title: Jegyzőkönyv a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról

eurovoc_concepts:
UN convention
air quality
environmental protection
organic pollution
protocol
transfrontier pollution

formats: html pdf print

text: 146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet 22004A0319(01) 2004. 3. 19. AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA L 81/37 a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról JEGYZŐKÖNYV A FELEK, AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy végrehajtsák a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló Egyezményt, FELISMERVE, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag-kibocsátások az országhatárokon átterjednek és, eredetük helyétől távol, Európában, Észak-Amerikában és az északi sarkvidéken rakódnak le, továbbá hogy szállítódásuk fő közege a légkör, TUDATÁBAN, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok természetes körülmények között ellenállóak a lebomlással szemben, és hogy az emberi egészségre és a környezetre káros hatással vannak, AGGODALOMMAL TEKINTVE ARRA, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok az azonos szinten lévő populációcsoportok felső szintjein biomagnifikáció útján olyan koncentrációkat érhetnek el, amelyek befolyásolhatják az annak kitett vadon élő állatok és emberek egészségét, ELISMERVE, hogy az Északi-sarkvidék ökoszisztémái, és főleg a bennszülött lakosság, amely északi sarkvidéki halakon és emlősökön él, különösen veszélyeztetettek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok biomagnifikációja miatt, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátásainak csökkentésére irányuló intézkedések ugyancsak hozzájárulnának a környezet és az emberi egészség védelméhez az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának területén kívüli területeken is, beleértve az Északi-sarkvidéket és a nemzetközi vizeket, ÚGY HATÁROZTAK, hogy intézkedéseket tesznek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátásainak megelőzésére, megakadályozására vagy csökkentésére, figyelembe véve az elővigyázatosság elvének alkalmazását a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozat 15. elvének meghatározása szerint, ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és a nemzetközi jog elveivel összhangban az egyes államoknak szuverén joga saját erőforrásaikat kiaknázni saját környezeti és fejlesztési politikájuknak megfelelően, továbbá saját felelősségük biztosítani, hogy a joghatóságuk vagy ellenőrzésük alá tartozó tevékenységek nem okoznak kárt más államok környezetében vagy saját nemzeti joghatóságuk határain túli területeken, TUDOMÁSUL VÉVE a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok tekintetében a globális intézkedés szükségességét, és emlékeztetve az Agenda 21 9. fejezetében a határokon átterjedő globális levegőszennyezés csökkentésére vonatkozó regionális megállapodások tervezett szerepére, és különösen az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának feladatára, hogy regionális tapasztalatait megossza a világ más régióival, FELISMERVE, hogy léteznek szubregionális, regionális és globális rendszerek, beleértve a veszélyes hulladékok kezelését, országhatárokat átlépő szállítását, valamint ártalmatlanítását szabályozó nemzetközi jogi okmányok, különösen a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok felhalmozódásához hozzájáruló légszennyezés elsődleges forrásait képezi egyes növényvédő szerek használata, egyes vegyi anyagok gyártása és használata, valamint egyes anyagok melléktermékként történő keletkezése a hulladékégetés, tüzelés, fémkohászat során és mozgó forrásokból, TUDATÁBAN, hogy megfelelő technikák és kezelési módszerek állnak rendelkezésre a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok légköri kibocsátásának csökkentésére, ANNAK TUDATÁBAN, hogy a levegőszennyezés elleni küzdelemhez költséghatékony regionális megközelítésre van szükség, TUDOMÁSUL VÉVE a magán- és a nem kormányzati szférák jelentős hozzájárulását a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokhoz kapcsolódó hatások, a rendelkezésre álló alternatívák és a szennyezéscsökkentési eljárások ismeretéhez, valamint szerepüket a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag-kibocsátások csökkentésének segítésében, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag-kibocsátások csökkentésére meghozott intézkedések nem képezhetik önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés eszközét vagy a nemzetközi verseny és kereskedelem rejtett korlátozását, FIGYELEMMEL a meglévő tudományos és műszaki adatokra a kibocsátásokról, a légköri jelenségekről és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagoknak az emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásairól, valamint a szennyezéscsökkentés költségeiről, és elismerve a tudományos és műszaki együttműködés folytatásának szükségességét ezen kérdések megértésének előmozdításához, FELISMERVE, hogy a Felek közül néhány már hozott intézkedéseket a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokra nézve nemzeti szinten és/vagy egyéb nemzetközi egyezmény alapján, 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 147 A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk Fogalommeghatározások E jegyzőkönyv alkalmazásában, 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. „Egyezmény”: a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló, 1979. november 13-án Genfben elfogadott Egyezmény; „EMEP”: a nagy távolságra jutó levegőszennyező anyagok megfigyelésére és értékelésére létrehozott Európai Együtt- működési Program; „Végrehajtó Testület”: az Egyezmény 10. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott, az Egyezmény végrehajtá- sával foglalkozó testület; „Bizottság”: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága; „Felek”: eltérő rendelkezés hiányában e jegyzőkönyv Részes Felei; „Az EMEP földrajzi hatálya”: a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a nagy távolságra jutó levegőszennyező anyagok megfigyelésére és értékelésére létrehozott európai együttműködési program (EMEP) hos- szú távú finanszírozásáról szóló, 1984. szeptember 28-án Genfben elfogadott jegyzőkönyv 1. cikkének (4) bekezdé- sében meghatározott térség; „A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok”: (POP-ok) szerves vegyületek, amelyek: (i) mér- gező tulajdonságokkal bírnak; (ii) a környezetben tartósan megmaradnak; (iii) biológiailag felhalmozódhatnak; (iv) nagy távolságra, országhatárokon átterjedve szállítódhat- nak és lerakódhatnak; és (v) jelentős káros hatásokat okoz- hatnak az emberi egészségben vagy a környezetben for- rásaik helyének közelében és attól távol; „Anyag”: egy önálló vegyi anyag vagy néhány kémiai összetevő, amelyek egy meghatározott csoportot képez- nek annak alapján, hogy (a) hasonló tulajdonságokkal ren- delkeznek és a környezetbe való kibocsátásuk együtt tör- ténik; vagy (b) olyan keveréket képeznek, amelyet általában egyetlen termékként értékesítenek; „Kibocsátás”: a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátása pontszerű vagy diffúz for- rásokból a légkörbe; 10. „Helyhez kötött forrás”: bármilyen helyhez kötött épület, szerkezet, üzem, létesítmény vagy berendezés, amely bár- milyen környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagot közvetlenül vagy közvetve bocsát vagy bocsáthat ki a légkörbe; 11. „Nagy, helyhez kötött forráskategória”: a VIII. melléklet- ben felsorolt bármilyen helyhez kötött forráskategória; 12. „Új, helyhez kötött forrás”: bármilyen nagy, helyhez kötött forrás, amelynek az építését vagy jelentős módosítását a következő időponttól számított két év eltelte után kezdik meg: (i) e jegyzőkönyv; vagy (ii) a III. vagy VIII. melléklet módosításának hatálybalépése, ahol a helyhez kötött for- rás csak az említett módosítás következtében képezi e jegyzőkönyv rendelkezéseinek tárgyát. Az illetékes nem- zeti hatóság feladata eldönteni, hogy egy módosítás jelentős-e vagy sem, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a módosítás környezeti hasznai. 2. cikk Célkitűzés E jegyzőkönyv célja a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező veszteségeinek kibocsátásainak ellenőrzése, csökkentése vagy kiküszöbölése. anyagok és 3. cikk Alapvető kötelezettségek (1) A 4. cikk alkalmazásában a kifejezett mentességek eseteinek kivételével, a Felek hatékony intézkedéseket tesznek: a) az I. mellékletben felsorolt anyagok gyártásának és felhaszná- lásának megszüntetésére e jegyzőkönyvben előírt végrehajtási követelményeknek megfelelően; b) i. annak biztosítására, hogy az I. mellékletben felsorolt anyagok lebontásakor vagy ártalmatlanításakor a lebontás vagy ártalmatlanítás környezetkímélő módon történjen, figyelembe véve a vonatkozó, a veszélyes hulladékok keze- lését és ártalmatlanítását szabályozó szubregionális, regio- nális és globális rendszereket, különösen a veszélyes hul- ladékok és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló bázeli egyez- ményt; országhatárokat szállításának átlépő ii. törekedve annak biztosítására, hogy az I. mellékletben fel- sorolt anyagok ártalmatlanítása hazai szinten történjen, figyelembe véve a vonatkozó környezeti szempontokat; átlépő országhatárokat iii. annak biztosítására, hogy az I. mellékletben felsorolt szállítása anyagok környezetkímélő módon történjen, figyelembe véve az alkalmazandó, a veszélyes hulladékok kezelését és ártal- matlanítását szabályozó szubregionális, regionális és glo- bális rendszereket, különösen a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló bázeli egyezményt; c) a II. mellékletben felsorolt anyagokat a leírt felhasználásokra korlátozására, e jegyzőkönyvben előírt végrehajtási követel- ményeknek megfelelően. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott követelmények minden anyagra attól a naptól érvényesek, amelyen az adott anyag gyártása vagy használata megszűnik, és ezek közül is az a nap, amely később következik be. (3) Az I. , II. vagy III. mellékletben felsorolt anyagok tekintetében valamennyi Félnek megfelelő stratégiát kell kidolgoznia a még használatban lévő termékek és az ilyen termékeket tartalmazó hulladékok azonosítására, és megteszik a megfelelő intézkedé- seket annak biztosítására, hogy ezeket a hulladékokat és terméke- ket a hulladékká válásukkor környezetkímélő módon lebontsák vagy ártalmatlanítsák. 148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet (4) Az (1)-(3) bekezdés alkalmazásában a hulladék, az ártalmat- lanítás és a környezetkímélő fogalmakat a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellen- őrzéséről szóló bázeli egyezmény szerinti fogalmak használatá- val megegyező módon kell értelmezni. (5) A Felek: a) csökkentik az éves összkibocsátásukat a III. mellékletben fel- sorolt valamennyi anyag tekintetében az említett mellékletnek megfelelően megállapított referenciaévi kibocsátási szintről, az adott körülményeiknek megfelelő hatékony intézkedések meghozatalával; b) legkésőbb a VI. mellékletben meghatározott határidőn belül: i. az V. melléklet figyelembevételével alkalmazzák az elér- hető legjobb technikákat minden egyes új, helyhez kötött forrásra azon nagy, helyhez kötött forráskategórián belül, amelyre az V. melléklet meghatározza az elérhető legjobb technikákat; ii. az V. melléklet figyelembevételével legalább ugyanolyan szigorú határértékeket alkalmaznak minden egyes új, hely- hez kötött forrásra egy nagy, helyhez kötött forráskategó- rián belül, mint a IV. mellékletben előírtak. A Felek alter- eltérő natívaként kibocsátáscsökkentési stratégiákat, amelyekkel egyenér- tékű általános kibocsátási szinteket érnek el; alkalmazhatnak olyan iii. az V. melléklet figyelembevételével alkalmazzák az elér- hető legjobb technikákat – amennyire ez műszakilag és gazdaságilag megvalósítható – valamennyi meglévő, hely- hez kötött forrásra azon nagy, helyhez kötött forráskate- górián belül, amelyre az V. melléklet meghatározza az elér- hető legjobb technikákat. A Felek alternatívaként alkalmazhatnak olyan eltérő kibocsátáscsökkentési straté- giákat, amelyekkel egyenértékű általános kibocsátási szin- teket érnek el; iv. az V. melléklet figyelembevételével legalább ugyanolyan szigorú határértékeket alkalmaznak, - amennyire ez műszakilag és gazdaságilag megvalósítható - valamennyi meglévő, helyhez kötött forrásra egy, az említett mellék- letben meghatározott nagy, helyhez kötött forráskategó- rián belül, mint a IV. mellékletben előírtak. A Felek alter- natívaként eltérő kibocsátáscsökkentési stratégiákat, amelyekkel egyenér- tékű általános kibocsátási szinteket érnek el; alkalmazhatnak olyan v. a VII. melléklet figyelembevételével hatékony intézkedé- seket alkalmaznak a mozgó forrásokból származó kibo- csátások csökkentésére. (6) A lakossági tüzelőberendezések esetében az (5) bekezdés i. és iii. pontjában előírt kötelezettségek az összes helyhez kötött for- rásra vonatkoznak a nevezett kategóriában összesítve. (7) Amennyiben valamelyik Fél, az (5) bekezdés b) pontjának alkalmazása után, nem tudja teljesíteni az (5) bekezdés a) pontjá- nak követelményeit a III. mellékletben előírt valamelyik anyagra, a Felet mentesíteni kell az (5) bekezdés szerinti kötelezettségek alól arra az anyagra vonatkozóan. (8) A Felek kibocsátási leltárt dolgoznak ki és tartanak fenn a III. mellékletben felsorolt anyagok tekintetében, és az EMEP földrajzi hatálya alá tartozó Felek legalább az EMEP Irányító Testülete által meghatározott módszerek és térbeli, időbeli felbontás alkalmazá- sával, az EMEP földrajzi hatálya alá nem tartozó Felek pedig a Végrehajtó Testület munkaterve szerint kidolgozott módszerek útmutatásként történő használatával összegyűjtik az I. és II. mel- lékletben felsorolt anyagok gyártására és értékesítésére vonatko- zóan rendelkezésre álló információkat. Ezt az információt a 9. cikkben meghatározott jelentési követelményeknek megfelelően kell jelenteni. 4. cikk Mentességek (1) A 3. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó egy anyag labora- felhasználandó tóriumi kutatáshoz vagy referenciamintaként mennyiségeire. (2) A Felek mentességet adhatnak a 3. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontja alól egy adott anyag vonatkozásában, feltéve, hogy a mentességet nem e jegyzőkönyv célkitűzéseivel ellentétes módon adják vagy használják fel, továbbá mentességet csak a következő célokra és a következő feltételek mellett adhatnak: a) az (1) bekezdésben említett kutatástól eltérő kutatásra, ha: i. az anyag jelentős mennyisége várhatóan nem kerül be a környezetbe a javasolt felhasználás, illetve az azt követő ártalmatlanítás során; ii. az ilyen kutatás célkitűzéseihez és paramétereihez az adott Fél értékelése és engedélyezése szükséges; és iii. az anyag jelentős környezetbe kerülése esetén a mentesség alkalmazása azonnal megszűnik, intézkedéseket hoznak a kibocsátás megfelelő enyhítésére, és elvégzik a kibocsátás korlátozására irányuló intézkedések felmérését, mielőtt a kutatás ismét folytatódhat; b) közegészségügyi veszélyhelyzet szükség szerinti kezelésére, ha: i. nem állnak a Fél rendelkezésére a veszélyhelyzet kezelésé- hez megfelelő alternatív intézkedések; ii. a meghozott intézkedések arányosak a veszélyhelyzet mér- tékével és súlyosságával; iii. megfelelő óvintézkedéseket tesznek az emberi egészség és a környezet védelmére és annak biztosítására, hogy az anyagot ne használják a veszélyhelyzet tárgyát képező földrajzi területen kívül; iv. a mentességet olyan időtartamra adják, amely nem haladja meg a veszélyhelyzet időtartamát; és v. a veszélyhelyzet megszűnésekor az anyag megmaradt készletei a 3. cikk (1) bekezdése b) pontja rendelkezései- nek tárgyát képezi; 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 149 c) a Fél számára lényegesnek tartott kisebb alkalmazáshoz, ha: i. a mentességet legfeljebb öt évre adják; d) információcsere más nemzetközi fórumokon folytatott tevé- kenységekről. ii. korábban még nem adtak mentességet e cikk alapján; 6. cikk iii. nem léteznek megfelelő alternatívák a javasolt felhaszná- Lakossági tudatosság láshoz; iv. a Fél értékelte a mentesség alkalmazásának eredményeként előállt anyagkibocsátásokat és azoknak a többi Fél összes anyagkibocsátásához való hozzájárulását; v. megfelelő óvintézkedéseket hoztak annak biztosítására, hogy a környezetbe való kibocsátásokat minimalizálják; és vi. a mentesség alkalmazásának megszűnésekor az anyag megmaradt készletei a 3. cikk (1) bekezdése b) pontja ren- delkezéseinek tárgyát képezi. (3) A Felek a mentesség (2) bekezdés alapján történő nyújtását követő legkésőbb kilencven napon belül a Titkárság rendelkezé- sére bocsátják legalább a következő információkat: a) a mentesség tárgyát képező anyag kémiai elnevezése; b) a cél, amelyre a mentességet adták; c) a feltételek, amelyek mellett a mentességet adták; d) az időtartam, amelyre a mentességet adták; e) azok a személyek, akikre, vagy az a szervezet, amelyre a men- tesség vonatkozik; és f) a (2) bekezdés (a) és (c) pontja alapján adott mentesség alkal- mazásának eredményeként előállt anyagkibocsátások és azok a többi Fél összes anyagkibocsátásához való hozzájárulásának értékelése. (4) A Titkárság a Felek rendelkezésére bocsátja a (3) bekezdés alapján kapott információkat. 5. cikk Információ- és technológiacsere A Felek – törvényeikkel, rendeleteikkel és gyakorlatukkal össz- hangban – kedvező feltételeket teremtenek a környezetben tartó- san megmaradó szerves szennyező anyagok gyártásának és kibo- csátásának csökkentését szolgáló információ- és technológiacsere elősegítéséhez, valamint költséghatékony alternatívák kidolgozá- sához, elősegítve többek között a következőket: a) a magán- és állami szektorokban azon megfelelő szervezetek és egyének közötti kapcsolatok és együttműködés, amelyek képesek technológiákat, tervezési és műszaki szolgáltatásokat, berendezést vagy finanszírozást nyújtani; b) információcsere a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok alternatíváinak fejlesztéséről és használa- táról, valamint az ilyen alternatívák emberi egészségre és kör- nyezetre gyakorolt hatására vonatkozó kockázatértékelésről, illetve az ezekhez való hozzáférés, továbbá információcsere az ilyen alternatívák gazdasági és társadalmi költségeiről, illetve az ezekhez való hozzáférés; c) jegyzékek összeállítása és rendszeres frissítése azon kijelölt hatóságokról, amelyek hasonló tevékenységekkel foglalkoznak más nemzetközi fórumokon; A Felek – törvényeikkel, rendeleteikkel és gyakorlatukkal össz- hangban – elősegítik az információk továbbítását a nyilvánosság- hoz, beleértve olyan személyeket, akik a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok közvetlen felhasználói. Az ilyen információ magában foglalhatja többek között a követ- kezőket: a) információk, beleértve a címkézést, a kockázatértékelésről és a veszélyről; b) információ a kockázatcsökkentésről; c) d) információ a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiküszöbölésének vagy azok használata csökkentésének ösztönzéséről, beleértve, adott esetben, az integrált kártevő-elhárításra, az integrált növényvédelemre vonatkozó információt, valamint az említett kiküszöbölés, illetve csökkentés gazdasági és társadalmi hatásaira vonatkozó információ; és információ a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok alternatíváiról, valamint az ilyen alterna- tívák emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatására vonatkozó kockázatértékelésről, továbbá információ az ilyen alternatívák gazdasági és társadalmi hatásairól. 7. cikk Stratégiák, politikák, programok, intézkedések és információk (1) A Felek, legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy e jegy- zőkönyv az adott Félre nézve hatályba lép, stratégiákat, politiká- kat és programokat dolgoznak ki e jegyzőkönyvből fakadó köte- lezettségeik teljesítése érdekében. (2) A Felek: a) ösztönzik a gazdaságilag megvalósítható, környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodási technikák használatát, beleértve a legjobb környezetvédelmi gyakorlatokat, tekintettel e jegyzőkönyv tárgyát képező anyagok és az ilyen anyagokat tartalmazó gyártott termékek, oldatok vagy keverékek hasz- nálatára, előállítására, kibocsátására, feldolgozására, forgalma- zására, kezelésére, szállítására és újrafeldolgozására; b) ösztönzik más, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátásainak csökkentésére vonatkozó kezelési programok végrehajtását, beleértve önkéntes progra- mokat és gazdasági eszközök használatát; c) mérlegelik adott körülményeiknek megfelelően további poli- tikák és intézkedések elfogadását, amelyek magukban foglal- hatnak nem szabályozási megközelítéseket is; d) gazdaságilag megvalósítható, határozott erőfeszítéseket tesz- nek e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó anyagok szintjeinek csökkentésére, amelyek szennyező anyagként vannak jelen más anyagokban, vegyipari vagy gyártott termékekben, amint a forrás jelentősége megállapítást nyert; 150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet e) az anyagok értékelésére szolgáló programjaikban figyelembe veszik az információk benyújtásáról, valamint az I. , II. vagy III. melléklet anyagokkal történő kiegészítésére vonatkozó eljárásokról szóló, 1998/2 számú végrehajtó testületi határo- zat (1) bekezdésében meghatározott jellemzőket. (3) A Felek hozhatnak e jegyzőkönyv által előírt szigorúbb intéz- kedéseket is. 8. cikk Kutatás, fejlesztés és nyomon követés A Felek ösztönzik a kutatást, fejlesztést, nyomon követést és együttműködést a következők vonatkozásában, de nem csak azokra korlátozva: a) kibocsátások, nagy távolságra történő szállítás és lerakódási szintek, valamint ezek modellezése, meglévő szintek a biotikus és abiotikus környezetben, a vonatkozó módszerek harmoni- zálása érdekében eljárások kidolgozása; b) szennyező anyag-terjedési utak és jegyzékei a reprezentatív ökoszisztémákban; c) lényeges hatások az emberi egészségre és a környezetre, bele- értve ezen hatások mennyiségi meghatározását; d) az elérhető legjobb technikák és gyakorlatok, beleértve a mezőgazdasági gyakorlatokat is, valamint a Felek által jelen- leg alkalmazott, vagy kidolgozás alatt álló kibocsátáscsökken- tési technikák és gyakorlatok; e) gazdasági ás szociológiai tényezők figyelembe vételét lehetővé tevő módszerek az alternatív kibocsátáscsökkentési stratégiák értékelésénél; f) hatásokon alapú megközelítés, amely integrálja a megfelelő információkat, beleértve az a)-e) pont alapján kapott informá- ciókat is, a mért vagy modellezett környezeti szintekről, terje- dési utakról és az emberi egészséget és környezetet érő hatá- sokról, a későbbi csökkentési stratégiák kialakítása céljából, amelyek ugyancsak figyelembe veszik a gazdasági és techno- lógiai tényezőket; g) módszerek az egyes, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak becslésé- hez és későbbi kibocsátásainak előrevetítéséhez, valamint annak kiértékelése, hogy a nemzeti kibocsátási szintek ilyen becsléseit és előrejelzéseit miként lehet felhasználni a jövőbeni kötelezettségek kialakításánál; h) e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó anyagok szintjei, amelyek szennyező anyagként vannak jelen más anyagokban, vegyipari termékekben vagy gyártott termékekben, és az ilyen szintek jelentősége a nagy távolságra történő szállításban, valamint technikák az ilyen szennyező anyagok, és ezen túlmenően, a pentaklór-fenollal kezelt faanyag élettartama alatt keletkezett, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok szintjeinek csökkentésére. Elsőbbségben kell részesíteni azon anyagok kutatását, amelyeket a 14. cikk (6) bekezdésében előírt eljárások alapján a legnagyobb valószínűséggel benyújtanak. 9. cikk Jelentés (1) A kereskedelmi információk titkosságát szabályozó jogszabá- lyok függvényében: a) a Felek a Bizottság Végrehajtó Titkárságán keresztül a Végre- hajtó Testület keretén belül ülésező Felek által meghatározott rendszeres időközönként jelentést küldenek a Végrehajtó Tes- tületnek e jegyzőkönyv végrehajtása érdekében hozott intéz- kedésekről; b) az EMEP földrajzi hatálya alá tartozó Felek a Bizottság Végre- hajtó Titkárságán keresztül az EMEP Irányító Testülete által meghatározandó és a Végrehajtó Testület ülésén a Felek által jóváhagyandó időközönként rendszeres jelentéseket küldenek az EMEP részére a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kibocsátási szintjeiről, legalább az EMEP Irányító Testülete által előírt módszereket, valamint időbeli és térbeli felbontást alkalmazva. Az EMEP földrajzi hatálya alá tartozó Felek hasonló információt bocsátanak a Végrehajtó Testület rendelkezésre, ha arra felkérését kapnak. A Felek továbbá információt szolgáltatnak a III. mellékletben felsorolt anyagok kibocsátási szintjeiről az említett mellékletben előírt referenciaévre vonatkozóan. (2) Az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően jelentendő infor- mációkat a Végrehajtó Testület ülésén a Felek által elfogadandó, a formai és tartalmi előírásokra vonatkozó határozattal összhang- ban kell jelenteni. Az említett határozat feltételeit a Felek szükség szerint felülvizsgálják etésekbe belefoglalandó információk formá- jára és tartalmára vonatkozó további elemek meghatározása érde- kében. (3) A Végrehajtó Testület éves ülése előtt kellő időben az EMEP tájékoztatást nyújt a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok nagy távolságra történő szállítódásáról és lerakódásáról. 10. cikk A Felek általi felülvizsgálatok a Végrehajtó Testület ülésein (1) A Felek a Végrehajtó Testület ülésein, az Egyezmény 10. cik- kének (2) bekezdése a) pontjának megfelelően felülvizsgálják a Felek, az EMEP és más kisegítő testületek, valamint e jegyzőkönyv 11. cikkében említett, a Végrehajtási Bizottság jelentéseit. (2) A Felek a Végrehajtó Testület ülésein figyelemmel kísérik e jegyzőkönyvben előírt kötelezettségek teljesítésének előreha- ladását. (3) A Felek a Végrehajtó Testület ülésein felülvizsgálják e jegyző- könyvben előírt kötelezettségek alkalmasságát és hatékonyságát. Ezen felülvizsgálatoknál figyelembe kell venni az elérhető legjobb tudományos információkat a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok lerakódásának hatásairól, a technoló- giai fejlesztések értékeléseiről, a változó gazdasági körülmények- ről és a kibocsátási szintekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesí- téséről. Ezen felülvizsgálatok eljárásait, módszereit és időzítését a Feleknek kell meghatározni a Végrehajtó Testület ülésén. Az első ilyen felülvizsgálatot legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépése után három évvel kell elvégezni. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 151 11. cikk Betartás nem képesek a vitát az (1) bekezdésben említett eszközökkel ren- dezni, a vitát a vitában érintett bármelyik Fél kérésére egyeztető eljárásra lehet terjeszteni. A Felek jelen jegyzőkönyvből fakadó kötelezettségeinek betartását rendszeresen felül kell vizsgálni. A Végrehajtó Testület tizenötödik ülésén hozott, 1997/2 számú határozata alapján létrehozott Végrehajtási Bizottság végzi ezen felülvizsgálatokat és jelentést tesz a Végrehajtó Testület keretein belül ülésező Felek részére az említett határozat – beleértve annak minden módosítását – mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelően. (6) Az (5) bekezdés alkalmazásában fel kell állítani egy egyezte- tőbizottságot. A bizottság az érintett Felek által egyenlő számban kijelölt tagokból, vagy ha az egyeztetésben a Felek azonos érde- ket képviselnek, akkor az adott érdekcsoport által kijelölt tagok- ból áll, és az így kijelölt bizottsági tagok megválasztják a bizott- ság elnökét. A bizottság ajánlás jellegű döntést hoz, amelyet a Felek jóhiszeműen vesznek figyelembe. 12. cikk Vitarendezés 13. cikk Mellékletek (1) E jegyzőkönyv értelmezését vagy alkalmazását érintő két vagy több Fél közötti vita esetén, az érintett Felek a vitát tárgyalás útján vagy saját választásuk szerinti bármilyen más békés úton rende- zik. A vitában álló Felek tájékoztatják a Végrehajtó Testületet vitá- jukról. (2) E jegyzőkönyv megerősítése, elfogadása, jóváhagyása, vagy az ahhoz történő csatlakozás során, illetve azt követően azon Fél, amely nem regionális gazdasági integrációs szervezet, a Letétemé- nyeshez eljuttatott írásos okiratban kijelentheti, hogy a jegyző- könyv értelmezése vagy alkalmazás kapcsán támadt vita tekinte- tében a következő rendezési módok valamelyikét vagy mindkettőt magára nézve ipso facto és külön megállapodás nélkül kötelező- nek tekinti mindazon Felekkel kapcsolatban, akik ezen kötelezett- séget maguk is elfogadják: a) a vitás kérdésnek a Nemzetközi Bíróság elé történő terjesztése; b) választottbíróság azoknak az eljárásoknak megfelelően, ame- lyeket a Felek - amint lehetséges - a Végrehajtó Testület ülésén fogadnak el, a választottbírósági mellékletben meghatározott eljárás szerint. Azon Felek, amelyek regionális gazdasági integrációs szervezetek, hasonló joghatással bíró nyilatkozatot tehetnek a választottbíró- sággal kapcsolatban a b) pontnak megfelelően. (3) A (2) bekezdés szerint tett nyilatkozatok az azokban foglalt feltételeknek megfelelően lejártukig, vagy a Letéteményeshez eljuttatott írásbeli visszavonásukat követően még három hónapig maradnak érvényben. (4) Új nyilatkozat, visszavonási értesítés vagy egy nyilatkozat érvényességének lejárta semmilyen módon nem befolyásolja a Nemzetközi Bíróság, vagy a választottbíróság előtt folyamatban lévő eljárás menetét, kivéve, ha a vitában érintett Felek máskép- pen nem állapodnak meg. (5) Kivéve azt az esetet, ha a vitában érintett Felek elfogadták ugyanazt a – (2) bekezdés szerinti – vitarendezési módot, amenny- iben az egyik Fél másik Fél részére küldött, a vita fennállásáról szóló írásbeli értesítését követő tizenkét hónapon belül a Felek E jegyzőkönyv mellékletei a jegyzőkönyv szerves részét képezik. Az V. és VII. melléklet ajánlás jellegű. 14. cikk Módosítások (1) E jegyzőkönyv módosítására bármely Fél tehet javaslatot. (2) A módosító javaslatokat a Bizottság Végrehajtó Titkárságához kell írásban eljuttatni, amely megküldi azokat a többi Félnek. A Végrehajtó Testület keretében ülésező Felek a legközelebbi ülésen megvitatják a javasolt módosításokat, feltéve, hogy a Végrehajtó Titkárság legalább kilencven napon belül eljuttatta a javaslatokat a Feleknek. (3) E jegyzőkönyvre, illetve annak I-IV. , VI. és VIII. mellékletére vonatkozó módosító javaslatokat a Végrehajtó Testület ülésein jelenlévő Felek konszenzussal fogadják el, és az azokat elfogadó Felek tekintetében kilencven nappal azt követően lépnek hatályba, hogy a Felek kétharmada eljuttatta erről szóló elfogadó okiratát a Letéteményeshez. A többi Fél esetében a módosítások az adott Fél elfogadó okiratának a Letéteményeshez történő eljuttatását követő kilencvenedik napon lép életbe. (4) Az V. és a VII. melléklet módosításait a Végrehajtó Testület ülésein jelenlévő Felek konszenzussal fogadják el. A Bizottság Végrehajtó Titkársága által a Feleknek küldött közlést követő kilencvenedik nap lejárta után ezen mellékletek módosítása mind- azon Felek tekintetében hatályba lép, akik az alábbi (5) bekezdés alapján nem juttatták el az értesítést a Letéteményeshez, feltéve, hogy legalább tizenhat Fél nem juttatott el ilyen értesítést. (5) Bármely Fél, amelynek nem áll módjában jóváhagyni az V. vagy a VII. melléklet módosítását, a határozat elfogadásának köz- lésétől számított kilencven napon belül erről írásban értesíti a Letéteményest. Az ilyen értesítésről a Letéteményes haladéktala- nul értesíti a többi Felet. A Felek korábbi értesítésüket bármikor kicserélhetik egy elfogadó okirattal, és az adott melléklet módo- sítása az elfogadó okirat Letéteményeshez történő megküldésének napjától számított kilencvenedik napon ezen Felek tekintetében hatályba lép. 152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet (6) Az I. , II. vagy III. mellékletek módosítására tett javaslatok ese- tében, ha az egy újabb anyag jelen jegyzőkönyvbe való felvételére irányul: (2) E jegyzőkönyv 1998. december 21-től a 15. cikk (1) bekez- désben meghatározott követelményeknek eleget tevő bármely állam vagy szervezet részére nyitva áll a csatlakozásra. a) a javaslattevő köteles a Végrehajtó Testület rendelkezésére bocsátani a Végrehajtó Testület 1998/2 számú határozatában, beleértve annak bármely módosításában, meghatározott infor- mációkat; és b) a Felek a Végrehajtó Testület 1998/2 számú határozatában, beleértve annak bármely módosításában, meghatározott eljá- rásoknak megfelelően értékelik a javaslatot. (7) A Végrehajtó Testület 1998/2 számú határozatát módosító határozatot a Végrehajtó Testület keretén belül ülésező Felek kon- szenzussal fogadják el, és az az elfogadás napját követő hatvana- dik napon lép hatályba. 15. cikk Aláírás (1) E jegyzőkönyv 1998. június 24-25-én Aarhusban (Dánia), ezt követően pedig 1998. december 21-ig az Egyesült Nemzetek Szervezetének székhelyén aláírásra nyitva áll a Bizottság tagorszá- gai részére, továbbá a Gazdasági és Szociális Tanács 1947. már- cius 28-i 36 (IV). számú határozatának 8. bekezdése alapján a Bizottságban tanácskozási joggal rendelkező államok részére, illetve a Bizottság szuverén tagjai által létrehozott olyan regioná- lis gazdasági integrációs szervezetek részére, amelyek hatáskörébe tartozik e jegyzőkönyvben foglalt kérdésekkel kapcsolatban nem- zetközi megállapodásokról tárgyalásokat folytatni, illetve ilyen megállapodásokat megkötni és alkalmazni, feltéve hogy az érin- tett államok és szervezetek az Egyezmény részes felei. (2) A regionális gazdasági integrációs szervezetek - hatáskörükön belüli kérdésekben - saját nevükben gyakorolják azokat a jogokat és teljesítik azokat a kötelezettségeket, amelyek e jegyzőkönyv szerint e szervezetek tagállamait megilletik, illetve terhelik. Ilyen esetekben e szervezetek tagállamai egyenként nem jogosultak e jogok gyakorlására. 17. cikk Letéteményes A megerősítő, okmányokat az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál kell helyezni, aki egyben a Letéteményesi feladatokat is ellátja. jóváhagyó, elfogadó, illetve csatlakozási letétbe 18. cikk Hatálybalépés (1) E jegyzőkönyv a tizenhatodik megerősítő, elfogadó, jóváha- gyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésének napját követő kilencvenedik napon lép hatályba. (2) A 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon államok vagy szervezetek esetében, amelyek a tizenhatodik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után erősítik meg, fogadják el vagy hagyják jóvá a jegyzőkönyvet, illetve csatlakoznak ahhoz, a jegyzőkönyv ezen tagok saját mege- rősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmánya letétbe helyezésnek napját követő kilencvenedik napon lép hatályba. 19. cikk Felmondás Bármelyik Fél, a jegyzőkönyvnek az adott Fél tekintetében történő számított öt év eltelte után bármikor, hatályba lépésétől felmondhatja a jegyzőkönyvet, ha erről írásban értesíti a Letéteményest. A felmondás az erről szóló írásos értesítésnek a Letéteményes általi kézhezvételét követő kilencvenedik napon, vagy legkésőbb abban az időpontban lép hatályba, amelyet a felmondási Fél meghatározott. jegyzőkönyvet értesítésben felmondó a 16. cikk Megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás 20. cikk Hiteles szövegek (1) E jegyzőkönyvet az aláíró Feleknek meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. E jegyzőkönyv eredeti példányát, amelynek az angol, francia és orosz nyelvű változatai egyaránt hitelesek, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál kell letétbe helyezni. ENNEK HITELÉÜL alulírottak, akik erre megfelelő felhatalmazással jegyzőkönyvet aláírták. rendelkeznek, a Készült Aarhusban (Dánia), a mai napon, ezerkilencszázkilencvennyolc június hónap huszonnegyedikén. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 153 I. MELLÉKLET KIKÜSZÖBÖLÉSRE ELŐIRÁNYZOTT ANYAGOK E jegyzőkönyv eltérő rendelkezései hiányában ez a melléklet nem vonatkozik az alább felsorolt anyagokra, ha úgy fordulnak elő: (i) mint szennyező anyagok a termékekben; vagy (ii) gyártott vagy használatban lévő termékekben a végrehajtás időpontjában; vagy (iii) mint helyre korlátozott vegyipari féltermékek egy vagy több különböző anyag gyártásában és ezáltal átalakítva. Eltérő előírás hiányában, mindegyik alábbi kötelezettség a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján lép hatályba. Anyag Aldrin CAS: 309-00-2 Klórdán CAS: 57-74-9 Klórdekon CAS: 143-50-0 DDT CAS: 50-29-3 Kiküszöbölendő Feltételek Végrehajtási követelmények Termelés Használat Termelés Használat Termelés Használat Termelés Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs 1. Termelés megszüntetése egy éven belül, ha a Felek megegyeztek abban, hogy a DDT helyett alkalmas alternatívák állnak rendel- kezésre a közegészség olyan betegségek elleni védelmére, mint a malária és az agyhártyagyulladás. 2. Szem előtt tartva a DDT termelésének lehető legkorábbi meg- szüntetését, a Felek legkésőbb egy évvel e jegyzőkönyv hatály- balépésének napja után, és azután szükség szerinti időközön- ként, az Egészségügyi Világszervezettel, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével és az Egyesült Nemzetek Környe- zetvédelmi Programjával konzultálva, értelemszerűen áttekinti az alternatívák hozzáférhetőségét és felhasználhatóságát, előse- gíti a DDT biztonságosabb és gazdaságilag életképes alternatí- váinak kereskedelmi forgalomba hozását. Használat Nincs, kivéve a II. mellékletben azonosítottat. Dieldrin CAS: 60-57-1 Endrin CAS: 72-20-8 Heptaklór CAS: 76-44-8 Hexabróm-bifenil CAS: 36355-01-8 Hexaklór-benzol CAS: 118-74-1 Termelés Használat Termelés Használat Termelés Használat Termelés Használat Termelés Használat Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs, kivéve tűzhangyák irtására vizsgázott személyzet általi hasz- nálatot zárt ipari villamos kapcsolószekrényekben. Az ilyen felhasz- nálást e jegyzőkönyv alapján újra kell értékelni a hatálybalépés napja után legkésőbb két évvel. Nincs Nincs Nincs, kivéve a korlátozott célra történő termelést, az átmeneti gaz- daságú országok által az aláíráskor vagy csatlakozáskor letétbe helyezett nyilatkozatban előírtak szerint. Nincs, kivéve a korlátozott célra történő felhasználást, az átmeneti gazdaságú országok által az aláíráskor vagy csatlakozáskor letétbe helyezett nyilatkozatban előírtak szerint. 154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet Anyag Mirex CAS: 2385-85-5 PCB (a) Kiküszöbölendő Feltételek Végrehajtási követelmények Termelés Használat Termelés Nincs Nincs Nincs, kivéve az átmeneti gazdaságú országokat, amelyek a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2005. december 31-ig megszüntetik a termelést és a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmányukkal együtt letétbe helyezendő nyilatkozatban közlik szándékukat, hogy ezt megteszik. Használat Kivéve a II. mellékletben előírtak szerint. Toxafén CAS: 8001-35-2 Termelés Használat Nincs Nincs (a): Felek megállapodnak, hogy a jegyzőkönyv alapján 2004. december 31-ig újraértékelik a poliklórozott terfenilek és az „ugilec” ter- melését és használatát. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 155 II. MELLÉKLET KORLÁTOZOTT FELHASZNÁLÁSRA ELŐIRÁNYZOTT ANYAGOK E jegyzőkönyv eltérő rendelkezei hiányában ez a melléklet nem vonatkozik az alább felsorolt anyagokra, ha úgy fordulnak elő: (i) mint szennyező anyagok a termékekben; vagy (ii) gyártott vagy használatban lévő termékekben a végrehajtás időpontjában; vagy (iii) mint helyre korlátozott vegyipari féltermékek egy vagy több különböző anyag gyártásában és ezáltal átalakítva. Eltérő előírás hiányában, mindegyik alábbi kötelezettség a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján lép hatályba. Anyag Korlátozott felhasználások Feltételek Végrehajtási követelmények DDT CAS: 50-29-3 1. A közegészség védelmére olyan betegségek ellen, mint a malária és az agyhártyagyulla- dás. 2. Mint vegyi féltermék Dicofol gyártásához. 1. A használat csak mint integrált kártevő elhá- rítási stratégia komponenseként engedhető meg és csak a szükséges mértékig és csak egy évig a termelés megszüntetésének időpontja után az I. melléklet szerint. 2. Az ilyen használatot e jegyzőkönyv hatályba- lépésnek napja után legkésőbb két évvel újra kell értékelni. HCH CAS: 608-73-1 Műszaki HCH (vagyis kevert HCH izomerek) a vegyipari gyártásban féltermékként történő fel- használásra korlátozva. Termékek, melyekben a HCH izomer legalább 99 %-a van gamma (vagyis lindán, CAS: 58-89-9) következő alakban, felhasználásokra vannak korlátozva: a 1. Vetőmag kezelés. 2. Talajkezelések, melyeket közvetlenül követ a feltalaj felszíni rétegébe történő keverése. 3. Épületfa, faáru és rönkök szakmai javító és ipari kezelése. 4. Közegészségügyi rovarirtó szer. és állategészségügyi 5. Nem-légi alkalmazás facsemetékhez, kis területű gyepes használathoz, valamint bel- téri és kültéri felhasználás faiskolai és dísz- kerti alkalmazásban. 6. Beltéri ipari és lakótéri alkalmazások. A hatálybalépés időpontjában használatban lévő, vagy 2005. december 31-ig gyártott PCB-k, az I. melléklet rendelkezéseinek megfe- lelően. PCB (a) Minden korlátozott lindán felhasználást újra kell értékelni legkésőbb két évvel a hatálybalépés napja után. A Felek határozott erőfeszítéseket tesznek, hogy azok elvezessenek: tartalmazó készleteket (a) az azonosítható PCB-k használatának kikü- szöbölésére berendezésekben (vagyis transz- formátorok, kondenzátorok vagy marad- vány egyéb edényekben), amelyek 5 dm3-t meghaladó térfogatú PCB-ket tartalmaznak és amelyek- ben a PCB-k koncentrációja 0,05 % vagy nagyobb, a lehető leghamarabb, de legké- sőbb 2010. december 31-ig, vagy az átme- neti gazdaságú országokban 2015. decem- ber 31-ig; (b) az (a) alpontban hivatkozott összes cseppfo- lyós PCB és nem berendezésben lévő 0,005 %-nál több PCB-t tartalmazó egyéb cseppfolyós PCB-k környezetkímélő módon történő lebontásáhez vagy a szennyezés eltá- volításához, a lehető leghamarabb, de legké- sőbb 2015. december 31-ig, vagy az átme- neti országokban gazdaságú 2020. december 31-ig; (c) az (a) alpontban hivatkozott berendezés kör- nyezetkímélő módon történő ártalmatlanítá- sához vagy elhelyezéséhez. (a) Felek megállapodnak, hogy a jegyzőkönyv alapján 2004. december 31-ig újraértékelik a poliklórozott terfenilek és az „ugilec” ter- melését és használatát. 156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet III. MELLÉKLET A 3. CIKK 5 BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT ANYAGOK, VALAMINT A KÖTELEZETTSÉGRE VONATKOZÓ REFERENCIAÉV Anyag Referenciaév PAH-ok (a) Dioxinok/furánok (b) Hexaklór-benzol 1990; vagy egy másik év 1985 és 1995 között, a Fél által a megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás alkalmával meghatározva. 1990; vagy egy másik év 1985 és 1995 között, a Fél által a megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás alkalmával meghatározva. 1990; vagy egy másik év 1985 és 1995 között, a Fél által jóváhagyás vagy csatlakozás a megerősítés, elfogadás, alkalmával meghatározva. (a) Policiklikus aromás szénhidrogének (PAH-ok): a kibocsátások jegyzékének alkalmazásában a következő négy indikátor vegyületet kell használni: benzo (a) pirén, benzo (b) fluorantén, benzo (k) fluorantén és indeno (1,2,3-cd) pirén. (b) Dioxinok és furánok: A poliklórozott dibenzo-p-dioxinok (PCDD) és poliklórozott dibenzofuránok (PCDF) triciklikus, sík aromás vegyületek két benzol-gyűrűből képezve, melyeket két oxigénatom köt össze a PCDD-ben és egy oxigénatom a PCDF-ben, és amelyet nyolcig terjedő klóratom helyettesíthet. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 157 IV. MELLÉKLET HATÁRÉRTÉKEK NAGY, HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ PCDD/F-RE I. Bevezetés 1. A dioxinok és furánok fogalom meghatározását e jegyzőkönyv III. melléklete adja meg. 2. A határértékek ng/m3-ben vagy mg/m3-ben vannak kifejezve standard feltételek mellett (273,15 K, 101,3 kPa és száraz gáz). 3. A határértékek rendes üzemi állapotra vonatkoznak, beleértve a beindítási és leállítási eljárásokat, amennyiben nincsenek külön határértékek meghatározva az ilyen helyzetekre. 4. Az összes szennyező anyag mintavételezését és elemzését az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által lefektetett standard eljárások, vagy az Egyesült Államok vagy Kanada megfelelő referenciamódszerei szerint kell elvégezni. Amíg a CEN vagy ISO szabványok kidolgozásra várnak, a nemzeti szabványokat kell alkalmazni. 5. Ellenőrzési célokra, a mérési eredményeknek a határérték viszonylatában történő értelmezéséhez ugyancsak számításba kell venni a mérési módszer pontatlanságát. Egy határérték akkor tekinthető teljesítettnek, ha a mérési eredmény, melyből levonták a mérési módszer pontatlanságát, nem haladja meg azt. 6. A különböző PCDD/F-ek kibocsátásai toxicitási egyenértékekben (TE) vannak megadva a 2,3,7,8-TCDD-hez viszonyítva, NATO Modern Társadalom Kihívásaival Foglalkozó Bizottsága (NATO-CCMS) által 1988-ban javasolt rendszer használatával. II. Határértékek nagy, helyhez kötött forrásokra 7. A következő határértékeket - amelyek a füstgáz 11 %-os O2 koncentrációjára vonatkoznak - kell alkalmazni a következő égető berendezés típusokra: – Kommunális szilárd hulladék (óránként 3 tonnánál többet elégetve) 0,1 ng TE/m3 – Kórházi szilárd hulladék (óránként 1 tonnánál többet égetve) 0,5 ng TE/m3. – Veszélyes hulladék (óránként 1 tonnánál többet égetve) 0,2 ng TE/m3. 158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet V. MELLÉKLET AZ ELÉRHETŐ LEGJOBB TECHNIKÁK A KÖRNYEZETBEN TARTÓSAN MEGMARADÓ SZERVES SZENNYEZŐ ANYAGOK KIBOCSÁTÁSAINAK CSÖKKENTÉSÉRE NAGY, HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOK ESETÉN I. BEVEZETÉS 1. 2. 3. 4. Ezen melléklet célja útmutatást adni az Egyezmény részes felei számára az elérhető legjobb technikák azonosításához, lehetővé téve számukra a jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt kötelezettségeik teljesítését. Az „elérhető legjobb technikák” (BAT) a leghatékonyabb és legfejlettebb stádiumot jelentik a tevékenységek és üzemeltetési módszereik fejlesztésében, amelyek az adott technikák alkalmasságát jelzik, hogy elvi alapot képezzenek a kibocsátások és a környezet egészére kifejtett hatásuk megelőzésére és, ahol nem megvalósítható, általában csökkentésére szolgáló kibocsátási határértékekhez: – – – a „technikák” kifejezés magában foglalja az alkalmazott technológiát és a módot, ahogyan a berendezést megtervezik, megépítik, karbantartják, üzemeltetik és üzemen kívül helyezik; „rendelkezésre álló” technikák az olyan léptékben kifejlesztetteket jelenti, amely lehetővé teszi az alkalmazást az érintett ipari ágazatban, gazdaságilag és műszakilag életképes feltételek mellett, figyelembe véve a költségeket és előnyöket, függetlenül attól, hogy a technikákat a szóban forgó Fél területén belül használják vagy állítják elő, mindaddig, amíg azok ésszerűen hozzáférhetők az üzemeltető számára; „legjobb” jelenti a leghatékonyabbat a környezet egészének védelme magas általános szintjének eléréséhez. Az elérhető legjobb technikák meghatározásánál külön figyelmet kell fordítani, általában vagy specifikus esetekben, az alábbi tényezőkre, szem előtt tartva egy intézkedés valószínű költségeit és hasznait és az elővigyázatosság és megelőzés elveit: – – – a kevés hulladékkal járó technológia alkalmazása; a kevésbé veszélyes anyagok használata; az eljárásban keletkezett és használt anyagok és hulladék visszanyerésének és újrafelhasználásának elősegítése; – összehasonlítható eljárások, eszközök vagy üzemeltetési módszerek, melyeket sikerrel próbáltak ki ipari léptékben; – – – – – – – technológiai haladás és változások a tudományos ismeretekben és megértésben; az érintett kibocsátások természete, hatásai és volumene; új vagy meglévő létesítmények üzembe helyezésének időpontjai; az elérhető legjobb technikák bevezetéséhez szükséges idő; az eljárásban használt nyersanyagok (beleértve a vizet) hatékonysága; fogyasztása, természete és energia a kibocsátások környezetre kifejtett általános hatása megelőzésének vagy minimumra csökkentésének szükségessége és kockázatai; a balesetek megelőzésének és a környezetre ható következményei minimálisra csökkentésének szükségessége. Az elérhető legjobb technikák koncepciója nem valamely specifikus technika vagy technológia előírását célozza, hanem az érintett berendezés műszaki jellemzői, földrajzi elhelyezkedése és a helyi környezeti viszonyok számításba vételét. A csökkentési intézkedések hatékonyságára és költségeire vonatkozó információ a Feladat Csoport és a POP Előkészítő Munkacsoport által megkapott és átvizsgált dokumentumokon alapul. Eltérő jelzés hiányában a felsorolt technikákat az üzemeltetési tapasztalatok alapján jól bevezetettnek kell tekinteni. A kis kibocsátású technikákat magukban foglaló új üzemekkel, valamint meglévő üzemek átépítésével szerzett tapasztalatok folyamatosan gyarapodnak. Ezért szükséges lesz a melléklet rendszeres kidolgozása és módosítása. Az új üzemekhez azonosított elérhető legjobb technikákat (BAT) rendszerint meglévő üzemekre is lehet alkalmazni, feltéve, hogy megfelelő átmeneti idő áll rendelkezésre és hogy azokat adaptálják. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159 5. A melléklet több ellenőrző intézkedést sorol fel, amelyek átfogják a költség és hatékonyság tartományokat. Az intézkedések megválasztása bármely adott esethez számos tényezőtől függ, beleértve gazdasági körülményeket, technológiai infrastruktúrát és kapacitást, valamint minden meglévő légszennyezés csökkentő intézkedést. 6. A helyhez kötött forrásokból kibocsátott legfontosabb POP-k a következők: (a) Poliklórozott dibenzo-p-dioxionok/furánok (PCDD/F-ek); (b) Hexaklór-benzol (HCB); (c) Policiklikus aromás szénhidrogének (PAH-ok). A fontos fogalom meghatározásokat e jegyzőkönyv III. melléklete adja meg. II. POP-KIBOCSÁTÁSOK NAGY, HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSAI 7. A PCDD/F anyagok szerves anyagokkal és klórral járó termális folyamatokból emittálódnak a tökéletlen égés vagy kémiai reakciók eredményeként. A PCDD/F főbb állandó forrásai a következők lehetnek: (a) hulladékégetés, beleértve az együttégetést; (b) termális kohászati eljárások, pl. alumínium vagy egyéb nem-vasfémek, vas és acél gyártása; (c) energiát szolgáltató tüzelőberendezések; (d) lakossági tüzelés; és (e) fél- és melléktermékeket kibocsátó egyes vegyipari folyamatok. 8. A PAH-kibocsátások nagy, helyhez kötött forrásai a következők lehetnek: (a) háztartási fa- és széntüzeléses fűtés; (b) nyílt tüzek, mint szemétégetés, erdőtüzek és tarlóégetés; (c) koksz- és anódgyártás; (d) alumíniumgyártás (Soederberg–eljárással); és (e) fakonzerváló berendezések, kivéve az olyan Felet, akinél ez a kategória nem okoz jelentős hozzájárulást az összes PAH kibocsátásához (a III. melléklet meghatározása szerint). 9. A HCB-kibocsátások a PCDD/F anyagot emittáló azonos típusú termál- és kémiai eljárásokból erednek és a HCB hasonló mechanizmussal képződik. A HCB-kibocsátások főbb forrásai a következők lehetnek: (a) hulladékégető berendezések, beleértve az együttégetést; (b) a kohászat termál-forrásai; és (c) klórozott tüzelőanyagok használata kohó berendezésekben. III. A POP-KIBOCSÁTÁSOK CSÖKKENTÉSÉNEK ÁLTALÁNOS MEGKÖZELÍTÉSEI 10. A helyhez kötött forrásokból származó POP-kibocsátások csökkentésének több megoldása van. Ezek közé tartozik az adalékanyagok kiváltása, eljárás módosítások (beleértve a karbantartási és üzemeltetési ellenőrzést) és meglévő üzemek átépítését. Az alábbi felsorolás a rendelkezésre álló intézkedéseket általánosságban tünteti fel, melyeket külön-külön, vagy kombinálva lehet alkalmazni: (a) adalékanyagok kiváltása, amelyek POP-k, vagy ahol közvetlen kapcsolat van az anyagok és a forrásból származó POP-kibocsátások között; (b) legjobb környezeti gyakorlatok, mint jó gazdálkodás, megelőző karbantartási programok, vagy folyamatváltoztatások, mint zárt rendszerek (például kokszolókban, vagy közömbös/inert/elektródák használata elektrolízishez); (c) az eljárás módosítása a teljes égés biztosításához, ezzel megelőzve a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok képződését, az olyan paraméterek ellenőrzésén keresztül, mint égési hőmérséklet vagy tartózkodási idő; 160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet (d) füstgáz tisztítási módszerek, mint termális vagy katalitikus égetés vagy oxidáció, por-kicsapatás, adszorpció; (e) maradványok, hulladékok és szennyvíziszap kezelése, például hőkezeléssel vagy semlegesítéssel. 11. Az 1. , 2. , 4. , 5. , 6. , 8. és 9. táblázatokban a különböző mérésekre megadott kibocsátási szintek általában eset-specifikusak. A számok vagy tartományok a kibocsátási szinteket a kibocsátási határértékek százalékában adják meg, hagyományos technikák alkalmazásával. 12. A költséghatékonysági szempontok alapulhatnak összköltség per év per mérséklési egységen (beleértve beruházási és üzemeltetési költségeket). A POP-kibocsátáscsökkentés költségeit ugyancsak az általános folyamat gazdaságosság keretében kell mérlegelni, pl. a csökkentési intézkedések hatását és a termelési költségeket. Tekintettel a sok befolyásoló tényezőre, a beruházási és üzemeltetési költségek számai nagymértékben eset-specifikusak. IV. CSÖKKENTÉSI TECHNIKÁK PCDD/F-KIBOCSÁTÁSOK CSÖKKENTÉSÉRE A. Hulladékégetés 13. A hulladékégetés felöleli a kommunális hulladék, veszélyes hulladék, kórházi hulladék és szennyiszap égetését. 14. A hulladékégető létesítményekből származó PCDD/F-kibocsátások fő csökkentő intézkedései a következők: (a) elsődleges intézkedések az elégetett hulladékokra vonatkozóan; (b) elsődleges intézkedések a folyamat technikákra vonatkozóan; (c) intézkedések az égési folyamat és hulladékgázok fizikai paramétereinek ellenőrzésére (pl. hőmérséklet fokozatok, hűtési ráta, O2 tartalom, stb. ); (d) a füstgáz tisztítása; és (e) a tisztítási folyamat maradványainak kezelése. 15. Az elégetett hulladékokra vonatkozó elsődleges intézkedések, amelyek a betáplált anyag kezelésével, nevezetesen a halogénezett anyagok csökkentésével és nem-halogénezett alternatívákkal történő kiváltásával járnak, nem felelnek meg a kommunális vagy veszélyes hulladék égetéséhez. Hatékonyabb az égetési folyamat módosítása és másodlagos intézkedések beépítése a füstgáztisztításhoz. A betáplált anyag kezelése hasznos elsődleges intézkedés a hulladék csökkentésére és az újrafelhasználás lehetőségének járulékos hasznával jár. Ez a PCDD/F közvetett csökkentését eredményezheti az elégetendő hulladék mennyiségének csökkentése által. 16. A folyamat technikák módosítása az égési viszonyok javításához egy fontos és hatékony intézkedés a PCDD/F-kibocsátások csökkentésére (rendszerint 850 °C vagy magasabb hőmérséklet, az oxigén ellátás felmérése a fűtőértéktől és a hulladékok konzisztenciájától függően, az elégséges tartózkodási idő – 850 °C-nál kb 2. mp – és a gáz örvénylése, a hideg-gáz régiók elkerülése az égetőben, stb. ). A fluidágyas égetők 850 °C-nál alacsonyabb hőmérsékletet tartanak megfelelő kibocsátási eredményekkel. A meglévő égetőknél ez általában a berendezés áttervezésével és/vagy cseréjével járna, – ez egy olyan opció, amely nem minden országban lehet gazdaságilag életképes. Minimálisra kell csökkenteni a hamuk szén tartalmát. 17. Füstgázintézkedések. A következő intézkedések lehetségesek a füstgázban lévő PCDD/F-tartalom ésszerűen hatékony mérsékléséhez. A de novo szintézis körülbelül 450 °C-on történik. Ezek az intézkedések előfeltételt képeznek a további csökkentésekhez, hogy a cső végén el lehessen érni a kívánt szinteket: (a) a füstgázok lehűtése (nagyon hatékony és viszonylag olcsó); (b) késleltető szerek adalékolása, mint trietanolamin vagy trietilamin (a nitrogén-oxidokat is csökkentheti), de biztonsági okok miatt mérlegelni kell a mellék-reakciókat; (c) porgyűjtő rendszerek alkalmazása 800 és 1 000 °C közötti hőmérsékleteknél, pl. keramikus szűrők és ciklonok; (d) alacsony-hőmérsékletű elektromos kisülési rendszerek alkalmazása; és (e) szállópernye lerakódás elkerülése a füstgáz elszívó rendszerben. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161 18. A füstgáztisztítás módszerei: (a) hagyományos porkiülepítők a részecskékhez kötött PCDD/F csökkentésére; (b) szelektív katalitikus csökkentés (SCR) vagy szelektív nem-katalitikus csökkentés (SNCR); (c) felületi elnyelés aktivált faszén vagy koksz használatával kötött vagy fluidizált rendszerekben; (d) különböző típusú adszorpciós módszerek és optimális mosó rendszerek aktivált faszén, nyílt tűzhelyi szén, mész és mészkő oldatok keverékeivel merevágyas, mozgóágyas és fluidágyas reaktorokban. A gáznemű PCDD/F gyűjtésének hatékonysága javítható egy megfelelő aktivált koksz előbevonat-réteg alkalmazásával a zsákos szűrő felületén; (e) H2O2-oxidálás; és (f) katalitikus égési módszerek, különböző típusú katalizátorok használatával (vagyis Pt/Al2O3 vagy réz-kromit katalizátorok különböző katalizátorgyorsítókkal a felület stabilizálásához és a katalizátorok öregedésének mérsékléséhez. 19. A fent említett módszerek képesek a füstgázban lévő PCDD/F 0,1 ng TE/m3 kibocsátási szintek elérésére. Azonban az aktivált faszén vagy koksz adszorbenseket/szűrőket alkalmazó rendszerekben gondot kell fordítani annak biztosítására, hogy az elszökő szénpor ne növelje a PCDD/F-kibocsátásokat a szűrő után. Ugyancsak meg kell jegyezni, hogy a katalizátorok előtti elnyelők és portalanító berendezések (SCR technika) PCDD/F-fel terhelt maradványokat adnak, melyeket újra fel kell dolgozni, vagy amelyek megfelelő elhelyezést igényelnek. 20. A füstgázban lévő PCDD/F csökkentésére irányuló intézkedések összehasonlítása nagyon összetett. Az eredő mátrix a különböző kapacitású és konfigurációjú ipari üzemek széles tartományát öleli fel. A költség paraméterek közé tartoznak az egyéb szennyezők, mint a nehézfémek (részecskéhez kötött vagy nem-kötött) minimumra csökkentését célzó intézkedések is. Ezért a legtöbb esetben nem lehet közvetlen összefüggést elkülöníteni a PCDD/F-kibocsátások csökkentésére egymagában. A különböző szabályozó intézkedésekre nézve rendelkezésre álló adatok összegezését adja az 1. táblázat. 1. táblázat A hulladékégető berendezésekben a PCDD/F-kibocsátások csökkentésére alkalmazott különböző füstgáz tisztító intézkedések és folyamat módosítások összehasonlítása. Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Elsődleges intézkedések a betáplált anyagok módosításával: – prekurzorok és klór-tartalmú fűtőanyag kikü- szöbölése; és – Hulladékáramok kezelése Eredő kibocsátási szint nincs kvanti-fikálva; úgy tűnik, hogy nem függ li- neárisan a betáplált anyag mennyiségétől. Folyamat technológia módosítása: – javított égési feltételek; – 850 °C alatti hőmérsékletek és hideg régiók elkerülése a füstgázban; – elégséges oxigéntartalom; az oxigén bevitel sza- bályozása a tápanyag fűtőértékétől és konzisz- tenciájától függ; és – elegendő tartózkodási idő és örvénylés. részeket A betáplált anyag előválogatása nem hatékony, csak összegyűjteni, más klórtartalmú anyago-kat, pl konyhasó, papír, stb. , nem lehet elkerülni. Veszélyes vegyi hulladéknál ez nem kívánatos. lehet Hasznos elsődleges intézkedés és kivitelezhető speciális esetekben (pl. fáradt olajak, villamos alkatrészek, stb. ) az anyagok lehetséges újrafeldol- gozásának járulékos hasznával. A teljes folyamat újraszerelése szükséges. 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Füstgáz intézkedések: Részecske lerakódás elkerülése: – Koromtisztítók, mechanikus lazítók, hang- vagy gőz koromfúvók. Poreltávolítás általában hulladékégetőkben, < 10 Közepes A gőzzel végzett koromfúvatás növelheti a PCDD/F képződési sebességét. Részecskékbe adszorbeált PCDD/F eltávolítása. A részecske eltávolítási módszereket a forró füstgá- záramokban csak kísérleti berendezésekben hasz- nálják. – textilszűrő; – keramikus szűrők; – ciklonok; és – elektrosztatikus kicsapatás. Katalitikus oxidáció. Gáz gyors lehűtése. Nagyteljesítményű adszorpciós egység járulékos aktív szén részecskékkel (elektrodinamikus ventu- ri). Szelektív katalitikus csökkentés (SCR) Különböző típusú nedves és száraz adszorpciós módszerek aktív szén, tűzhelyi koksz, mész és mészkőoldat keverékekkel merev-, mozgó- és fluidágyas reaktorokban: – merevágyas reaktor, adszorpció aktív szénnel és tűzhely koksszal; és – felszívott áramlás keringetett folyadékágyas aktív koksszal/mész vagy mészkő oldatokkal és utána textilszűrővel. vagy hozzáadott reaktor, H2O2 hozzáadása. 1 - 0,1 Nagy <150 °C hőmérsékleteknél használatos. Alacsony hatásfok Közepes Alacsony hatásfok Közepes hatásfok 800-1000 °C közötti hőmérsékleteken használa- tos 450 °C hőmérsékletnél használatos; PCDD/F de novo szintézis elősegítése lehetséges, magasabb NOx kibocsátások, hővisszanyerés csökkenése. 800-1000 °C hőmérsékletnél használatos. Elkülönített gázfázis csökkentés szükséges Nagy beruhá-zási és alacsony üzemelte-tési költség NOX csökkenés NO3 hozzáadása esetén; nagy helyszükséglet, fáradt katalizátorok és aktív szén (AC) maradványok vagy lignit-koksz (ALC) ártal- matlanítható, katalizátorok a legtöbb esetben újra- feldolgozhatók a gyártók által, AC és ALC szigo- rúan ellenőrzött körülmények között égethető Nagy beruhá-zás, kö-zepes üzemel-tetési költség Kis beruházás, közepes üzemel-tetési költség Maradványok eltávolítása; nagy helyszükséglet. Maradványok eltávolítása. beruhá-zás, Kis üzemeltetési költség kis < 2 (0,1 ng TE/m3) < 10 (0,1 ng TE/m3) 2 - 5 (0,1 ng TE/m3) (a): Megmaradó kibocsátás a nem-csökkentett módhoz hasonlítva. 21. Sok országban a kórházi hulladékégetők lehetnek a PCDD/F fő forrásai. Specifikus kórházi hulladékokat, mint emberi anatómiai részek, fertőzött hulladék, tűk, vér, plazma és citosztatikum, a veszélyes hulladékok speciális formájaként kezelik, míg más kórházi hulladékokat gyakran a helyszíni adag-üzemben égetnek el. Az adag-rendszerben működő égetők ugyanazokat a PCDD/F csökkentésre vonatkozó követelményeket elégíthetik ki, mint az egyéb hulladékégetők. 22. A Felek mérlegelhetik politikák elfogadását a kommunális és kórházi hulladék nagy regionális létesítményekben történő égetésének ösztönzésére a kisebbekben végzett égetés helyett. Ez a megközelítés költséghatékonyabbá teheti a BAT alkalmazását. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163 23. folyamatok maradványainak kezelése. Az égetőművi hamutól eltérően, ezek a Füstgáz tisztítási maradványok viszonylag nagy koncentrációban tartalmaznak nehézfémeket, szerves szennyezőket (PCDD/F-et jól kell ellenőrizni. A nedves gázmosó rendszerek különösen nagy mennyiségekben produkálnak savas, szennyezett folyékony hulladékot. Létezik néhány speciális kezelési módszer. Ezek közé tartozik: is), kloridokat és szulfidokat. Ezért elhelyezési/ártalmatlanítási módszereiket (a) a textilszűrők porainak katalitikus kezelése alacsony hőmérséklet és oxigénhiányos viszonyok mellett; (b) a textilszűrők porainak mosása a 3-R eljárással (nehézfémek kivonása savakkal és szerves anyagok lebontása); (c) a szövetszűrők porainak üvegesítése; (d) a megkötés további módszerei; és (e) plazma-technológia alkalmazása. B. Termális eljárások a kohászatban 24. A kohászat specifikus eljárásai a PCDD/F-kibocsátások fontos maradék forrásai lehetnek. Ezek: (a) elsődleges vas- és acélipar (pl. nagykohó, szinterező üzemek, vas pelletezés); (b) másodlagos vas- és acélipar; és (c) elsődleges és másodlagos nem-vasfém ipar (réztermelés). A kohászat PCDD/F-kibocsátások csökkentését célzó intézkedései a 2. táblázatban vannak összefoglalva. 2. táblázat PCDD/F-kibocsátások csökkentése a kohászatban Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Szinter üzemek Elsődleges intézkedések: – szinter szállítószalagok javítása/beburkolása; – hulladékgáz visszakeringetés, pl. kibocsátás optimált szinterezés (EOS), hulladékgáz áram kb. 35 %-os csökkenése (további másodlagos intézkedések költségeinek csökkentés a csök- kent gázáram által), kb. 1 millió Nm3/ó; 40 Másodlagos intézkedések: Csekély Csekély Nem érthető el 100 %. – elektrosztatikus kicsapatás + molekuláris szűrő; Közepes hatásfok Közepes – mészkő/aktív szén keverékek adalékolása; Nagy hatásfok (0,1 ng TE/m3) – Nagyteljesítményű mosók - meglévő berende- zés: AIRFINE (Voest Alpine Stahls Linz) 1993 óta 600 000 Nm3/ó-hoz; második berendezés Hollandiában (Hoogoven) 1998-ra tervezve. Nagy hatásfokú emisz- szió csökkentés 0,2- 0,4 mg TE/m3-re Nem-vasfém gyártás (pl. réz) Elsődleges intézkedések: – fémhulladék előválogatása, műanyaggal és PVC- vel szennyezett tápanyag elkerülése, bevonatok lehúzása és klórmentes szigetelőanyagok hasz- nálata; Közepes Közepes Csekély 0,1 ng TE/m3 érhető el na-gyobb energia igénnyel; nincs meglévő berendezés. 164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Másodlagos intézkedések: – forró hulladékgázok lehűtése; Nagy hatásfok Csekély – oxigén vagy oxigéndús levegő használata a tüze- lésnél, oxigéninjektálás az aknakemencébe (tel- jes égést és a gázvolumen csökkenését adja); 5 – 7 (1,5-2 TE/m3) Nagy – merevágyas reaktor fluidágyas sugáráramos reaktor aktívszenes vagy tűzhely- kokszos adszorpcióval; vagy (0,1 ng TE/m3) Nagy – katalitikus oxidáció; és (0,1 ng TE/m3) Nagy – tartózkodási idő csökkentése a kritikus hőmér- sékletű tartományban a hulladékgáz rendszer- ben. Vas- és acélgyártás Elsődleges intézkedések: – Fémhulladék előzetes megtisztítása a gyártó Csekély Tisztító oldó-szereket kell használni. edénybe betöltés előtt; – szerves, véletlenül bekerülő [tramp] anyagok kiküszöbölése, mint olajak, emulziók, zsírok, festék és műanyagok a betáplált anyag tisztítás- ból; – különleges nagy gázáramok mérséklése; – betöltésből és ürítésből származó kibocsátások külön gyűjtése és kezelése; Másodlagos intézkedések: – betöltésből és ürítésből származó kibocsátások külön gyűjtése és kezelése; és Csekély Közepes Csekély Csekély – textilszűrő koksz-injektálással kombinálva < 1 Közepes Másodlagos alumínium gyártás Elsődleges intézkedések: – halogénezett anyag elkerülése (hexaklór-etán) – klórtartalmú kenőanyagok kerülése (pl. klórpa- raffinok); és – piszkos hulladékfém adagok tisztítása és válo- gatása, pl. fémforgácsos bevonat-mentesítése, úszómerülő szeparációs technikákkal és örvé- nyáramos ülepítéssel; Másodlagos intézkedések: – egy- és textilszűrő többlépcsős mészkőaktiválás/aktív szén hozzáadásával a szűrő előtt; Csekély Csekély < 1 (0,1 ng TE/m3) Közepes/nagy 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165 Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok – különböző hulladékgáz szennyezettségű áramok minimumra csökkentése és elkülönített eltávo-lítása; – részecske lerakódás elkerülése a hulladékgázból és a kritikus hőmérséklet tartományon áthala- dás elősegítése; és – alumínium hulladék aprítók javított kezelése és merülő-sűllyedő szeparációs örvénylő áramlerakódáson keresztüli osztályo- zás alkalmazásával. technikák (a): Megmaradó kibocsátás a nem-csökkentett módhoz hasonlítva. Közepes/nagy Közepes/nagy Közepes/nagy 25. A PCDD/F-et kibocsátó fémtermelő és -kezelő üzemek kielégíthetik a 0,1 ng TE/m3 maximális kibocsátási koncentrációt (ha a hulladékgáz térfogat áram > 5 000 m3/ó) csökkentési intézkedések alkalmazásával. S z i n t e r ü z e m e k 26. A vas- és acéliparban a szinter üzemekben végzett mérések általában a 0,4 - 4 ng TE/m3 közötti tartományban mutatták a PCDD/F-kibocsátásokat. Egy mérés egy üzemben, minden ellenőrző mérés nélkül 43 ng TE/m3 kibocsátási koncentrációt mutatott. 27. Halogénezett vegyületek PCDD/F képződést eredményezhetnek, ha szinter üzemekben bekerülnek a tápanyagokba (kokszpor, sótartalom az ércben) és hozzáadott újrafeldolgozott anyagokba (pl. hengerlési reve, nagykohó torokgáz por, szűrőporok és szennyvízkezelésből származó iszapok). Azonban a hulladékégetéshez a PCDD/F-kibocsátások között. Megfelelő intézkedés lehet a szennyezett maradványanyag elkerülése és a hengerlési reve olajtalanítása vagy zsírtalanítása, mielőtt bevezetnék a szinter üzembe. klórtartalma tápanyagok hasonlóan, kapcsolat világos nincs és a 28. A leghatékonyabb PCDD/F-kibocsátás kombinációjának alkalmazásával lehet elérni, a következők szerint: csökkentést a különböző másodlagos intézkedések (a) a hulladékgáz visszakeringetése jelentősen csökkenti a PCDD/F-kibocsátásokat. Továbbá, jelentősen csökkent a gázáram, ezáltal csökkentve a bármilyen csővégi ellenőrző rendszerek beépítési költségeit; (b) textilszűrők (egyes esetekben elektrosztatikus kicsapatókkal kombinálva) vagy elektrosztatikus kicsapatók beépítése az aktív szén/tűzhelykoksz/mészkő keverékek injektálásával a hulladékgázba; és (c) olyan mosási módszereket fejlesztettek ki, amelyek magukban foglalják a hulladékgáz előzetes lehűtését, a kioldást a nagyteljesítményű mosással és szeparálást a csepp-lerakódással. 0,2 - 0,4 ng TE/m3 lignit lehet szénkoksz/szénsalak, 0,1 ng TE/m3 kibocsátás érhető el. adszorbensek hozzáadásával, mint elérni. Alkalmas kibocsátásokat E l s ő d l e g e s é s m á s o d l a g o s r é z g y á r t á s 29. Az elsődleges és másodlagos rézgyártás meglévő üzemei néhány pikogrammtól 2 ng TE/m3-ig terjedő PCDD/F-kibocsátásokat képesek elérni füstgáztisztítás után. Egy aknakemence 29 ng TE/m3-ig terjedő PCDD/F-kibocsátást mutatott a töltőanyagok optimálása előtt. Ezekből az üzemekből általában a PCDD/F-kibocsátások széles tartománya adódik a különböző töltőanyagokban és eljárásokban használt nyersanyagokban előforduló nagy különbségek miatt. 30. Általában a következő intézkedések alkalmasak a PCDD/F-kibocsátások csökkentésére: (a) fémhulladék előválogatása; (b) fémhulladék előkezelése, például műanyag vagy PVC bevonatok lehántása, kábelhulladék előkezelése hideg/mechanikus módszerek alkalmazásával; 166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet (c) forró hulladékgázok lehűtése (hasznosítható hőt adva), a tartózkodási idő csökkentésére a kritikus hőmérsékletű régióban a hulladékgáz rendszerben; (d) oxigén vagy oxigéndúsított levegő használat a tüzelésnél, vagy oxigén injektálás az aknakemencébe (teljes égést és a hulladékgáz volumen csökkenését adva); (e) adszorbeálás merevágyas reaktorban vagy fluidizált sugáráramú reaktorban aktív szénnel vagy tűzhely-koksz porral; és (f) katalitikus oxidáció. A c é l g y á r t á s 31. Az acélgyártás konverteres acélműveiből és az öntöttvas olvasztó kupolókemencéből, elektromos kemencékből és elektromos ívkemencékből származó PCDD/F-kibocsátások jelentősen alacsonyabbak mint 0,1 ng TE/m3. A hideglevegős kemencéknek és forgó csőkemencéknek (öntöttvas olvasztás) magasabb PCDD/F-kibocsátások vannak. 32. A másodlagos acélgyártásban használt elektromos ívkemencékkel 0,1 ng TE/m3 koncentráció értéket lehet elérni, ha a következő intézkedéseket alkalmazzák: (a) betöltésből és ürítésből származó kibocsátások elkülönített gyűjtése; (b) textilszűrő vagy elektrosztatikus kicsapató használata koksz-injektálással kombinálva. 33. Az elektromos kemencék betáplált anyaga gyakran tartalmaz olajakat, emulziókat vagy zsírokat. A PCDD/F csökkentéhez egy általános elsődleges intézkedés lehet a fémhulladék válogatása, olajtalanítása és bevonat-mentesítése, vulkanizáló adalékanyagokat tartalmazhatnak. festékeket, pigmenteket amelyek műanyagokat, gumit, és O l v a s z t ó b e r e n d e z é s e k a m á s o d l a g o s a l u m í n i u m i p a r b a n 34. A másodlagos alumíniumiparban az olvasztó berendezésekből származó PCDD/F-kibocsátások körülbelül a 0,1 - 14 ng TE/m3 tartományban vannak. Ezek a szintek az olvasztó betétanyagok típusától, a használt anyagoktól és az alkalmazott hulladékgáz tisztítási technikáktól függnek. 35. Összegezve, az egy- és többlépcsős textilszűrők, mészkő/aktív szén/tűzhely koksz adagolásával a szűrő előtt kielégítik a 0,1 ng TE/m3 kibocsátási koncentrációt, 99 %-os csökkentési hatásfokokkal. 36. A következő intézkedéseket is figyelembe lehet venni: (a) az eltérően szennyezett gázáramok minimumra csökkentése és elkülönített eltávolítása és tisztítása; (b) hulladékgáz részecskék lerakódásának elkerülése; (c) gyors áthaladás a kritikus hőmérséklet tartományon; (d) a hulladék-alumínium zúzók előválogatásának javítása úszó-merülő szeparációs technikák alkalmazásával és osztályozás örvénylő áramlású lerakódással; és (e) a hulladék-alumínium előtisztításának javítása fémforgácsos bevonat-mentesítéssel és szárítással. 37. A (d) és (e) opciók fontosak, mivel valószínűtlen, hogy a modern folyasztószer-mentes olvasztási technikák (amelyek kerülik a halid-só folyasztószereket), képesek lennének kezelni a gyenge minőségű fémhulladékot, amelyek forgókohókban kerülhetnek felhasználásra. 38. Az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló Egyezmény alapján folytatódnak a tárgyalások egy korábbi ajánlás felülvizsgálatáról, hogy az alumíniumiparban fokozatosan megszüntessék a hexaklór-etán használatát. 39. Az olvadék kezelhető korszerű technológia felhasználásával, például 9:1 és 8:2 arány közötti nitrogén/klór keverékekkel, finomdiszperzió esetén gázbefecskendeső berendezéssel, nitrogén elő- és utóöblítéssel és vákuumzsírtalanítással. A nitrogén/klór keverékek esetében egy körülbelül 0,3 ng TE/m3 PCDD/F-kibocsátáskoncentrációt mértek (összehasonlítva a kizárólag klórral való kezelés esetében mért 1 ng TE/m3-nél nagyobb értékekkel). A klór a magnézium és más nem kívánt komponensek eltávolításához szükséges. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167 C. Fosszilis tüzelőanyagok égetése közmű- és ipari kazánokban 40. A fosszilis tüzelőanyagok közmű- és ipari kazánokban (>50 MW hőkapacitás) történő égetésénél a jobb energia hatékonyság és energia takarékosság az összes szennyező anyag csökkenését fogja eredményezni a csökkent is fogja eredményezni. Nem lenne költséghatékony a klór eltávolítása a szénből vagy olajból, de mindenesetre a gáztüzelésű állomások felé haladó irányzat segíteni fogja a PCDD/F-kibocsátások csökkentését ebből az ágazatból. tüzelőanyag követelmények miatt. Ez a PCDD/F-kibocsátások csökkenését 41. Meg kell jegyezni, hogy a PCDD/F-kibocsátás jelentősen megnőhet, ha a tüzelőanyaghoz hulladék anyagokat (szennyvíz iszap, fáradt olaj, gumihulladékok, stb. ) is adnak. A hulladékok energia szolgáltatás céljára történő égetését csak magas hatásfokú PCDD/F csökkentő hulladékgáz tisztító rendszereket alkalmazó berendezésekben szabad végezni (a fenti A. szakaszban leírtak). 42. A füstgázból a nitrogén-oxidok-, kén-dioxid- és részecskekibocsátások csökkentési technikáinak alkalmazása ugyancsak eltávolíthat PCDD/F-kibocsátásokat. Ezen technikák alkalmazásával a PCDD/F eltávolítási hatásfok berendezésenként fog változni. Folyamatban van a kutatás PCDD/F eltávolítási technikák kifejlesztésére, de amíg nem állnak rendelkezésre ilyen technikák ipari léptékben, nem lehet elérhető legjobb technikát azonosítani a PCDD/F eltávolítás specifikus céljára. D. Lakossági tüzelés 43. A lakossági tüzelő berendezések hozzájárulása az összes PCDD/F-kibocsátáshoz kevésbé jelentős, ha jóváhagyott tüzelőanyagokat megfelelően használnak. Ezen kívül, a kibocsátásokban nagy regionális különbségek fordulhatnak elő a tüzelőanyag típusának és minőségének, a készülék földrajzi sűrűségnek és használatnak betudhatóan. 44. A háztartási tűzhelyeknek rosszabb a kiégetési rátája a tüzelőanyagokban lévő szénhidrogének tekintetében, mint a nagy tüzelőberendezéseknek. Különösen igaz ez, ha szilárd tüzelőanyagokat használnak, mint fa és szén, a 0,1 - 0,7 ng TE/m3 tartományba eső PCDD/F-kibocsátásokkal. 45. A szilárd tüzelőanyagokhoz adalékolt csomagolóanyag égetése növeli a PCDD/F-kibocsátásokat. Noha egyes országokban tiltott, a szemét és csomagolóanyag égetése előfordulhat magánháztartásokban. A növekvő elhelyezési díjak miatt tudomásul kell venni, hogy a háztartási hulladék anyagokat háztartási tüzelőberendezésekben elégetik. A fa használata csomagolóanyag hozzáadásával 0,06 ng TE/m3-ről (kizárólag fa) 8 ng TE/m3-re (11 térfogat % O2 vonatkoztatva) növelheti a PCDD/F-kibocsátásokat. Ezeket az eredményeket több országban végzett vizsgálatok erősítették meg, egészen 114 ng TE/m3-ig (13 térfogat % oxigénre vonatkoztatva) terjedő értéket mértek hulladék anyagokat égető lakossági tüzelőberendezésekből származó hulladékgázokban. 46. A lakossági tüzelőberendezésekből származó kibocsátásokat csökkenteni lehet a bevitt anyagok jó minőségű tüzelőanyagra korlátozásával és a hulladék, halogénezett műanyagok és egyéb anyagok égetésének elkerülésével. E cél eléréséhez hatékonyak lehetnek a lakossági tüzelőberendezések vásárlói/üzemeltetői számára készített lakossági tájékoztató programok. E. Tüzelőberendezések fa tüzeléshez (<50 MW kapacitás) 47. A fatüzelő berendezések mérési eredményei azt jelzik, hogy 0,1 ng TE/m3 feletti PCDD/F-kibocsátások fordulnak elő a hulladékgázokban, különösen kedvezőtlen kiégetési körülmények mellett és/vagy ha az elégetett anyagoknak a rendes kezeletlen fánál nagyobb a klórozott vegyület tartalma. A rossz tüzelés jelzését találtak a CO-kibocsátsok, kiégetési minőség és PCDD/F-kibocsátások között. A 3. táblázat néhány kibocsátási koncentrációt és tényezőt összesít fatüzelésű berendezésekre. illusztrálja az összes karbon koncentráció a hulladékgázban. Összefüggéseket 3. táblázat Minőség-viszonylatú kibocsátási koncentrációk és tényezők fatüzelésű berendezésekre Tüzelőanyag Kibocsátási koncentráció (ng TE/m3) Kibocsátási tényező (ng TE/m3) Kibocsátási tényező (ng/GJ) Természetes fa (bükkfa) 0,02 - 0,10 0,23 - 1,3 12 - 70 Természetes faforgács erdőkből 0,07 - 0,21 0,79 - 2,6 43 - 140 Forgácslemezek 0,02 - 0,08 0,29 - 0,9 16 - 50 168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet Tüzelőanyag Városi hulladék fa Lakossági hulladék Faszén Kibocsátási koncentráció (ng TE/m3) Kibocsátási tényező (ng TE/m3) Kibocsátási tényező (ng/GJ) 2,7 - 14,4 26 - 173 1 400 - 9 400 3 230 114 0,03 48. A városi (bontási fahulladék viszonylag magas PCDD/F-kibocsátásokhoz vezet, összehasonlítva a nem-hulladék faanyag forrásokkal. Egy elsődleges intézkedés a kibocsátások csökkentéséhez a kezelt hulladék fa használat fatüzelésű berendezésekben. A kezelt ellátott berendezésekben végezhető a PCDD/F-kibocsátások csökkentése végett. csak megfelelő füstgáz tisztítással vándorrostélyokon faanyag) égetése égetése fa V. SZABÁLYOZÁSI TECHNIKÁK PAH-k CSÖKKENTÉSÉHEZ A. Kokszgyártás 49. A kokszgyártás során PAH-ok kerülnek ki a környező levegőbe, főleg: (a) amikor a kemencét feltöltik a toroknyíláson keresztül; (b) szivárgásokból a kemenceajtón át, a felszálló csövekből és a toroknyílás fedelekből; és (c) a koksz kitolása és hűtése alatt. 50. A benzo (a) pirén (BaP) koncentráció jelentősen változik az egyes források között egy kokszolósorban. A legnagyobb BaP koncentrációkat a kemencesor tetején és az ajtók közvetlen közelében találták. 51. A kokszgyártásból eredő PAH műszakilag a meglévő integrált vas és acél berendezések feljavításával csökkenthető. Ez magával hozhatja régi kokszolósorok bezárását és kiváltását és a koksztermelés általános csökkenését, például magas értékű szén injektálásával az acélgyártásnál. 52. A PAH csökkentési stratégia a kokszoló kemence soroknál magában foglalja a következő műszaki intézkedéseket: (a) a kokszoló kemencék feltöltése: – – – szilárd kibocsátás csökkentése, amikor a szenet a bunkerből áttöltik a töltővagonokba; zárt rendszerek a szén átrakáshoz, ha szén előmelegítést használnak; töltési gázok elszívása és ezt követő kezelése, vagy a gázok átvezetésével a szomszédos kemencén, vagy egy gyűjtő fővezeték útján egy égetőbe és egy utólagos portalanító készülékbe eljuttatással. Egyes esetekben a töltési gázokat a töltővagonokon lehet elégetni, de az ilyen töltővagon alapú rendszerek környezeti teljesítménye és biztonsága kevésbé kielégítő. A felszálló csövekben kellő elszívást kell létrehozni gőz vagy víz injektálásával; (b) kokszolási művelet közben a toroknyílás fedeleknél a kibocsátásokat a következőkkel kell elkerülni: – nagy hatásfokú tömítéssel ellátott toroknyílás fedelek használata; – – – toroknyílás fedelek lezárása agyaggal (vagy egyenértékű hatékonyságú anyaggal) minden egyes töltési művelet után; a toroknyílás fedelek és keretek megtisztítása a toroknyílás lezárása előtt; a kohók mennyezetét szénmaradványoktól mentesen kell tartani; (c) a felszállócső fedeleket vízzárakkal kell ellátni a gáz- és kátránykibocsátások elkerülésére és a tömítések megfelelő működését rendszeres tisztítással kell fenntartani; (d) a kokszoló kemencék ajtóinak nyitó gépezetét rendszerekkel kell ellátni a kemenceajtó kereteken és kemenceajtókon lévő a tömítések felületeinek tisztításához; 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 (e) kokszoló kemence ajtók: – nagyhatékonyságú tömítéseket kell használni (pl. rugóterhelésű membrán-ajtók); – – a kemenceajtókon és ajtókereteken lévő tömítéseket minden kezelési műveletnél meg kell tisztítani; az ajtókat úgy kell megszerkeszteni, hogy az lehetővé tegye szilárd anyag elvonó rendszer felszerelését csatlakozással a pormentesítő készülékhez (egy gyűjtő fővezeték útján) a kitolási műveletek alatt; (f) a kokszátrakó gépet fel kell szerelni egy integrált fedővel, állandó járattal és állandó gáztisztító rendszerrel (lehetőleg textilszűrővel); (g) a koksz hűtéséhez kis kibocsátású eljárásokat kell alkalmazni, pl. száraz kokszhűtést. A nedves lehűtési eljárás száraz koszhűtéssel történő kiváltását előnyben kell részesíteni mindaddig, amíg a szennyvíz keletkezését egy zárt keringetett rendszer alkalmazásával elkerülik. A szárazon hűtött koksz mozgatásánál keletkező port csökkenteni kell. 53. A „visszanyerés nélküli kokszkészítés” elnevezésű eljárás jelentősen kevesebb PAH-ot bocsát ki, mint a hagyományosabb melléktermék visszanyerő eljárás. Ez azért van, mert a kemencék negatív nyomás alatt működnek, ezáltal kiküszöbölik a szivárgásokat a légkörbe a kokszoló kemence ajtókból. A kokszolás alatt a nyers kokszolókemence-gázt természetes huzat távolítja el a kemencékből, amely negatív nyomást tart a nyers fenn a kemencékben. Ezek a kemencék nem arra kokszolókemence-gázból visszanyerjék a kémiai melléktermékeket. Ehelyett a kokszoló eljárásból távozó gázokat (beleértve a PAH-ot is) magas hőmérsékleteken és hosszú tartózkodási időkkel hatékonyan égetik el. Az ilyen égetésből keletkező hőt a kokszolási energia szolgáltatásához használják és a többlet hőt gőzfejlesztésre lehet használni. Az ilyen típusú kokszolási művelet gazdaságossága megkívánhat egy segédgenerátor egységet a villamos energia fejlesztéséhez a többlet-gőzből. Jelenleg csak egy visszanyerés nélküli kokszoló üzem működik az Egyesült Államokban és egy Ausztráliában. Az eljárás alapvetően egy horizontális egy-füstjáratos visszanyerés nélküli kokszoló kemence, a két kazánhoz csatlakozó égetőkamrával. Az eljárás gondoskodik a két kemence váltakozó töltéséről és kokszolási ütemekről. Ilyen módon az egyik kemence mindig ellátja az égetőkemencét kokszgázokkal. A kokszgáz égetés a égetőkamrában szolgáltatja a szükséges hőforrást. Az égetőkemence konstrukciója biztosítja a szükséges tartózkodási időt (körülbelül 1 másodperc) és a magas hőmérsékleteket (legalább 900 °C). vannak szerkesztve, hogy 54. Egy hatékony figyelési programot kell működtetni a kokszoló kemence ajtó tömítésekből, felszálló csövekből és toroknyílás fedelekből jövő szivárgásokhoz. Ez magában foglalja a szivárgások figyelését és Ilyen módon a diffúz kibocsátások jelentős feljegyzését, az azonnali csökkentését lehet elérni. javítást vagy karbantartást. 55. A meglévő kokszoló kemencesorok felújítása az összes forrásból származó füstgázok kondenzációjának elősegítésére (hő visszanyeréssel) 86 %-os PAH csökkentést eredményez, melynek több, mint 90 %-a a levegőbe jut (tekintet nélkül a szennyvíz kezelésre). A beruházási költségek öt év alatt megtérülhetnek, számításba véve a visszanyert energiát, melegített vizet, gázt a szintézisekhez és a megtakarított hűtővizet. 56. A növekvő kokszoló kemence térfogatok a kemencék összes számának, a kemenceajtó nyitások számának (naponta ürített kemencék mennyisége), a kemencesorban lévő tömítések számának és következésképpen a PAH-kibocsátások csökkenését eredményezik. A termelékenység ugyanígy nő a csökkenő üzemeltetési és személyi költségekkel. 57. A száraz kokszoló rendszerek nagyobb beruházási költséget igényelnek, mint a nedves módszerek. A magasabb üzemeltetési költségeket hő visszanyeréssel lehet kompenzálni a szén előhevítési eljárásával. A kombinált száraz kokszoló – szén előhevítő rendszerek energia hatékonysága 38-ról 65 %-ra nő. A szén előhevítés 30 %-kal fokozza a termelékenységet. Ez 40 %-ra növelhető, mivel a kokszolási folyamat homogénebb. 58. A kőszénkátrány és kőszénkátrány-termékek tárolására és kezelésére szolgáló összes tartályt és berendezést hatékony pára visszanyerő visszatérítő és/vagy pára megsemmisítő rendszerrel kell felszerelni. A pára megsemmisítő rendszerek üzemeltetési költségei csökkenthetők egy autotermális utóégető üzemmódban, ha a karbon vegyületek koncentrációja elég magas a hulladékban. 59. A 4. táblázat a kokszgyártó berendezésekben alkalmazott PAH-kibocsátáscsökkentő intézkedéseket összegezi. 170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet 4. táblázat PAH kibocstás-szabályozás a kokszgyártásban Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok A régi berendezések felújítása az összes forrásból emittált füstgázok kondenzálásával a következő intézke- désekkel jár: Összes < 10 (szennyvíz nélkül) Nagy A nedves hűtésnél nagyon nagyok a kibo- csátások a szennyvízbe. Ezt a módszert csak akkor kell használni, ha a vizet zárt ciklusban újra felhasználják. (A beruházási költségek megtérülése, szá mításba véve az energia visszanyerést, melegített vizet, gázt a szintézishez és megtakarított hűtővizet, 5 év lehet). – töltési gázok evakuálásra és utóégetése a kemencék feltöltése közben vagy a gázok átvezetése a szomszédos kemen- cébe, ha lehet; 5 < 5 – a kibocsátásokat a toroknyílás fedelek- nél a lehetséges mértékig kerülni kell, pl. különleges nyílásfedél konstrukció- val és nagy hatásfokú tömítési módsze- rekkel. Nagy hatékonyságú tömítések- kel ellátott kokszoló kemence ajtókat kell használni. A toroknyílás fedelek és keretek tisztítása a toroknyílás bezárása előtt; – A hulladékgázokat a kitolási művele- tekből össze kell gyűjteni és betáplálni egy pormentesítő készülékbe; < 5 – Hirtelen hűtés kokszhűtés közben ned- ves módszerekkel csak akkor, ha meg- felelően alkalmazható szennyvíz nélkül Kisebb missziójú eljárások a koksz hűtéséhez, pl. száraz kokszhűtés. Nincsenek kibocsátá- sok a vízbe. A nedves hűtésnél nagyobb beruházási költségek (de kisebb költségek a koksz előhevítésével és hul-ladékhő hasznosí- tással). Kb. 10 %-kal nagyobb beruházás, mint a hagyományos berendezéseknél. A legtöbb esetben a berendezés teljes áté- pítése vagy egy új kokszoló szükséges. Nagytérfogatú kemencék használatá- nak fokozása a nyílások számának és tömítő területek felületének csökken- téséhez. Jelentős (a): A maradék kibocsátás, összevetve a csökkentés nélküli eljárással. B. Anódgyártás 60. Az anódgyártásból származó PAH-kibocsátásokat hasonló módon kell kezelni, mint a kokszgyártásból eredőket. 61. A következő másodlagos intézkedéseket alkalmazzák a PAH-szennyezett kibocsátás csökkentéséhez: (a) elektrosztatikus kátrány kicsapatás; (b) hagyományos elektrosztatikus kátrányszűrő kombinálása nedves elektrosztatikus szűrővel, mint hatékonyabb műszaki intézkedés; (c) a hulladékgázok termális utóégetése; és (d) száraz mosás mészkő/petrolkoksszal vagy alumínium oxiddal (Al2O3). 62. A termális utóégetés üzemeltetési költségei csökkenthetők az autotermális utóégető üzemmódban, ha a hulladékgázban elég magas a karbon vegyületek koncentrációja. Az 5. táblázat a PAH-kibocsátásokat csökkentő intézkedéseit foglalja össze az anódgyártásban. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 171 5. táblázat PAH kibocsátáscsökkentés az anódgyártásban Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok 3 - 10 Nagy Régi berendezések korszerűsítése a diffúz kibocsátások csökkentésére a következő intézkedésekkel: – szivárgások csökkentése; – rugalmas tömítőanyagok beszerelése a kemenceajtóknál; – töltési gázok evakuálása és ezt követő kezelése, a gázok szomszédos kemen- cébe átvezetésével, vagy a gázok átve- zetése egy gyűjtő fővezeték útján egy égetőbe és utána egy portalanító készü- lékbe a talajon; – üzemeltető és koszoló kemence hűtő rendszerek; és – részecskekibocsátások evakuálása és tisztítása a kokszból. Bevált technológiák az anódgyártáshoz Hollandiában: 45 - 50 – Új kemence mosóval (mészkővel/petrolkoksszal vagy alumí- niummal); száraz Bevezetve Hollandiában 1990-ben. A mosás mészkővel vagy petrolkoksszal hatékony csökkentéshez; PAH a alumíniummal nem ismert. visszaforgatása pép- – szennyvíz egységben. BAT – elektrosztatikus porkicsapatás; és – termális utóégetés. 2 - 5 15 (a): A maradék kibocsátás, összevetve a csökkentés nélküli eljárással. C. Alumíniumipar Csekély autotermá-lis üzemmódban. üzemeltetési költségek A kátrány rendszeres tisztítása szükséges. Üzemeltetés autoter-mális üzemmódban csak akkor, ha magas a PAH koncentráció a hulladékgázban. 63. Az alumíniumot alumínium-oxidból (Al2O3) elektrolízissel állítják elő elektromosan sorba kapcsolt tégelyekben (cellákban). A tégelyeket az anód típusa szerint elősütő vagy Soederberg-tégelyeknek osztályozzák. 64. Az elősütő tégelyeknek pörkölt (sütött) karbon tömbökből álló anódjai vannak, melyeket részleges elfogyás után cserélnek. A Soederberg-anódokat a tégelyben sütik, petrolkoksz és kőszénkátrány szurok keverékével mint kötőanyaggal. 65. A Soederberg-eljárásból nagyon magas PAH-kibocsátások szabadulnak ki. Az elsődleges mérséklő intézkedések közé tartozik a meglévő üzemek korszerűsítése és az eljárások javítása, amely 70-90 %-kal csökkentheti a PAH-kibocsátásokat. Egy 0,015 kg B (a) P/tonna Al kibocsátási szint érhető el. A meglévő Soederberg–tégelyek kiváltása elősütöttekkel a meglévő eljárások nagyobb rekonstrukcióját tenné szükségessé, de szinte teljesen kiküszöbölné a PAH-kibocsátásokat. Az ilyen cserék beruházási költsége nagyon nagy. 66. A 6. táblázat a PAH-kibocsátásokat csökkentő intézkedéseket foglalja össze az alumíniumiparban. 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet 6. táblázat PAH kibocsátáscsökkentő intézkedések a Soederberg–eljárást alkalmazó alumíniumgyártásban Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Nagyobb költségek az elek-tródáknál,kb. 800 millió USD. A Soederberg-elektródák olcsóbbak az elősütötteknél, mivel nincs szükség anód- sütő berendezésre. A kutatás folyamatban van, de csekélyek az elvárások. A haté- kony üzemeltetés és a kibocsátás figyelése elengedhetetlen része a kibocsátás csök- kentésének. A rossz teljesítmény jelentős diffúz kibocsátásokat okozhat. Soederberg–technológia rekonstrukciója tokozással és módosított betáplálási ponttal: 50 000-100 000 USD per kemence. A diffúzkibocsátások a beadagolás, a kéreg feltörése és az érintkező vas csap- szegek magasabb pozícióba helyezése során fordulnak elő. Kis - közepes Csekély Közepes Közepes Kis - közepes Közepes - nagy Erős szikrázás és elektromos ívképződés; a hulladékvizet termel. – gáztisztítás nedves Soederberg-elektródák felváltása: 3 - 30 – elősütött (szurok kötőanyagok elkerü- lése); – közömbös anódok. Zárt elősütő rendszerek timföld pont- szerű betáplálásával és hatékony folya- matvezérléssel, a teljes tégelyt lefedő tetők, a légszennyező anyagok haté- kony összegyűjtését teszik lehetővé. 1 - 5 Soederberg-tégely vertikális érintkező csapszegekkel és hulladékgáz gyűjtő rendszerekkel. > 10 Sumitomo technológia (anód brikettek VSS eljárásokhoz). Gáztisztítás: – elektrosztatikus kátrányszűrők; hagyományos elektrosztatikus kátrány- szűrők kombinálása elektrosztatikus nedves gáztisztítással; 2 - 5 > 1 – termális utóégetés. Magasabb olvadáspontú szurok haszná- lata (HSS + VSS) Nagy Száraz mosás használata meglévő HSS + VSS üzemekben. (a): Megmaradó kibocsátás a nem-csökkentett módhoz hasonlítva. D. Lakossági tüzelés 67. A lakossági tüzelésből eredő PAH-kibocsátásokat kályhákból vagy nyitott tűzhelyekből lehet észlelni, főleg ha fát vagy szenet használnak. A háztartások jelentős PAH-kibocsátás források lehetnek. Ez a háztartásokban szilárd tüzelőanyagokat égető tűzhelyek és kis tüzelőberendezések használatának eredménye lehet. Egyes országokban a tűzhelyek szokásos tüzelőanyaga a szén. A széntüzelésű kályhák kevesebb PAH-ot emittálnak, mint a fatüzelésűek, mivel magasabbak az égési hőmérsékletek és egyenletesebb a tüzelőanyag minősége. 68. Továbbá, az optimált üzemeltetési jellemzőjű égési rendszerek (pl. égési ráta) hatékonyan csökkentik a PAH-kibocsátásokat a lakossági tüzelésből. Az optimált égésviszonyok közé tartozik az optimált égéstér koncentráció és optimált levegőtáp. Több technika is van, amely optimálja az égésviszonyokat és csökkenti a kibocsátásokat. Jelentős eltérések vannak a különböző technikák kibocsátásai között. Egy modern fatüzelésű kazán egy vízgyűjtő (akkumulátor) tartállyal, amely a BAT-ot képviseli, több, mint 90 %-kal csökkenti a kibocsátást egy vízgyűjtő tartály nélküli elavult kazánhoz képest. Egy korszerű kazánnak három zónája van: egy tűzhely a fa elgázosításához, egy gázégető zóna keramikus vagy más anyaggal, amely mintegy 1 000 °C körüli hőmérsékleteket tesz lehetővé, és egy konvekciós zóna. A konvekciós rész, ahol a víz elnyeli a hőt, legyen elég hosszú és hatékony, hogy a gáz hőmérséklete 1 000 °C-ról 250 °C-ra vagy kevesebbre csökkenhessen. Ugyancsak több technika van a régi és elavult kazánok kiegészítésére, például vízgyűjtő tartályokkal, keramikus betétekkel és pellet-égetőkkel. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 69. Az optimált égetési rátákat alacsony szén-monoxid (CO), összes szénhidrogén (TCH) és PAH-kibocsátások kísérik. A határértékek (típus-jóváhagyási szabályozások) előírása a CO és TCH-kibocsátásokra alacsony PAH-kibocsátásokat eredményez. Mivel a PAH mérése sokkal drágább, mint a CO mérése, költséghatékonyabb egy határértéket megszabni a CO-ra és TCH-ra. Folytatódik a munka egy CEN szabvány javaslaton a szén- és fatüzelésű kazánokra 300 kW-ig (lásd 7. táblázatot). 7. táblázat CEN-szabvány tervezetek 1997-ben Osztály Kézi Automati- kus Hatály (kW) < 50 50-150 > 150- 300 < 50 50 - 150 < 150- 300 3 5 000 2 500 1 200 3 000 2 500 1 200 2 CO 8 000 5 000 2 000 5 000 4 500 2 000 1 3 25 000 12 500 12 500 15 000 12 500 12 500 150 100 100 100 80 80 2 TCH 300 200 200 200 150 150 1 3 2 1 Részecskék 2 000 1 500 1 500 1 750 1 250 1 250 150/125 180/150 200/180 150/125 180/150 200/180 150/125 180/150 200/180 150/125 180/150 200/180 150/125 180/150 200/180 150/125 180/150 200/180 Megjegyzés: kibocsátási szintek mg/m3-ben 10 % O2-nél. 70. A lakossági fatüzelésű kályhákból eredő kibocsátások csökkenthetők: (a) meglévő kályháknál lakossági tájékoztató és tudatosság fejlesztő programokkal a megfelelő kályha tüzelőanyag előkészítési eljárásokra és a fa üzemeltetésére, csak kezeletlen fa használatára, nedvességtartalmának helyes kiszárítására vonatkozóan; és (b) új kályháknál, a CEN szabvány tervezetben leírt termékszabványok alkalmazásával (és egyenértékű termékszabványokkal az Egyesült Államokban és Kanadában). 71. A PAH-kibocsátáscsökkentés általánosabb intézkedései a háztartások számára központosított rendszerek kifejlesztéséhez és energiatakarékossághoz kapcsolódnak, mint jobb hőszigetelés az energiafogyasztás csökkentésére. 72. Az információ a 8. táblázatban van összefoglalva. 8. táblázat PAH kibocsátáscsökkentés a lakossági tüzelésnél Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) (a) Becsült költség Kezelési kockázatok Szárított szén és fa használata (a szárított fát legalább 18-24 hónapig kell tárolni). Nagy hatékonyság Szárított szén használata. Nagy hatékonyság Fűtőrendszerek tervezése szilárd tüzelőanyag- okra, hogy optimált teljes elégési viszonyokat adjanak: 55 Közepes – elgázosítási zóna; – égés keramikus anyagokkal; – hatásos konvekciós zóna. Vízgyűjtő tartály. Műszaki üzemeltetéshez. utasítások a hatékony 30 - 40 Csekély Lakossági tájékoztató program a fatüzelésű kályhák használatáról. (a): Megmaradó kibocsátás a nem-csökkentett módhoz hasonlítva. Tárgyalásokat kell folytatni a kályha gyártókkal egy a rendszer kályhákra. bevezetéséről jóváhagyási Ugyancsak elérhető erőteljes lakossági neveléssel, gyakorlati oktatással és kályhatípus szabályozással kombinálva. 174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet E. Fakonzerváló létesítmények 73. A fakonzerválás PAH-tartalmú kőszénkátrány termékekkel a levegőbe jutó kibocsátások egyik fő forrása lehet. Kibocsátások fordulhatnak elő maga az impregnálási eljárás alatt, valamint tárolás és mozgatás közben, valamint azon idő alatt, amíg az impregnált fa érintkezésben van a szabad levegővel, amikor az előirányzott célra felhasználják. 74. A legszélesebb körben használt PAH-tartalmú kőszénkátrány termékek a karbol és a kreozot. Mindkettő PAH-okat tartalmazó kőszénkátrány párlat a faanyag biológiai támadások elleni védelmére. 75. A fakonzerválásból, berendezésekből és tároló létesítményekből eredő PAH-kibocsátásokat több módon lehet csökkenteni, melyeket külön-külön vagy kombinálva lehet alkalmazni, mint: (a) tárolási viszonyokra vonatkozó követelmények a talaj és felszíni víz PAH kilúgozással és szennyezett csapadékvízzel történő szennyezésének megelőzésére (pl. csapadékvíz behatolása ellen védett tároló helyek, minőségi igények az előállított anyagra); (b) intézkedések a légköri kibocsátások csökkentésére az impregnáló üzemeknél (pl. a meleg fát 90 °C-ról 30 °C-ra kell lehűteni legalább a tároló helyekre történő elszállítás előtt. Azonban rá kell mutatni egy alternatív módszerre, mint BAT-ra, amely vákuum-nyomású gőzt használt a kreozottal frissen impregnált fa kezeléséhez); (c) a fakonzerváló anyag optimális terhelése, amely megfelelő védelmet nyújt a kezelendő faterméknek in igényt, ezáltal csökkentve a situ, BAT-nak tekinthető, mivel ez csökkenti a pótlások iránti kibocsátásokat a fakonzerváló létesítményekből; (d) fakonzerváló termékek használata, amelyeknek alacsonyabb a PAH-tartalma, amelyek POP-k: – módosított kreozot használatának lehetősége, amelyet 270 °C és 355 °C közötti forráspontú lepárlási terméknek kell tekinteni, amely az illékonyabb PAH-ok és nehezebb, mérgező PAH-ok kibocsátásait egyaránt csökkenti, – a karbol használatának visszaszorítása ugyancsak csökkentené a PAH-kibocsátásokat; (e) megfelelő alternatívák kiértékelése majd használata, mint a 9. táblázatban felsoroltak, amelyek minimumra csökkentik a PAH-alapú termékekre támaszkodást. 76. Az impregnált fa égetése növeli a PAH és egyéb káros anyagok kibocsátásait. Ha égetésre kerül sor, azt megfelelő mérséklési technikákkal ellátott berendezésekben kell végezni. 9. táblázat Lehetséges alternatívák PAH-alapú termékekkel történő fakonzerváláshoz Kezelési opciók Kezelési kockázatok Alternatív anyagok használata építési alkalmazásokhoz: Egyéb környezeti problémákat kell értékelni, mint: – megfelelően előállított faanyag hozzáférhetősége; – kibocsátásokat okozhat a műanyagok, főleg a PVC termelése és ártalmatlanítása, – tartós használatra előállított keményfa (folyópartok, kerítések, kapuk); – műanyagok (kertészeti karók); – beton (vasúti talpfák); – mesterséges építmények kiváltása természetesekkel (mint folyópartok, kerítések, stb. ); – kezeletlen fa használata Több alternatív fakezelési technika van fejlesztés alatt, amelyek nem foglalnak magukban impregnálást PAH- alapú termékekkel. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 175 VI. MELLÉKLET AZ ÚJ ÉS MEGLÉVŐ, HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOK HATÁRÉRTÉKEINEK ÉS ELÉRHETŐ LEGJOBB TECHNIKÁINAK IDŐBELI ÜTEMEZÉSE A menetrendek a határértékek és elérhető legjobb technikák alkalmazására a következők: (a) új, helyhez kötött forrásokra: két év e jegyzőkönyv hatálybalépésének napja után; (b) meglévő, helyhez kötött forrásokra: nyolc év e jegyzőkönyv hatálybalépésének napja után. Amennyiben szükséges, ez az időtartam meghosszabbítható egyes meglévő, helyhez kötött forrásokra a nemzeti jogszabályok által előírt amortizációs időszaknak megfelelően. 176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet VII. MELLÉKLET AJÁNLOTT SZABÁLYOZÓ INTÉZKEDÉSEK A KÖRNYEZETBEN TARTÓSAN MEGMARADÓ SZERVES SZENNYEZŐ ANYAGOK MOZGÓ FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTÉSÉRE 1. A fontos fogalmak meghatározásait e jegyzőkönyv III. melléklete adja meg. I. ELÉRHETŐ KIBOCSÁTÁSI SZINTEK ÚJ JÁRMŰVEKRE ÉS TÜZELŐANYAG PARAMÉTEREK A. Elérhető kibocsátási szintek új járművekre 2. Dízelüzemű személygépkocsik Év Referenciatömeg Határértékek Szénhidrogének és NOX tömege Részecskék tömege 2000. 1. 1. 2005. 1. 1. (indikatív) 3. Nehéz gépjárművek. Minden Minden 0,56 g/km 0,3 g/km 0,05 g/km 0,025 g/km Év/vizsgálati ciklus 01. 1. 2000/ESC ciklus 01. 1. 2000/ETC ciklus Határértékek Szénhidrogének tömege Részecskék tömege 0,66 g/kWh 0,85 g/kWh 0,1 g/kWh 0,16 g/kWh 4. Nem közúton közlekedő gépek 1. l é p é s (hivatkozás: 96. számú EGB-előírás) (*) Nettó teljesítmény (P) (kW) Szénhidrogének tömege Részecskék tömege P 130 75 P < 130 37 P < 75 1,3 g/kWh 1,3 g/kWh 1,3 g/kWh 0,54 g/kWh 0,70 g/kWh 0,85 g/kWh (*) „Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba beépítendő kompressziós gyújtású (C. I. ) motorok jóváha- gyásáról a motor által kibocsátott szennyező anyagokra vonatkozóan. ” Az előírás 1995. december 15-én, módosítása 1997. március 5-én lépett hatályba. 2. l é p é s Nettó teljesítmény (P) (kW) Szénhidrogének tömege Részecskék tömege 0 P < 18 18 P < 37 37 P < 75 7 5 P < 1 3 0 1 3 0 P < 5 6 0 1,5 g/kWh 0,3 g/kWh 1 , 0 g / k W h 1 , 0 g / k W h 0,8 g/kWh 0,4 g/kWh 0 , 3 g / k W h 0 , 2 g / k W h 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 177 B. Tüzelőanyag paraméterek 5. Dízel tüzelőanyag Paraméter Egység Határértékek Minimális érték (2000/2005) (*) Maximális érték (2000/2005) (*) Vizsgálati mód- szer Cetánszám Sűrűség 15 °C-on 95 %-os elpárolgás PAH Kén (*) Az év január 1-je van előírva (**) Indikatív érték N. S. : Nincs előírva - 51/N. S. - ISO 5165 kg/m3 °C tömeg % ppm - - - - 854/N. S. ISO 3675 360/N. S. ISO 3405 11/N. S. prIP 391 350/50 (**) ISO 14956 II. HALOGÉNEZETT ÖBLÍTŐK, TÜZELŐANYAG ÉS KENŐANYAG ADALÉKOK 6. Egyes országokban 1,2-dibróm-metán 1,2-diklór-metánnal kombinációban használatos öblítőként az ólmozott benzinben. Ezen kívül az égési folyamat során PCDD/F képződik a motorban. A háromutas katalizátorok alkalmazása a gépkocsikban szükségessé fogja tenni az ólmozatlan tüzelőanyag használatát. Az öblítők és egyéb halogénezett vegyületek adalékolását a benzinhez és egyéb tüzelőanyagokhoz és kenőanyagokhoz a lehetséges mértékig kerülni kell. 7. Az 1. táblázat a PCDD/F-kibocsátáscsökkentő intézkedéseket foglalja össze. 1. táblázat Közúti szállító gépjárművek kipufogó gázaiból származó PCDD/F-kibocsátáscsökkentő intézkedések Kezelési opciók Kezelési kockázatok A halogénezett öblítők fokozatosan ki lesznek vonva, ahogy az ólmozott benzin piaca szűkül a zártláncú háromutas katalizátorok fokozódó használata miatt a szikragyújtású motorokban. Halogénezett vegyületek tüzelőanyagokhoz adalékolásá- nak elkerülése: – 1,2-diklór-metán, – 1,2-diklór-metán és megfelelő brómvegyületek, mint öblítők ólmozott benzinekben szikragyújtású motor- okban (a brómvegyületek brómozott dioxinok vagy furánok képződéséhez vezethetnek. ) – Halogénezett adalékok elkerülése tüzelőanyagokban és kenőanyagokban. III. CSÖKKENTŐ INTÉZKEDÉSEK MOZGÓ FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ POP-KIBOCSÁTÁSOKRA A. POP-kibocsátás gépjárművekből 8. A gépjárművekből a POP-kibocsátások úgy fordulnak elő, mint a dízelüzemű járművekből kibocsátott részecskékhez kötött PAH-ok. Kisebb mértékig a benzinüzemű járművek is kibocsáthatnak PAH-okat. 9. A kenőolajok és tüzelőanyagok is tartalmazhatnak halogénezett vegyületeket az adalékanyagok vagy gyártási eljárások eredményeként. Ezek a vegyületek az égés során átalakulhatnak PCDD/F-fé és ezt követően emittálódnak a kipufogó gázokkal. 178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet B. Ellenőrzés és karbantartás 10. A dízelüzemű mozgó forrásoknak a PAH-kibocsátások ellenőrzésének hatékonysága biztosítható programokkal a mozgó források időszakos felülvizsgálata útján részecskekibocsátásokra, homályosságra szabad gyorsítás közben irányuló, vagy ezekkel egyenértékű módszerekkel. 11. A dízelüzemű mozgó forrásoknak a PAH-kibocsátások (az egyéb kipufogógáz-kom-ponensek mellett) ellenőrzésének hatékonysága biztosítható programokkal a tüzelőanyag adagolás és a katalizátor hatásfokának időszakos vizsgálatával. C. Technikák a dízel- és benzinüzemű gépjárművekből származó PAH-kibocsátások szabályozására 1. S z a b á l y o z á s i t e c h n i k á k á l t a l á n o s s z e m p o n t j a i 12. Fontos biztosítani, hogy a járművek a kibocsátásszabványok üzem közbeni teljesítésére legyenek szerkesztve. Ez történhet a gyártás, élettartam tartósság, kibocsátást szabályzó komponensek szavatolása és a hibás járművek visszahívása útján. Használatban lévő járműveknél a folytatólagos kibocsátást szabályozó teljesítmény biztosítható egy hatékony ellenőrző és karbantartó programmal. 2. M ű s z a k i i n t é z k e d é s e k a k i b o c s á t á s s z a b á l y o z á s h o z 13. A PAH-kibocsátások csökkentéséhez a következő intézkedések fontosak: (a) tüzelőanyag-minőségi előírások és motor módosítások a kibocsátás csökkentésére, mielőtt azok létrejönnek (elsődleges intézkedés); és (b) kipufogógáz-kezelő rendszerek hozzáadása, pl. oxidáló katalizátorok vagy részecske csapdák (másodlagos intézkedés). (1) Dízelmotorok 14. A dízelmotor módosítások két előnyt nyújthatnak: az alacsony kéntartalom csökkenti a részecskekibocsátásokat és növeli az oxidáló katalizátorok átalakítási hatásfokát, és a di- és tri-aromás vegyületek csökkentése csökkenti a PAH-k képződését és kibocsátását. 15. Egy elsődleges intézkedés a kibocsátások csökkentésére a motor módosítása, hogy teljesebb égést lehessen elérni. Sok különböző módosítás van használatban. Általában, a jármű kipufogógáz összetételét befolyásolják a változások az égéstér konstrukciójában és a nagyobb befecskendezési nyomások. Jelenleg a legtöbb dízelmotor mechanikus motor vezérlő rendszerekkel működik. Az újabb motorok fokozódó mértékben használnak számítógépes vezérlő rendszereket nagyobb potenciál rugalmassággal a kibocsátások csökkentésénél. Egy további technológia a kibocsátások csökkentésére a turbó-feltöltés és közbenső hűtés kombinált alkalmazása. Ez a rendszer sikeres a NOX csökkentésében és a tüzelőanyag gazdaságosság és teljesítmény növelésében. A nehéz- és könnyű motoroknál szívó csővezeték tuning alkalmazása szintén egy lehetőség. 16. A kenőolaj ellenőrzése fontos a szilárd anyagok (PM) csökkentéséhez, mivel a szemcsés anyagok 10 - 50 %-a a motorolajból képződik. Az olajfogyasztás csökkenthető a tökéletesített motorgyártási előírásokkal és továbbfejlesztett motor tömítőanyagokkal. 17. A kibocsátások csökkentésére másodlagos intézkedések a kipufogógáz kezelő rendszerek. Általában, a dízelmotoroknál egy oxidáló katalizátor használat egy részecske-szűrővel kombinálva, hatékonynak mutatkozott a PAH-kibocsátások csökkentésénél. Egy részecske csapda oxidálószer értékelése folyamatban van. Ez a kipufogó rendszerben van elhelyezve, hogy befogja szemcsés anyagokat és a szűrő bizonyos fokú regenerálását adja az összegyűlt PM elégetésével, a rendszer elektromos fűtése útján vagy valamilyen más regenerálási módszerrel. A passzív rendszer csapdák megfelelő regeneráláshoz rendes üzem közben egy égővel támogatott regeneráló rendszer vagy adalékanyagok használata szükséges. (2) Benzinmotorok 18. A benzinüzemű motoroknál a PAH-csökkentő intézkedések elsődlegesen egy zártláncú háromutas katalizátor használatára alapulnak, amely a HC-kibocsátások csökkentésének részeként csökkenti a PAH-okat 19. A jobb hidegindítási magatartás általában csökkenti a szerves kibocsátásokat és főleg a PAH-okat (például hidegindító katalizátorok, tökéletesített tüzelőanyag elpárologtatás/porlasztás, fűtött katalizátorok). 20. A 2. táblázat a közúti szállító járművekből származó a PAH-kibocsátások csökkentő intézkedéseket foglalja össze. 11/50. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179 2. táblázat Közúti szállító járművekből származó PAH-kibocsátásokat csökkentő intézkedések Kezelési opciók Kibocsátási szint (%) Kezelési kockázatok Szikragyújtású motorok: – Zártláncú háromutas katalizátor – katalizátorok hidegindítási kibocsátások csökkenté- séhez. Tüzelőanyag szikragyújtású motorokhoz: – aromás vegyületek csökkentése, – kén csökkentése. dízelmotorok: – oxidáló katalizátor, – csapda oxidáló/részecskeszűrő. dízel tüzelőanyag módosítás: – kén csökkentése a részecskekibocsátás csökkentésé- hez. dízelmotor előírások tökéletesítése: – elektronikus vezérlő rendszer, – befecskendezésiráta-szabályozás és nagynyomású tüzelőanyag-befecskendezés, – turbó-feltöltés és közbenső hűtés, – kipufogógáz-visszakeringetés. 10 - 20 5 - 10 20 - 70 Ólmozatlan benzin hozzá- férhetősége. Egyes országokban kereske- delmileg hozzáférhető. Finomító kapacitás rendel- kezésre állása. Finomító kapacitás rendel- kezésre állása. Meglévő technológiák. 180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/50. kötet VIII. MELLÉKLET NAGY, HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOK KATEGÓRIÁI I. BEVEZETÉS Ez a jegyzék nem terjed ki a kutatás, fejlesztés és új termékek vizsgálatára szolgáló berendezésekre vagy berendezés részekre. A kategóriák teljesebb leírása az V. mellékletben található. II. KATEGÓRIÁK JEGYZÉKE Kategória Kategória leírása 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Kommunális, veszélyes vagy kórházi hulladék, vagy szennyvíz iszap égetése, beleértve az együtt- égetést is. Szinter üzemek. Elsődleges és másodlagos rézgyártás. Acélgyártás. Olvasztó üzemek a másodlagos alumíniumiparban. Fosszilis tüzelőanyagok égetése közmű- és ipari kazánokban 50 MWth hőkapacitás fölött. Lakossági tüzelés. Tüzelőberendezések fához, 50 MWth alatti hőkapacitással. Kokszgyártás. Anódgyártás. Alumíniumgyártás Soederberg-eljárással. Fakonzerváló létesítmények, kivéve az olyan Félnél, akinél ez a kategória nem ad jelentős hozzá- járulást az összes PAH-kibocsátásához (a III. melléklet meghatározása szerint)