 500 empregados, que colaboram no processo de internacionalização de outras PME da região e de regiões transfronteiriças, bem como para o enriquecimento e o desenvolvimento do sector dos serviços das zonas circunvizinhas. Pode a Comissão dizer qual é a sua opinião sobre a possibilidade de se criar um programa específico relativo à utilização das feiras de exposição como meio de desenvolvimento económico de regiões elegíveis no âmbito dos Fundos Estruturais? Resposta da Comissária Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (17 de Setembro de 1998) O Europartenariat é financiado pelo artigo 10o do Regulamento do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional e a título do terceiro programa plurianual das pequenas e médias empresas (PME). Tem como objectivo o desenvolvimento económico de regiões elegíveis no âmbito dos fundos estruturais (objectivos no 1, no 2, no 5b e no 6), mediante estímulo da cooperação transnacional entre as PME. Este programa dá às empresas a possibilidade de encontrarem parceiros potenciais com quem possam debater e negociar eventuais acordos de cooperação. Duas manifestações deste género são organizadas anualmente. Além disso, nos programas financiados a título dos fundos estruturais, a participação nas feiras e exposições pode ser elegível mediante determinadas condições específicas. Segundo as propostas da Comissão para o novo período de programação 2000-2006 (1), este tipo de acções continuará a ser elegível nas regiões interessadas. O programa de iniciativa comunitária Interreg, nomeadamente o seu vector relativo à cooperação transfronteiriça, será, inclusive, reforçado. Por conseguinte, a Comissão não considera necessária a criação, sugerida pelo Senhor Deputado, de um instrumento específico para este fim. (1) JO C 176 de 9. 6. 1998


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1864/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Importações de carne bovina da Irlanda do Norte e do restante Reino Unido

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
animal disease
beef
export
health risk
veterinary inspection

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/107 A participa(cid:231)ªo financeira da Comunidade nas despesas da OEEE estÆ subordinada a regras espec(cid:237)ficas que permitem (cid:224) Comissªo reconhecer a elegibilidade dos adiantamentos pagos (cid:224) agŒncia a partir do or(cid:231)amento comunitÆrio. Estas regras obrigam os Estados-membros a apresentar (cid:224) Comissªo um projecto de or(cid:231)amento espec(cid:237)fico, que contenha informa(cid:231)ıes relativas, nomeadamente, (cid:224) utiliza(cid:231)ªo dos recursos humanos prevista, (cid:224)s despesas administrativas e aos investimentos, bem como (cid:224)s receitas provenientes de fundos nacionais e de fundos comunitÆrios, que devem ser apresentadas separadamente. AlØm disso, os Estados-membros devem apresentar (cid:224) Comissªo uma relat(cid:243)rio de controlo espec(cid:237)fico relativo, exclusivamente, (cid:224) gestªo financeira da agŒncia, com base no qual a Comissªo reconhece as despesas comunitÆrias. Como Ø evidente, o financiamento do OEEE pelo or(cid:231)amento comunitÆrio s(cid:243) Ø poss(cid:237)vel se estas condi(cid:231)ıes forem respeitadas. (1999/C 13/151) PERGUNTA ESCRITA E-1864/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) Comissªo (16 de Junho de 1998) Objecto: Importa(cid:231)ıes de carne bovina da Irlanda do Norte e do restante Reino Unido A Comissªo Europeia prepara-se para recomendar ao Conselho um levantamento parcial do embargo (cid:224)s importa(cid:231)ıes de carne bovina para o conjunto do territ(cid:243)rio brit(cid:226)nico ap(cid:243)s a liberta(cid:231)ªo das exporta(cid:231)ıes provenientes da Irlanda do Norte, com efeitos a partir de 1 de Junho de 1998. Todo este assunto Ø extremamente sØrio, dados os constantes surtos de BSE na Irlanda do Norte, onde jÆ foram detectados 1. 769 casos numa regiªo que representa mais de 12 % da produ(cid:231)ªo brit(cid:226)nica de carne bovina. Os riscos sªo muito maiores, em particular para os pa(cid:237)ses deficitÆrios em produtos pecuÆrios que procedem a grandes importa(cid:231)ıes (como, por exemplo, a GrØcia), uma vez que carnes contaminadas provenientes do territ(cid:243)rio brit(cid:226)nico podem chegar a estes pa(cid:237)ses atravØs de outros Estados-membros em consequŒncia da supressªo dos controlos nas fronteiras internas da UE. Pergunta-se (cid:224) Comissªo quais as razıes do apressado levantamento do embargo (cid:224)s exporta(cid:231)ıes de carne bovina proveniente do Reino Unido, num momento em que nªo estÆ completamente assegurado que essa carne Ø totalmente segura para todos os cidadªos da Uniªo? (1999/C 13/152) PERGUNTA ESCRITA P-2121/98 apresentada por FrØdØric Striby (I-EDN) (cid:224) Comissªo (30 de Junho de 1998) Objecto: Levantamento do embargo (cid:224) carne brit(cid:226)nica A Comissªo Europeia pretende levantar o embargo (cid:224) carne brit(cid:226)nica proveniente de animais nascidos depois de 1 de Agosto de 1996. Pode a Comissªo indicar as razıes da sua decisªo e provar que os brit(cid:226)nicos respeitaram as regras em matØria de alimenta(cid:231)ªo dos animais, de rastreabilidade da carne de bovino, de controlo dos circuitos de comercializa(cid:231)ªo, de destrui(cid:231)ªo de todos os tecidos de risco e de elimina(cid:231)ªo das farinhas? A veracidade das provas foi controlada por organismos e peritos independentes? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1864/98 e P-2121/98 dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (5 de Agosto de 1998) Em conformidade com as conclusıes da presidŒncia do Conselho europeu de Floren(cid:231)a, de 21 e 22 de Junho de 1996, as propostas da Comissªo para a restaura(cid:231)ªo gradual do mercado œnico no sector da carne de bovino basearam-se em pareceres cient(cid:237)ficos e tØcnicos. A proposta de um regime de exporta(cid:231)ªo com base datal que permite a expedi(cid:231)ªo do Reino Unido de carne desossada e produtos (cid:224) base de carne provenientes de certos bovinos nascidos ap(cid:243)s 1 de Agosto de 1996 foi estabelecida em conformidade com o parecer do ComitØ cient(cid:237)fico director


title: WRITTEN QUESTION No. 1864/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Beef imports from Northern Ireland and the rest of the UK

text: 18. 1. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 13/107 Community financial participation in the expenditure of OEEE depends on specific rules which allow the Commission to recognise the eligibility of the advances paid to the agency out of the Community budget. These rules oblige the Member State to submit to the Commission a specific draft budget containing data referring in particular to the planning of staff use, administrative expenditure, the investments as well as the receipts coming separately from Community and national funds. Moreover, the Member State has to submit to the Commission a specific control report relating exclusively to the financial management of the agency, on the basis of which the Commission recognises the Community expenditure. It is evident that the funding of OEEE by the Community budget is only possible under these conditions. (1999/C 13/151) WRITTEN QUESTION E-1864/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (16 June 1998) Subject: Beef imports from Northern Ireland and the rest of the UK The Commission is edging towards recommending that the Council approve a partial lifting of the import ban on beef from the whole of the UK, following the lifting of restrictions on imports from Northern Ireland on 1 June 1998. This is a particularly serious matter, given the steady number of cases of (cid:145)mad cow disease(cid:146) in Northern Ireland › a region which accounts for over 12 % of total UK beef production › where 1769 cases have been recorded so far. The risk is far greater for countries which need to import livestock products on a large scale (such as Greece); moreover, contaminated meat from the UK can find its way to these countries through other Member States, owing to the abolition of internal border controls in the EU. Will the Commission say why the process of lifting the import ban on UK beef has been speeded up, since it is not yet fully established that the meat imports in question are entirely safe for citizens throughout the EU? (1999/C 13/152) WRITTEN QUESTION P-2121/98 by FrØdØric Striby (I-EDN) to the Commission (30 June 1998) Subject: Lifting of the export ban on British beef and veal The European Commission wishes to lift the export ban on British beef and veal from animals born after 1 August 1996. Can the Commission set out the grounds on which its decision is based and provide evidence that the British have complied in full with the rules governing the feeding of animals, the traceability of beef and veal, the monitoring of distribution networks, the destruction of all risk material and the elimination of the use of the various types of meat and bone meal? Has the accuracy of this evidence been checked by independent bodies and experts? Joint answer to Written Questions E-1864/98 and P-2121/98 given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 August 1998) In accordance with the Presidency Conclusions of the European Council held in Florence, on 21 and 22 June 1996, the Commission proposals for the gradual restoration of the single market in beef have been based upon scientific and technical advice. The proposal for a date-based export scheme allowing the dispatch from the United Kingdom of deboned meat and meat products, derived from certain cattle born after 1 August 1996, has been drawn up in accordance with the advice of the scientific steering committee


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1992/98 von María SORNOSA MARTÍNEZ an die Kommission. Nichteinhaltung der EG-Richtlinie über die Umweltverträglichkeitsprüfung beim ZAL-Projekt von Valencia

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU environmental policy
environmental impact
environmental protection
heritage protection
market gardening
town and country planning


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CEE) n. 2075/92 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del tabacco greggio (COM(98)0019 C4-0185/98 98/0027(CNS)) (Procedura di consultazione)

eurovoc_concepts:
VAT
agronomic research
product quality
production aid
production quota
public health
regulation of agricultural production
tobacco
vegetable fats


title: Council Regulation (EC) No 1283/98 of 16 June 1998 amending Regulation (EC) No 65/98 fixing, for certain stocks of highly migratory fish, the total allowable catches for 1998, their distribution in quotas to Member States and certain conditions under which they may be fished

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations

text: 23. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities L 178/1 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 1283/98 of 16 June 1998 amending Regulation (EC) No 65/98 fixing, for certain stocks of highly migratory fish, the total allowable catches for 1998, their distribution in quotas to Member States and certain conditions under which they may be fished THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture (1) and in particular Article 8(4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas on 19 December 1997 the Council adopted Regulation (EC) No 65/98 (2), laying down catch limita- tions for bluefin tuna and for North Atlantic swordfish, in order to implement recommendations adopted by the the Conservation of International Commission for Atlantic Tuna (ICCAT); Whereas ICCAT, at its last annual meeting held in Madrid from 14 to 21 November 1997, adopted a recom- for South mendation concerning catch limitations to ensure the Atlantic swordfish; whereas, in order the South Atlantic swordfish rational exploitation of stock, it is necessary to implement that recommendation; Whereas it is therefore necessary to amend Regulation (EC) No 65/98 accordingly, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The table in the Annex shall be added to the Annex to Regulation (EC) No 65/98. Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 January 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Luxembourg, 16 June 1998. For the Council The President M. MEACHER (1) OJ L 389, 31. 12. 1992, p. 1. Regulation as amended by the 1994 Act of Accession. (2) OJ L 12, 19. 1. 1998, p. 145. L 178/2 EN Official Journal of the European Communities 23. 6. 98 ANNEX Species: Swordfish Xiphias gladius Zone: Atlantic ocean, south of latitude 5 (cid:176)N Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 5 848 385 6 233 14 620


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1868/98 do Deputado Ernesto CACCAVALE à Comissão. Presumível ilegitimidade da proibição de certas subvenções estatais quando existe um financiamento comunitário

eurovoc_concepts:
Campania
EU financing
European Regional Development Fund
consortium
operational programme
private sector
public sector


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation fixing the monthly price increases for paddy rice for the 1998/99 marketing year (COM(98)0051 C4-0086/98 98/0036(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
intervention price
marketing
price increase
rice


title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Italian tasavallalle soveltaa liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 10 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

eurovoc_concepts:
Italy
VAT
derogation from EU law
tax exemption
waste

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 06. 1998 KOM(1998)3751opull. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Italian tasavallalle soveltaa liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 10 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä (komission esittämä) PERUSTELUT kirjatulla Italian hallitus pyysi 19 päivänä maaliskuuta 1998 komission pääsihteeristössä liikevaihtoverolainsäädännön saapuneeksi yhdenmukaistamisesta yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY1 27 artiklan nojalla lupaa soveltaa erityistoimenpiteitä romun ja jätteiden kauppaan. jäsenvaltioiden arvonlisäverojärjestelmä: kirjeellä yhteinen - Muille jäsenvaltioille on kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu Italian pyynnöstä 17 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Erityisjärjestelmään, jonka Italia aikoo ottaa käyttöön, sisältyy seuraavat säännöt: - vapautusjärjestelmää ilman tuotantopanoksista maksetun veron vähennysoikeutta sovelletaan rautaromun ja muiden hyödynnettävien aineiden (jätepaperin, lumppujen jne. ) luovutuksiin yrityksissä, joilla: 1) joko on kiinteä toimipaikka ja joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on enintään 2 miljardia Italian liiraa, 2) taijoilla ei ole kiinteää toimipaikkaa; - edellä 1) kohdassa tarkoitetut yritykset, joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on liiraa, voivat halutessaan noudattaa yleisesti sovellettavaa yli 150 miljoonaa verotusjärjestelmää esittämällä tarvittavat vakuudet; - edellä 1) kohdassa tarkoitettujen yritysten, joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on yli 2 miljardia liiraa, on noudatettava yleistä arvonlisäverojärjestelmää; - muun kuin rautapohjaisen metalliromun luovutuksiin sovelletaan väliaikaisen arvonlisäverottomuuden järjestelmää, johon liittyy vähennysoikeus (mukaan luettuna romu, joka on vähäisellä ja alhaista teknistä tasoa edustavalla laitteistolla suoritetussa alustavassa käsittelyssä palautettu alkumuotoon) riippumatta kyseessä olevan yrityksen liikevaihdon määrästä. Italian pyynnössä täsmennetään lisäksi, että sellaisiin yrityksiin, jotka myyvät sekä muuta kuin rautapohjaista metalliromua että muita hyödynnettäviä aineita, sovelletaan samaa järjestelyä kuin muuhun kuin rautapohjaiseen romuun. Italian tasavallan hallituksen mukaan tämän järjestelmän tarkoituksena on estää veropetokset, joita voi esiintyä tällä alalla. 1 EYVL L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY (EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 89). 2- Tältä osin Italian tasavallan hallitus toteaa, että on tavattu useita tekaistuja yrityksiä, jotka veloittavat asiakkailtaan arvolisäveron, jolloin asiakkaat voivat vähentää maksamansa veron määrän, vaikka yritykset eivät tilitä näin saamiaan varoja valtiolle. Komissio on sitä mieltä, että pienten yritysten tekemien luovutusten vapauttaminen verosta on samalla sekä verotusta yksinkertaistava että veropetoksia ehkäisevä toimenpide, sillä sen avulla voidaan jättää arvonlisäverojärjestelmän ulkopuolelle joiden verotuksen valvominen ja veronkanto vaatisi sellaiset verovelvolliset, kohtuuttomasti resursseja suhteessa saatuihin tuloihin. Sellaisille yrityksille, joilla on kiinteä toimipaikka ja joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on 150 miljoonaa - 2 miljardin liiraa, tarjotulla mahdollisuudella kuulua yleisesti tavanomaisen arvonlisäverojärjestelmän piiriin sellaiset toimijat, jotka esittävät riittäviksi katsotut vakuudet. verotusjärjestelmään sovellettuun voidaan saattaa katsoo myös, Komissio vapautusta arvonlisäverovelvollisuudesta muun kuin rautapohjaisen metalliromun luovutuksiin, mukaan lukien alustavasti käsitellyt tuotteet, jotta voitaisiin luoda vakaa perusta liiketoimille, joiden osalta petosriski on tuotteiden arvon vuoksi suurin. sovellettava väliaikaista olisi että Komission hallussa olevien tietojen mukaan romun ja jätteiden markkinoille Italiassa on ominaista se, että toimijat toimivat useimmiten sekä muun kuin rautapohjaisen metalliromun markkinoilla että muiden hyödynnettävien aineiden markkinoilla (rautaromu, jätepaperi, lumput). Jotta voitaisiin varmistaa erityisen arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaisuus, komissio pitää tarpeellisena antaa Italian hallitukselle lupa olla väliaikaisesti kantamatta arvonlisäveroa sellaisten verovelvollisten liiketoimista, jotka toimivat sekä muun kuin rautapohjaisen metalliromun että muiden hyödynnettävien aineiden markkinoilla. Edellä mainittua sääntöä voidaan soveltaa vain, jos muuta kuin rautapohjaista metalliromua koskevat liiketoimet ovat luonteeltaan satunnaista toimintaa verrattuna muita hyödynnettäviä aineita koskevaan liiketoimintaan. Komissio katsoo, että Italian tasavallalle voidaan antaa lupa soveltaa ehdotettua poikkeusta 31 päivään joulukuuta 2000. Komissio vahvisti 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman, jonka tavoitteena on ottaa asteittain käyttöön uusi yhteinen arvonlisäverojärjestelmä2. Näyttää näin ollen olevan perusteltua rajoittaa ehdotetun erityistoimenpiteen voimassaolo 31 päivään joulukuuta 2000, jolloin voidaan arvioida tämän poikkeavan toimenpiteen yhteensopivuutta uuden yhteisen arvonlisäverojärjestelmän yhteydessä omaksuttavan lähestymistavan kanssa. Komissio täsmentää lopuksi, että tämän luvan jatkaminen joulukuun 31 päivän 2000 jälkeen on mahdollista ainoastaan tämän poikkeuksen soveltamista koskevan arvioinnin KOM(96) 328 lopullinen, 22. 7. 1996. -3 perusteella. Italian viranomaisten tehtävänä on tarvittaessa toimittaa tarvittavat tiedot tällaista arviointia varten. -4 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Italian tasavallalle soveltaa liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 10 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä (komission esittämä) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY1 ja erityisesti sen 27 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön erityistoimenpiteitä kyseisen direktiivin säännöksistä poikkeamiseksi veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi, Italian tasavalta pyysi 19 päivänä maaliskuuta 1998 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lupaa ottaa käyttöön direktiivin 77/388/ETY 2 ja 10 artiklasta poikkeavan toimenpiteen, kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille on ilmoitettu Italian tasavallan pyynnöstä 17 huhtikuuta 1998, tämän erityistoimenpiteen tarkoituksena on vapauttaa kokonaan arvonlisäverosta antamatta oikeutta tuotantopanoksista maksetun veron vähennykseen sellaisten yritysten rautaromun ja muiden hyödynnettävien aineiden luovutukset, joilla joko on kiinteä toimipaikka ja joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on enintään 2 miljardia Italian liiraa tai joilla ei ole kiinteää toimipaikkaa, 1 EYVL L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY (EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 89). - 5- toimenpiteen tarkoituksena on myös tarjota yrityksille, joilla on kiinteä toimipaikka ja joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on 150 miljoonaa - 2 miljardia Italian liiraa, mahdollisuus noudattaa yleisesti sovellettua verotusjärjestelmää, toimenpiteen tarkoituksena on lisäksi olla väliaikaisesti kantamatta arvonlisäveroa ja antaa vähennysoikeus muun kuin rautapohjaisen metalliromun luovutuksista riippumatta kyseessä olevan yrityksen verottoman liikevaihdon määrästä, tällä järjestelmällä voidaan estää tehokkaasti veropetoksia, joita voi esiintyä tällä alalla, tämä erityisjärjestelmä täyttää näin ollen kuudennen direktiivin 27 artiklan edellytykset, komissio vahvisti 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman2, johon sisältyi aikataulu ehdotuksille ja jossa määrättiin asteittaisesta etenemisestä kohti yhtenäismarkkinoilla sovellettavaa uutta yhteistä arvonlisäverojärjestelmää, lupa on voimassa 31 päivään erityistoimenpiteen yhdenmukaisuutta uuden yhteisen yhteydessä omaksuttavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kanssa, joulukuuta 2000, jolloin voidaan arvioida arvonlisäverojärjestelmän tämä poikkeus ei vaikuta Euroopan yhteisöjen omiin arvonlisäverotuloihin, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: KOM(96) 328 lopullinen, 22. 7. 1996. -6 1 artikla Italian tasavallalla on lupa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2000 romujen ja jätteiden kauppaan erityistä verotusjärjestelmää, johon sisältyy 17 päivänä toukokuuta 1977 annetusta kuudennesta neuvoston direktiivistä 77/388/ETY poikkeavia määräyksiä. Tähän järjestelmään sisältyvät kyseisestä direktiivistä poikkeavat määräykset on määritelty 2 ja 3 artiklassa. 2 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 77/388/ETY 2 artiklan 1 kohdasta ja vaikuttamatta 3 artiklan säännöksiin, arvonlisäverosta vapautetaan esimerkiksi paperi-, kartonki-, tekstiili-ja lasijäte, jonka luovuttavat yritykset, - joilla on kiinteä toimipaikka ja joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on alle 2 miljardia Italian liiraa - tai joilla ei ole kiinteää toimipaikkaa. Ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuille yrityksille, joiden edellisen vuoden veroton liikevaihto on yli 150 miljoonaa liiraa, voidaan antaa lupa olla soveltamatta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua erityistä järjestelmää. 3 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 77/388/ETY 10 artiklan 2 kohdasta vero jätetään väliaikaisesti kantamatta muun kuin rautapohjaisen metalliromun luovutuksista, mukaan lukien romu, joka on vähäisellä ja alhaista teknistä tasoa edustavalla laitteistolla suoritetussa alustavassa käsittelyssä palautettu alkumuotoon. Vero jätetään väliaikaisesti kantamatta myös sellaisten verovelvollisten muiden jätteiden tai romun kuin muun kuin rautapohjaisen metalliromun luovutuksista, jotka toimivat sekä muun kuin rautapohjaisen metalliromun että muiden hyödynnettävien aineiden markkinoilla, jos muuta kuin rautapohjaista metalliromua koskevat liiketoimet eivät ole luonteeltaan satunnaista toimintaa. -7 Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja - 8- ISSN 1024-4492 KOM(98) 375 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 06 10 Luettelonumero : CB-CO-98-383-FI-C ISBN 92-78-37154-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg <*l


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1246/98 av den 16 juni 1998 om försäljning av restprodukter av olivolja som innehas av det italienska interventionsorganet

eurovoc_concepts:
Italy
intervention agency
olive oil
sale
waste

formats: pdf print

text: L 171/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 6. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1246/98 av den 16 juni 1998 om f(cid:148)rs(cid:132)ljning av restprodukter av olivolja som innehas av det italienska inter- ventionsorganet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r oljor och fetter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1581/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 12. 2 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I enlighet med artikel 2 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2754/78 (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 2203/ 90 (4), skall olivolja som innehas av interventionsorganen utbjudas till f(cid:148)rs(cid:132)ljning genom anbudsf(cid:148)rfarande, utom n(cid:132)r s(cid:132)rskilda f(cid:148)rh(cid:134)llanden g(cid:148)r andra f(cid:148)rfaranden n(cid:148)dv(cid:132)n- diga. I enlighet med artikel 1. 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2960/77 (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 3818/85 (6), f(cid:134)r interventionsorganen inte s(cid:132)lja olivolja som de innehar f(cid:148)rr(cid:132)n det har antagits en f(cid:148)rord- ning om detta, i enlighet med f(cid:148)rfarandet i artikel 38 f(cid:148)rordning nr 136/66/EEG. Efter f(cid:148)rs(cid:132)ljning av olivolja via anbudsf(cid:148)rfarande innehar det italienska interventionsorganet fortfarande bottenf(cid:132)ll- ningar fr(cid:134)n oljefaten. Dessa inneh(cid:134)ller en betydande procentandel olja. En korrekt f(cid:148)rvaltning av den olivolja som k(cid:148)pts in av interventionsorganet kr(cid:132)ver att dessa bottenf(cid:132)llningar bjuds ut till f(cid:148)rs(cid:132)ljning. Av handelsm(cid:132)ssiga sk(cid:132)l, bland annat att det inte finns en etablerad marknad eller ett inarbetat prissystem f(cid:148)r denna produkt, (cid:132)r det inte tillr(cid:134)dligt att anv(cid:132)nda f(cid:148)rfarandet med anbudsinfordran, som tidigare anv(cid:132)nts f(cid:148)r olivolja. Det italienska interventionsorganet b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r s(cid:132)lja produkten p(cid:134) marknaden till b(cid:132)sta m(cid:148)jliga pris. Produkten i fr(cid:134)ga har inte kunnat s(cid:132)ljas inom ramen f(cid:148)r den f(cid:148)rs(cid:132)ljning som f(cid:148)reskrivs i kommissionens f(cid:148)rord- ning (EG) nr 747/98 (7) p(cid:134) grund av niv(cid:134)n p(cid:134) de mottagna anbuden. Dessa restprodukter b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:134)ter utbjudas till f(cid:148)rs(cid:132)ljning. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r oljor och fetter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Det italienska interventionsorganet Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo, h(cid:132)danefter kallat ”AIMA”, skall p(cid:134) gemenskapsmarknaden till b(cid:132)sta m(cid:148)jliga pris s(cid:132)lja ungef(cid:132)r 720 ton bottenf(cid:132)llningar, som det innahar som restprodukt av den olivolja det uppk(cid:148)pt. 2. Meddelande om f(cid:148)rs(cid:132)ljning skall ansl(cid:134)s av AIMA p(cid:134) dess huvudkontor p(cid:134) via Palestro nr 81, I-00185 Rom, Italien senast tio dagar f(cid:148)re det datum som best(cid:132)mts f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning. 3. F(cid:148)rs(cid:132)ljning av den produkt som avses i punkt 1 skall ske f(cid:148)re den 15 juli 1998. Leverans av den s(cid:134)lda produkten skall ske f(cid:148)re den 30 september 1998. 4. AIMA skall snarast m(cid:148)jligt meddela kommissionen resultatet av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT 172, 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 11. (3) EGT L 331, 28. 11. 1978, s. 13. (4) EGT L 201, 31. 7. 1990, s. 5. (5) EGT L 348, 30. 12. 1977, s. 46. (6) EGT L 368, 31. 12. 1985, s. 20. (7) EGT L 103, 3. 4. 1998, s. 17


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1284/98, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1998, perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural quota
marketing year
potato
starch

text: 23. 6. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 178/3 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1284/98, annettu 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, perunat(cid:132)rkkelystuotannon kiinti(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, kullekin t(cid:132)rkkelyksentuottajalle kirjatut kiinti(cid:148)n osat aikana m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n markkinointivuoden mahdollisesti k(cid:132)ytetty joustavuus huomioon ottaen, 1997/1998 ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1868/94 (4) 2 artiklassa vahvistetaan tuottajaj(cid:132)senvaltioiden perunat(cid:132)rkkelyskiinti(cid:148)t markki- nointivuosiksi 1995/1996, 1996/1997 ja 1997/1998, perunat(cid:132)rkkelysalan tukij(cid:132)rjestelyn poliittisessa arvioin- nissa on otettava huomioon, ett(cid:132) t(cid:132)rkkelysperunan vilje- lyll(cid:132) on suuri merkitys tiettyjen alueiden sosiaalis-talou- delliselle tilanteelle asianomaisten viljelij(cid:148)iden tulojen sek(cid:132) alaa koskeva erityinen j(cid:132)rjestely on yh(cid:132) perusteltu viljaan sovellettavan j(cid:132)rjestelyn lis(cid:132)ksi, ty(cid:148)llisyyden kannalta; siksi t(cid:132)t(cid:132) perunat(cid:132)rkkelysalan tukij(cid:132)rjestelyn yhteydess(cid:132) on saatava aikaan tasapaino eri raaka-aineisiin perustuvien t(cid:132)rkke- lysten tukien v(cid:132)lille, kuten aina on ollut perusperiaatteena yhteis(cid:148)n t(cid:132)rkkelyst(cid:132) koskevissa asetuksissa, asetuksen (EY) N:o 1868/94 3 artiklan 2 kohdan mukaan kolmivuotinen kiinti(cid:148) on jaettava tuottajaj(cid:132)senvaltioiden kesken komission neuvostolle antaman kertomuksen perusteella; olemassaolevia kiinti(cid:148)it(cid:132) olisi t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa jatkettava kolmella vuodella ottaen huomioon 2 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu 104 554 tonnin reservin lopullinen yhdent(cid:132)minen Saksan kiin- ti(cid:148)(cid:148)n, tuottajaj(cid:132)senvaltioiden olisi jaettava kolmen vuoden kiin- ti(cid:148)ns(cid:132) kaikkien t(cid:132)rkkelyst(cid:132) tuottavien yritysten kesken markkinointivuodeksi 1995/1996 kirjattujen kiinti(cid:148)iden perusteella, lukuun ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon sulautumien vuoksi siirretyt kiinti(cid:148)t ja vuonna 1997/1998 reservin perusteella my(cid:148)nnetyt lis(cid:132)kiinti(cid:148)t, ja 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artikla seuraa- vasti: ”2 artikla Seuraaville tuottajaj(cid:132)senvaltioille my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n 1. seuraavat enimm(cid:132)iskiinti(cid:148)t markkinointivuosiksi 1998/1999, 1999/2000 ja 2000/ 2001: t(cid:132)rkkelyksentuotannon Tanska Saksa Espanja Ranska Alankomaat It(cid:132)valta Suomi Ruotsi 178 460 tonnia 696 271 tonnia 2 000 tonnia 281 516 tonnia 538 307 tonnia 49 100 tonnia 54 750 tonnia 63 900 tonnia 1 864 304 tonnia. on jaettava tuottajaj(cid:132)senvaltion 2. Kunkin 1 kohdassa tarkoitettu kiinti(cid:148) t(cid:132)rkkelyksen tuottajien kesken k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi markkinointivuosina 1998/1999, 1999/2000 ja 2000/2001 markkinointivuodeksi 1995/ 1996 kirjattujen kiinti(cid:148)iden osien perusteella, lukuun ottamatta Saksaa, jonka osalta otetaan huomioon sulautumien vuoksi siirretyt kiinti(cid:148)iden osat ja vuonna 1997/1998 reservin perusteella my(cid:148)nnetyt lis(cid:132)kiinti(cid:148)t. Kullekin t(cid:132)rkkelyksen tuottajalle kirjatut kiinti(cid:148)n osat korjataan markkinointivuoden osalta mahdollisten markkinointivuonna 1997/1998 toteutet- tujen 6 artiklan 2 kohdan mukaisten ylitysten osalta. ” 1998/1999 2 artikla (1) EYVL C 369, 6. 12. 1997, s. 19 (2) EYVL C 195, 22. 6. 1998 (3) EYVL C 129, 27. 4. 1998, s. 73 (4) EYVL L 197, 30. 7. 1994, s. 4, asetus sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1863/95 (EYVL L 179, 29. 7. 1995, s. 1). T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan sit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa jona lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. L 178/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 6. 98 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Luxemburgissa 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Neuvoston puolesta M. MEACHER Puheenjohtaja


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Festsetzung der Prämien für Tabakblätter nach Tabakgruppen und Sortengruppen der Ernte 1998 (KOM(98)0051 C4-0096/98 98/0044(CNS))(Verfahren der Konsultation)

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
harvest
tobacco


title: WRITTEN QUESTION No. 1911/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. The European Spatial Development Perspective and the Structural Funds

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
regional policy
town and country planning