title: Valtuusto - Euroopan investointipankin pääoman korotus ja siihen liittyvät päätökset

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
capital increase
financial institution
financial policy

text: 28. 8. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 269/9 EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI Euroopan investointipankin p……oman korotus ja siihen liittyv…t p……t‰kset VALTUUSTO (98/C 269/05) Euroopan investointipankin valtuusto teki vuosikokouk(cid:220) sessaan 5. kes…kuuta 1998 yksimielisesti seuraavat p……(cid:220) t‰kset: -(cid:217)EIP:n valtuusto p……tti korottaa pankin merkityn p……(cid:220) oman 62(cid:216)013 miljoonasta ecusta 100(cid:216)000 miljoonaan ecuun. -(cid:217)Maksettu p……oma korotetaan 1. tammikuuta 1999 lu(cid:220) kien 6(cid:216)000 miljoonaan ecuun, joka on 6 prosenttia 100(cid:216)000 miljoonan ecun suuruisesta merkityst… p……(cid:220) toteutetaan omasta. Maksetun p……oman korotus 1. tammikuuta 1999 lukien 1(cid:216)348(cid:216)014(cid:216)839 ecun siir(cid:220) rolla pankin vapaista lis…rahastoista. -(cid:217)Vaadittaessa maksettavan p……oman korotus tulee voi(cid:220) maan osittain vasta sen j…lkeen, kun tietyt kansalliset menettelyt on virallisesti saatettu p……t‰kseen. Sen vuoksi pankin merkitty p……oma on 1. tammikuuta 1999 j…lkeen v…hint……n 95(cid:216)549(cid:216)597(cid:216)250 ecua, ja koro(cid:220) tuksen loppuosa tulee voimaan vaadittujen menettely(cid:220) jen p……t‰kseen saattamisen j…lkeen. -(cid:217)Edell… mainitusta vapaiden rahastojen summasta siirre(cid:220) t……n viel… 3(cid:216)798(cid:216)700(cid:216)000 ecua lis…rahastoista s……nt‰(cid:220) m……r…iseen rahastoon, joka n…in korotetaan 10(cid:216)000 mil(cid:220) joonaan ecuun eli 10 prosenttiin 100(cid:216)000 miljoonan ecun merkityst… p……omasta. -(cid:217)Pankin omien varojen tarpeen arvioinnin perusteella valtuusto p……tti yksimielisesti jakaa j…senvaltioille yli(cid:220) m……r…isen… p……omanpalautuksena 1(cid:216)000 miljoonaa ecua m……r…suhteessa sen mukaan, mik… on niiden osuus pankin merkityst… p……omasta. T…st… summasta 676(cid:216)795(cid:216)744 ecua rahoitetaan vuodelta 1996 j…ljell… loput olevasta 323(cid:216)204(cid:216)256 ecua vuoden 1997 toiminnan tuotosta, joka on kaikkiaan 1(cid:216)105(cid:216)169(cid:216)722 ecua. jakamattomasta ylij……m…st… ja investointien -(cid:217)Samalla kun Amsterdamin toimintaohjelma vahvistet(cid:220) tiin (EYVL C(cid:216)10, 15. 1. 1998) 20. elokuuta 1997, val(cid:220) tuusto hyv…ksyi 200 miljoonan ecun my‰nt…misen pankin jakamattomasta ylij……m…st… sellaisten j…rke(cid:220) laajentavat rahoitukseen, vien pankin toimialaa mainitun p……t‰ksen mukaisesti. Se on osa enint……n 1(cid:216)000 miljoonan ecun kokonaissum(cid:220) maa, joka on varattu kyseiseen tarkoitukseen vuoteen 2000 asti. Nyt valtuusto on p……tt…nyt my‰nt…… sa(cid:220) maan kohteeseen viel… 300 miljoonaa ecua vuoden 1997 ylij……m…st…. jotka -(cid:217)P……omankorotuksen yhteydess… valtuusto hyv…ksyi toimintakehyksen strategisen seuraavan pankille (ks. liite). LIITE PANKIN STRATEGINEN TOIMINTAKEHYS 1. Johdanto ja Ruotsin Pankin p……omaa korotettiin viimeksi vuonna 1990 (lukuun ottamatta tarkistusta 62 miljardiin ecuun It…val(cid:220) liitytty… unioniin vuonna 1995). Tuolloin korotus kaksinkertaisti p……oman lan, Suomen 57,6 miljardiin ecuun. My‰s kaikki kolme edellist… p……omankorotusta (1978, 1981, 1986) kaksinkertaistivat pankin p……oman. Vuoden 1990 korotuksen j…lkeen uuden luottokaton (250(cid:216)% merkityst… p……omasta) ar(cid:220) vioitiin riitt…v…n vuoden 1995 loppuun, mutta toimintaa voitiin kuitenkin jatkaa kaksi vuotta suunnitel(cid:220) tua pidemp……n. Vuodesta 1990 pankin luotonanto on kasvanut nykyarvolla 13,4 miljardista ecusta (1990) 26,2 miljardiin (1997). Vuotuinen kasvu on ollut keskim……rin 10(cid:216)%. T…st… kokonaisummasta luotonanto unionin ulkopuo(cid:220) C 269/10 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 28. 8. 98 lella kasvoi vuoden 1990 aikaisesta 0,7 miljardista ecusta 3,2 miljardiin ecuun vuonna 1997. Lainakanta kasvoi 61,6 miljardista ecusta 142,4 miljardiin ecuun. Kehityksen taustalla oli useita perustavanlaatuisia poliittisia ja markkinataloudellisia muutoksia, jotka vai(cid:220) kuttivat pankin toimintaan. N…ist… suurimpia olivat It…(cid:220)Saksan osavaltioiden yhdentyminen ja kolmen uu(cid:220) den j…senmaan liittyminen EU:hun. Kuten ennenkin, monet uudistukset saivat alkunsa tai virallisen muotoi(cid:220) lunsa Eurooppa(cid:220)neuvoston kokouksissa. Vuoden 1992 lopulla kokoontunut Edinburghin Eurooppa(cid:220)neu(cid:220) vosto p……tti 5 miljardin ecun suuruisen Edinburgh(cid:220)rahoitusj…rjestelm…n perustamisesta, jonka painopisteit… ovat Euroopan laajuiset verkot ja ymp…rist‰. Se my‰s antoi ratkaisevan sys…yksen pankin ja komission k…ynnist…m…lle prosessille, jonka tuloksena syntyi Euroopan investointirahasto EIP:n ja pankkisektorin yh(cid:220) teishankkeena. Toinen merkitt…v… saavutus oli koheesiorahastoa ja rakennerahastoja koskevan yhteisty‰n lis……minen pankin ja komission v…lill…. N…it… rahastoja ollaan parhaillaan uudistamassa. Vuoden 1993 keskivaiheilla K‰‰penhaminan Eurooppa(cid:220)neuvosto p……tti korottaa Edinburgh(cid:220)rahoitusj…rjes(cid:220) telm…n lainasummaa 2 miljardilla eculla ja jatkaa sen k…ytt‰aikaa. J…rjestelm……n lis…ttiin my‰s yhden miljar(cid:220) din ecun korkotuettu osuus edist…m……n pienten ja keskisuurten yritysten ty‰llisyytt… tukevia investointeja. Saman vuoden joulukuussa Brysselin Eurooppa(cid:220)neuvostossa painopiste siirtyi kasvuun, kilpailukykyyn ja ty‰llisyyteen. Sen my‰t… pankin luotonannossa korostuivat suuria investointeja vaativat liikenteen ja ener(cid:220) giahuollon TEN(cid:220)hankkeet sek… ymp…rist‰nsuojelu. Vuonna 1995 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta tehostettiin Essenin Eurooppa(cid:220)neuvoston aloitteesta ottamalla k…ytt‰‰n menettely, jolla hankkeet asetetaan t…rkeysj…rjestykseen. Vuonna 1997 Amsterdamin Eurooppa(cid:220)neuvosto kehotti pankkia kasvattamaan toimintaansa varsinkin tie(cid:220) tyill… aloilla edist…m……n ty‰paikkojen syntymist… Euroopan unionissa. T…t… varten pankki k…ynnisti Amster(cid:220) damin toimintaohjelman (ASAP), johon kuuluu: -(cid:217)erityinen pk(cid:220)yritysten rahoitusohjelma, joka edist…… uusien instrumenttien k…ytt‰‰nottoa nopeasti kas(cid:220) vavien pienten ja keskisuurten huipputeknologiayritysten rahoittamiseksi. Tarvittaessa voidaan turvau(cid:220) tua pankin toiminnan tuottamaan vuotuiseen ylij……m……n enint……n 1 miljardiin ecuun asti. -(cid:217)EIP:n toiminnan kehitt…minen ja lis……minen koulutuksen, terveydenhuollon, kaupunkien uudistamisen ja ymp…rist‰nsuojelun alalla. -(cid:217)Euroopan laajuisten verkkojen ja muiden suurten infrastruktuurihankkeiden rahoituksen tehostaminen. Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetty ylim……r…inen ty‰llisyyshuippukokous vahvisti t…h…nastiset toi(cid:220) menpiteet ja kannusti pankkia jatkamaan ja tehostamaan ohjelman toteutusta. Samaan aikaan uusittiin monia valtuutuksia, jotka ohjaavat pankin toimintaa unionin ulkopuolella. Niit… olivat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita (nelj…nnen Lom~n sopimuksen toinen rahoitusp‰yt…kirja), V…limeren maita (mukaan lukien METAP(cid:220)ohjelma) sek… Keski(cid:220) ja It…(cid:220)Euroopan maita (KIE) koskevat valtuudet. Lis…ksi pankki my‰nsi rahoitusta aivan uusille kohdealueille, kuten Aasian ja Latinalaisen Ameri(cid:220) kan maihin ja Etel…(cid:220)Afrikkaan. Viimeksi k…ynnistettiin KIE(cid:220)maiden sek… Kyproksen j…senyyteen valmiste(cid:220) leva rahoitusj…rjestelm…. T…m…n perusteella pankin hallintoneuvosto laati strategisen toimintakehyksen ajanjaksolle, joka esitetyn p……omankorotuksen on tarkoitus kattaa. 2. Pankin strategia Pankin strategiaa on kehitett…v… muuttuvia olosuhteita vastaavasti. Keskusteluissa on kuitenkin tullut ilmi, ett… strategian kulmakivi… uuden p……omankorotuksen kattamalla ajanjaksolla ovat: -(cid:217)panostuksen keskitt…minen taloudellisesti heikommin kehittyneille alueille ja reuna(cid:220)alueille, koska pan(cid:220) kin p……teht…v… on tukea taloudellisen eriarvoisuuden poistamista ja yhdentymist…. T…rkeysj…rjestyksess… etusijalla on kehityksess… j…lkeen j……neiden unionin alueiden tukeminen ja j…senyytt… hakevien maiden integraatio; 28. 8. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 269/11 -(cid:217)EU(cid:220)politiikan t…rkeimpien osa(cid:220)alueiden jatkuva tukeminen pankin hallintoelinten antamien valtuutusten mukaan, jotka perustuvat Eurooppa(cid:220)neuvoston p……t‰ksiin ja kehotuksiin. Todenn…k‰isi… kohdealoja ovat TEN(cid:220)verkkojen kehitt…minen, kansainv…linen kilpailukyky, pienet ja keskisuuret yritykset, ener(cid:220) gia(cid:220) ja ymp…rist‰politiikka, samoin kuin erityisten valtuutusten tai muiden sopimusten mukainen rahoi(cid:220) tus, jolla pyrit……n edist…m……n EU:n kehitysyhteisty‰politiikkaa kolmansissa maissa. Hallintoneuvosto hyv…ksyi yleisen strategian tammikuussa 1997. Kuten edell… mainittiin, sen p……linjat ovat viimeaikaisen kehityksen my‰t… vahvistuneet: -(cid:217)on yh… laajemmin tunnustettu, ett… Emun finanssi(cid:220) ja rahapoliittisten vaatimusten vastapainoksi tarvi(cid:220) taan yhteinen ty‰tt‰myyden torjuntapolitiikka, johon kuuluvat rakennemuutokset ja kilpailukyvyn vah(cid:220) vistaminen. T…st… syyst… pankki on muun muassa alkanut toteuttaa ASAP(cid:220)ohjelmaansa kasvua ja ty‰lli(cid:220) syytt… koskevan Eurooppa(cid:220)neuvoston p……t‰slauselman tueksi. -(cid:217)Eurooppa(cid:220)neuvoston p……t‰ksiss… unionin laajentumisesta on korostettu pankin roolia t…ll… alalla, ja t…st… syyst… EIP on perustanut j…senyyteen valmistelevan rahoitusj…rjestelm…n ehdokasmaita varten. Pankin t…rkein l…hitulevaisuuden tavoite on talous(cid:220) ja rahaliitolle annettava tuki edell… kuvatun yleisen strategian mukaisesti. Luotonannossa se n…kyy ASAP(cid:220)ohjelmasta. Varainhankinnassa pankki jatkaa uraa(cid:220) uurtavaa europolitiikkaansa. Sen tarkoituksena on luoda euro(cid:220)viitelainoja, monipuolistaa sijoittajakuntaa ja luoda j…rjestyneet markkinat EIP:n eurom……r…isille joukkolainoille. Etenkin Keski(cid:220) ja It…(cid:220)Euroopan mark(cid:220) kinoita pyrit……n monipuolistamaan, samalla kun kehitet……n uusia houkuttelevia ja kustannustehokkaita in(cid:220) vestointituotteita. 3. P……tavoitteiden asettaminen muuttuvassa ymp…rist‰ss… Vaikka rahoitussektorin yhdentyminen ajan mittaan lis…… hankkeiden toteuttajien mahdollisuuksia rahoi(cid:220) tuksen saantiin muista l…hteist…, pankin rooli tulee kuitenkin pysym……n t…rke…n… l…hivuosina. Investoinnit ovat v…hentyneet osittain Emuun valmistautumiseen liittyvist… makrotaloudellisista j…rjestelyist… johtuen, ja julkisia investointeja tullaan luultavasti jatkossakin rajoittamaan. Pankki voi kuitenkin osaltaan tukea inves(cid:220) tointien kasvua antamalla edullista pitk…aikaista rahoitusta ja luotottamalla uusia julkisen ja yksityisen sek(cid:220) torin yhteistoimintamuotoja. Sek… omien resurssien rajallisuus ett… l…heisyysperiaate huomioon ottaen pankin toimet on syyt… asettaa t…rkeysj…rjestykseen. Toiminnan p……tavoitteet muuttuvat ajan my‰t…, mutta joitakin yleisi… suuntaviivoja voidaan hahmottaa. Pankille on t…rke…… keskitty… niihin aloihin, jotka ovat EU:n kannalta t…rkeimpi…, ja rahoitettavien hank(cid:220) keiden tulee siten erityisesti edist…… unionin tavoitteiden saavuttamista. T…m… ei kuitenkaan yksin riit… ta(cid:220) kaamaan, ett… pankin toiminta tuottaa lis…arvoa. Peruss……nn‰n (18 artikla, 1 kohta) mukaisesti EIP my‰n(cid:220) t…… lainoja sellaisiin hankkeisiin, joihin ei voida j…rjest…… varoja kohtuullisin ehdoin muista l…hteist…. EIP:n rahoitus voi t…ydent…… muualta saatua rahoitusta silloin, kun: -(cid:217)rahoitustarjouksissa voidaan osoittaa, ett… EIP:n laina on kyseiselle hankkeelle sopivampi kuin muut rahoitusl…hteet, esimerkiksi hankkeen taloudellisen k…ytt‰ajan ollessa pitk…, jossa tapauksessa pitk…ai(cid:220) kainen laina on perusteltu. -(cid:217)pankin mukaantulo edist…… tai parantaa hanketta. Se voi esimerkiksi saada yksityiset sijoittajat vakuut(cid:220) tumaan siit…, ett… hanke t…ytt…… lains……d…nn‰lliset vaatimukset (EU:n hyv…ksynt…). Sama koskee unio(cid:220) nin ulkopuolisiin lainoihin liittyvi… poliittisia riskej…. N…in pankki voi antaa muille rahoitusl…hteille ve(cid:220) toapua etenkin julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeissa. My‰s pankin tekninen asiantuntemus voi tuottaa lis…arvoa. C 269/12 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 28. 8. 98 Pankin tulee kehitt…… tulevaisuuden luotonantostrategiaansa niin toiminta(cid:220)alojen kuin kohdealueiden osalta yhdenmukaisesti edell… esitettyjen periaatteiden kanssa. Pankin olisi pyritt…v… keskittym……n eniten lis…arvoa tuottaviin kohteisiin ja sijoitettava t…rkeysj…rjestyksess… alemmas ne hankkeet, joissa sen mukanaolon tuot(cid:220) tama lis…arvo on v…h…isemp……. Kun markkinoilta j…rjestyy riitt…v…sti rahoitusta sopivin ehdoin eik… pankin osallistuminen muutoin nopeuta hankkeen toteuttamista tai paranna sen laatua, pankin tulee j…tt…… se mui(cid:220) den l…hteiden rahoitettavaksi peruss……nn‰n 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. T…rkeysj…rjestyksen muutoksia tarkastellaan hallintoneuvostossa vuosittain tulevaa kehityst… luotaavan toi(cid:220) mintasuunnitelman yhteydess…, joka esitet……n hallintoneuvoston hyv…ksytt…v…ksi. T…t… asiaa tarkastellaan l…hemmin j…ljemp…n…. 4. L…heisyysperiaate ja yhteisty‰ rahoitussektorin kanssa Edell… esitetyn kehyksen puitteissa yksi t…rkeimmist… periaatteista pankin strategian toteuttamisessa on yh(cid:220) teisty‰ pankkisektorin ja muiden p……omamarkkinoilla toimivien rahoitusv…litt…jien kanssa. Yhteisty‰n kehit(cid:220) t…minen ja monipuolistaminen ovat pankin ensisijaisia tavoitteita my‰s tulevaisuudessa. T…m… johtuu sek… l…heisyysperiaatteesta ett… puhtaasti k…yt…nn‰n n…k‰kohdista. Jotta pankin rahoituksen aiheuttama kerrannaisvaikutus olisi mahdollisimman suuri, pankki noudattaa aina t…ydent…vyysperiaatetta ja rahoittaa hankkeesta vain sen osan, joka katsotaan sovittujen tavoitteiden saa(cid:220) vuttamisen kannalta tarpeelliseksi. EIP lis…… yhteisty‰t… muiden pankkien kanssa kumppanuussuhteiden te(cid:220) hostamiseksi ja pyrkii samalla vaikuttamaan lis……ntyv…ss… m……rin katalysaattorina esimerkiksi kehitt…m…ll… uusia tuotteita. Pankki voi t…ss… tarkoituksessa edist…… lainanottajien p……sy… p……omamarkkinoille ja osallistua rahoitus(cid:220) suunnitelman laadintaan yhdess… kaupallisten rahoittajien kanssa. Se edesauttaa paikallisia pankkeja ja esi(cid:220) merkiksi pk(cid:220)yrityksiin erikoistuneita luottolaitoksia mukautumaan rahoituspalvelujen yhteismarkkinoiden haasteisiin. EIP:n p……teht…v…n mukaisesti t…m… on erityisesti tarpeen tukialueilla. Samalla tavoin pankki voisi toimia my‰s j…senyytt… hakevissa maissa ja muissa unionin naapurivaltioissa. Yhteisty‰t… kehitt…ess……n, kuten muussakin toiminnassaan, pankki pyrkii kaikin tavoin v…ltt…m……n kilpailun v……ristymist…. Vuosittais(cid:220) ten tavoitekeskustelujen seurauksena pankin rahoitusosuutta hankkeen kustannuksista voitaisiin v…hent…… niiss… investoinneissa, jotka tuottavat v…hemm…n lis…arvoa. Pankin lainojen t…ydent…v… luonne tuodaan sel(cid:220) v…sti esiin hankeasiakirjoissa. Yhteisty‰t… rahoitussektorin kanssa tarvitaan k…yt…nn‰ss… kaikilla aloilla, mutta erityisen t…rke…… se on pk(cid:220)yritysten luototuksessa. Globaalilainat ovat kustannustehokkuuden huomioon ottaen ainoa kannattava ja taloudellinen rahoitusv…line, jota pankki voi k…ytt…… samalla kertaa useiden pk(cid:220)yritysten tukemiseen. Globaalilainamenettely… kuitenkin tarkistetaan muun muassa sen takaamiseksi, ett… lopulliset vastaanottajat saavat pk(cid:220)yritysten rahoituksesta parhaan mahdollisen hy‰dyn. Keskipitk…ll… aikav…lill… pk(cid:220)rahoitusta voi(cid:220) daan edelleen monipuolistaa niiden kokemusten perusteella, joita saadaan ASAP(cid:220)ohjelman pk(cid:220)lainaj…rjeste(cid:220) lyyn kuuluvista vaihtoehtoisista instrumenteista. Yhteisty‰ rahoitussektorin kanssa ulottuu luonnollisesti my‰s pankin varainhankintaan. Hallintoneuvosto saa joka vuosi yleisen raportin pankin ja rahoitussektorin yhteistoiminnasta sek… anto(cid:220)ett… ottolainauksessa. 5. EIP:n ja EIR:n suhteet Toinen konkreettinen esimerkki yhteistoiminnasta on Euroopan investointirahasto, jonka omistusraken(cid:220) teessa yhdistyv…t uudella tavalla sek… julkiset ett… yksityiset osakkaat. Pankin ja investointirahaston kump(cid:220) panuuden kehitt…minen on yksi EIP:n t…rkeimmist… tavoitteista. Siit… on osoituksena Euroopan teknologian rahoitusj…rjestelm…, joka perustettiin Amsterdamin Eurooppa(cid:220)neuvoston toivomuksesta lokakuussa 1997. J…rjestelm…n tavoitteena on tukea huipputekniikkaan suuntautuneita ja nopeasti kasvavia pk(cid:220)yrityksi… eri(cid:220) tyisten p……omasijoitusrahastojen kautta. Aikomuksena on pankin ja investointirahaston v…lisen yhteisty‰n vahvistaminen ja laajentaminen. Jotta yh(cid:220) teisty‰st… muodostuisi mahdollisimman tehokas, pankki organisoi uudelleen yhteistoimintamenetelm…ns… EIR:n kanssa varmistaen samalla, ett… rahaston pankilta saama toiminnallinen tuki on my‰s jatkossa paras mahdollinen. 28. 8. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 269/13 EU(cid:220)politiikan t…rkeimmille osa(cid:220)alueille annettavan tuen lis……miseksi pankki neuvottelee EIR:n kanssa ra(cid:220) haston toiminnan laajentamisesta kahdella eri taholla. Ensinn…kin tutkitaan mahdollisuuksia toiminnan ulottamisesta ymp…rist‰alalle ja toiseksi valikoivasti Keski(cid:220) ja It…(cid:220)Eurooppaan niin, ett… voitaisiin rahoittaa kohdemaiden v…lisi… TEN(cid:220)hankkeita j…senyyteen valmistelevan rahoitusj…rjestelm…n puitteissa. Rahaston muiden osakkaiden n…kemyksist… ja vuosikokouksen p……t‰ksist… riippuu, tehd……nk‰ asiasta aikanaan viral(cid:220) liset esitykset. 6. Yhteisty‰ komission kanssa EU:n laajemmassa toimintakehyksess… pankin aluekehityslainat ja unionin budjettivaroista annettavat tuet t…ydent…v…t toisiaan. N…iden kahden rahoitusmuodon yhteensovittaminen ja sit… kautta pankin ja komission yhteisty‰ ovat alueiden tehokkaan tukemisen kannalta olennaisen t…rkeit…. Vaikka pankki ja komissio harjoittavat jo nyt kiinte…… yhteisty‰t…, ne ovat tutkineet, miten toimintaa voi(cid:220) taisiin tulevalla vuosikymmenell… tehostaa. Kummankin toimielimen menettelytapojen parannukset luovat yhteisty‰lle entist… paremman perustan. Asia on ajankohtainen, sill… komissio on laatinut Agenda 2000 (cid:220)ohjelman ja rakennerahastouudistusta koskeva seuraava neuvottelukierros aloitetaan pian j…senvaltioiden kanssa. Pankki on ehdottanut seuraavia toimenpiteit…, jotka sen hallintoneuvosto on hyv…ksynyt, ottaen samalla huomioon kohdealueiden ja komission osuuden: -(cid:217)Pankki pyrkii vahvistamaan osallistumistaan rakennerahoituksen suunnitteluun ja neuvotteluihin jo val(cid:220) misteluvaiheessa. -(cid:217)Pankki pyrkii lis……m……n molempien toimielinten v…lisi… neuvotteluja yhteisrahoitushankkeissa. Se antaa hankearviointinsa komission k…ytt‰‰n yhteisrahoitettavien hankkeiden osalta, ottaen kuitenkin huo(cid:220) mioon mahdolliset liikesalaisuudet. -(cid:217)Pankki jatkaa asiantuntijapalvelujensa tarjoamista komissiolle omat kustannukset kattavaan hintaan. N…it… palveluja k…ytet……n jo nyt koheesiorahaston hankkeiden arviointiin, ja ne voitaisiin tarvittaessa ulottaa tiettyihin Euroopan aluekehitysrahaston tukemiin hankkeisiin tai TEN(cid:220)hankkeisiin. 7. Strategian toteuttaminen: hinnoitteluperiaatteet Pankki p……see perustavoitteeseensa edist…… Euroopan unionin tasapainoista kehityst… antamalla suuren ra(cid:220) hoituskapasiteettinsa kaikkien unionin j…senvaltioiden ja etenkin v…hemm…n vauraiden alueiden k…ytt‰‰n. Pankin hinnoittelupolitiikan perustana ovat seuraavat periaatteet: toiminnan tavoitteena ei ole tuottaa voit(cid:220) toa (lainoista saatavilla tuloilla on kuitenkin voitava t…ytt…… pankin velvoitteet ja maksaa kulut, ks. perus(cid:220) s……nn‰n 19 artiklan 1 kohta), tasavertaisuus ja avoimuus. ASAP(cid:220)valtuutuksen osalta pyrit……n my‰s saavut(cid:220) tamaan riitt…v… tasapainotaso riskien ja tuoton v…lill…. Pankin toiminnassa on havaittavissa, ett… erot hankkeiden arviointikustannuksissa ovat viime aikoina kasva(cid:220) neet. T…m… suuntaus saattaa tulevina vuosina viel… vahvistua. Pankki on jo jonkin verran mukauttanut yhten…isi… hinnoitteluperiaatteitaan eri lainatyyppien kuluihin (suuriin lainoihin ja saman lainanottajan uu(cid:220) sintalainoihin sovelletaan alhaisempaa marginaalia). Aikomuksena on eriytt…… pankin lainojen hintaa viel… lis……, etenkin hinnoittamalla kalliimmaksi tietyt huomattavia kuluja aiheuttavat toimet. T…llaisia ovat: -(cid:217)strukturoidut lainat tai hankekohtainen rahoitus silloin, kun etuoikeutetun lainanantajan asema ei ole pankille taattu, -(cid:217)tietyt yrityslainat, kun lainansaaja voi antaa vain sellaisia vakuuksia, jotka eiv…t ole heti realisoitavissa. C 269/14 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 28. 8. 98 Pankin peruss……nn‰n mukaan jokaiselle lainalle on oltava riitt…v…t vakuudet. Pankki uskoo vahvasti, ett… normaalin toiminnan riskit voidaan riitt…v…sti hallita hankkimalla niille kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen takaus tai muu vakuus. N…in EIP(cid:220)rahoituksen kokonaishinnasta n…kyv…t my‰s luottoriskit. Pro(cid:220) jektiriskien siirt…minen kolmansille osapuolille on samalla t…rke… EIP:n ja liikepankkien v…linen yhteisty‰(cid:220) muoto. On kuitenkin tiettyj… hankkeita, joihin hallintoneuvosto vahvistaa luotonannon suuntaviivat ja limiitit (ku(cid:220) ten jotkut TEN(cid:220)hankkeet, julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeet, yrityslainat ja strukturoidut lainat tai hankekohtainen rahoitus) ja lainaj…rjestelyj…, joiden riskej… ei voida osittain ulkoistaa pankin normaalin menettelyn mukaisesti. Niiden osalta pankki tulee hyv…ksytt…v…n riskiprofiilin s…ilytt…en tarkistamaan me(cid:220) nettelyj……n ja lis……m……n hintaan tarvittaessa riskipreemion. Pankki laatii mahdollisimman pian tarkempia ehdotuksia suuntaviivoista, limiiteist… ja muista aspekteista. On kuitenkin selv……, ettei j…senmaiden valtio(cid:220) kohtainen riskiarviointi tule muuttumaan, eik… t…t… lainaajaryhm…… erotella riskien mukaan. 8. Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella Pankin toiminta unionin ulkopuolella perustuu neuvoston antamiin valtuutuksiin. T…llaisen luotonannon yleisi… periaatteita tarkistettiin viimeksi valtuuston vuosikokouksessa 1994. Tuolloin t…rkeimpin… seikkoina esiin nousivat ohjeellinen lainakatto, joka on 10 prosenttia pankin keskim……r…isest… kokonaisrahoituksesta ja tarve pohtia tarkemmin unionin takaukseen liittyvi… kysymyksi…. Vuoden 1994 j…lkeinen uudenlainen t…rke… toimintamuoto on Keski(cid:220) ja It…(cid:220)Euroopan maiden j…senyyteen valmistelevan rahoitusj…rjestelm…n perustaminen. Sill… ei ole EU:n budjettivaroista annettavaa takausta, eik… se my‰sk……n sis…lly edell… mainittuun 10 prosentin lainakattoon. Pankki on ylip……ns… ottanut k…ytt‰‰n monissa rahoitustoimissa riskinjakoon perustuvia j…rjestelyit…. T…ll… hetkell… pankin t…rkein teht…v… on olemassa olevien valtuuksien t…yt…nt‰‰npano: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (Lom~n sopimus), Etel…(cid:220)Afrikka, Aasia ja Latinalainen Amerikka, Keski(cid:220) ja It…(cid:220)Eu(cid:220) rooppa, V…limeri. N…m… valtuudet p……ttyv…t kahden seuraavan vuoden kuluessa, mink… j…lkeen pankin hallintoelinten on yleisemmin otettava tarkasteluun sen rooli kolmansien maiden kehitykseen t…ht……v…n EU:n kehitysyhteisty‰politiikan tukemisessa. N…it… asioita ei voida heti ratkaista, mutta jo nyt on olemassa joitakin periaatteita tulevien strategiakeskus(cid:220) telujen pohjaksi. Esimerkiksi: -(cid:217)Pankki on edelleenkin EU:n j…senvaltioiden rahoituslaitos, ja sen ydintoiminnan olisi tapahduttava n…iss… valtioissa tai suoraan niiden hyv…ksi. Unionin ulkopuoliset luotot my‰nnet……n j…senvaltioiden erityisten valtuutusten nojalla ja niiden olisi my‰s jatkossa oltava t…ydent…v…… rahoitustoimintaa. -(cid:217)Pankki s…ilytt…… l…heiset yhteisty‰suhteet komissioon (noudattaen unionin yleist… maa(cid:220) tai aluekohtaista kehitysstrategiaa) ja muihin kansainv…lisiin rahoituslaitoksiin ja kansallisiin elimiin. Se pyrkii sovitta(cid:220) maan toimintansa ja rahoitusehtonsa yhteen n…iden laitosten kanssa. -(cid:217)Pankki edist…… yksityissektorin kehityst… ja tarkoitukseen sopivien rahoituslaitosten ja pk(cid:220)yritysten tuki(cid:220) muotojen perustamista. Unionin alueella teht…v…n luotonannon osalta se rahoittaa vain sellaisia inves(cid:220) tointeja, joihin rahoitusta ei voida j…rjest…… kohtuullisin ehdoin muista l…hteist… (peruss……nn‰n 18 ar(cid:220) tikla, 1 kohta). -(cid:217)Pankki vaatii riitt…v…t vakuudet budjettivaroista, mutta osallistuu edelleen riskinjakoon joissakin tapauk(cid:220) sissa. Edell… kuvatut t…ydent…vyyden, kerrannaisvaikutuksen maksimoinnin ja liikepankkiyhteisty‰n periaatteet koskevat soveltuvin osin sek… unionin sis…ist… ett… ulkopuolista rahoitusta. Muun muassa 10 prosentin ohjeellista kattoa unionin ulkopuoliselle lainakannalle on tarkasteltava luottopolitiikan yhteydess…. N…it… asioita pohditaan perusteellisemmin hallintoneuvostossa ennen seuraavaa EU:n ulkopuolisten valtuuksien uusimiskierrosta. 28. 8. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 269/15 9. Luotonannon t…rkeysj…rjestys ja pankin rahoitusvarojen tehokas k…ytt‰ Muuttuva talous(cid:220) ja rahoitusalan toimintaymp…rist‰ merkitsee, ett… yleisen strategian toteuttamista on huo(cid:220) lellisesti seurattava ja mukautettava kehityksen tuomien muutosten ja pankin aiempien tulosten perusteella. Pankki pyrkii EU:n politiikalle annettavan tuen optimointiin ja varojen mahdollisimman tehokkaaseen k…ytt‰‰n, miss… tarkoituksessa se laatii tulevaa kehityst… ennakoivan toimintasuunnitelman, joka j…tet……n hallintoneuvostolle vuosittain teht…v…… pohdintaa ja hyv…ksymist… varten. Se k…sitt…… luotonannon sekto(cid:220) rikohtaisen erittelyn niin unionin sis…ll… kuin sen ulkopuolella. S……nn‰llisesti ajan tasalle saatettava toimin(cid:220) tasuunnitelma antaa konkreettiset puitteet prioriteetti(cid:220) ja tavoitekeskusteluille. Sen perusteella voidaan jat(cid:220) kuvasti asettaa uusia prioriteetteja ja tavoitteita samalla kun pohditaan, mitk… teht…v…t voitaisiin entist… useammin j…tt…… muille rahoitusl…hteille. T…ss… yhteydess… saattaisi olla tarkoituksenmukaista laatia my‰s yll… mainittu vuosiraportti yhteisty‰st… rahoitussektorin kanssa. Toimintasuunnitelma luo kehykset tulosten arvioinnille. Sen kautta tarkastellaan my‰s palautetta rahoitet(cid:220) tujen hankkeiden laatuarvioinnista tiettyjen tuloskriteerien ja pankin arviointiyksik‰n muiden havaintojen perusteella. N…in voidaan parantaa pankin toimintamenetelmi… ja esimerkiksi laatia joitakin alueita varten rahoitusohjelmia. Pankki on viime vuosina huomattavasti kehitt…nyt j…rjestelmi…, joilla seurataan sen toi(cid:220) mintaa rahoitusv…litt…j…n…. Seurantamenetelmi… on tarkoitus edelleen kehitt…… muun muassa m……ritt…m…ll… vertailuarvot pankin rahoitustoimille ja laatimalla kattava riskianalyysi. Pidemm…ll… aikav…lill… pankki k…y uudestaan l…pi p……oma(cid:220) ja varaustarpeensa. N…in valmistaudutaan vuo(cid:220) den 2001 hallintoneuvoston katsaukseen, johon kuuluu my‰s keskeisten suhdelukujen arviointi. Keskipitk…n aikav…lin suunnitelmissa on arvioitava pankin resurssitarpeet tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska pankin henkil‰kunta on varsin pieni ja hallinnolliset kulut pyrit……n pit…m……n tiukasti hallinnassa, henkil‰st‰tarpeet on jatkossakin arvioitava huolellisesti. Ty‰ntekij‰iden osaamista on kehitett…v… saman(cid:220) suuntaisesti strategisen t…rkeysj…rjestyksen kanssa. Edell… mainituissa toimintasuunnitelmaa koskevissa hal(cid:220) lintoneuvoston keskusteluissa voidaan m……ritt…… strategiset suuntaviivat my‰s pankin resurssien k…yt‰lle


title: Smernica Komisie 98/39/ES z 5. júna 1998, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 75/321/EHS týkajúca sa riadenia poľnohospodárskych alebo lesných kolesových traktorovText s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
national implementing measure
technical regulations
technological change
tractor

formats: html pdf print

text: 310 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 31998L0039 16. 6. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 170/15 SMERNICA KOMISIE 98/39/ES z 5. júna 1998, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 75/321/EHS týkajúca sa riadenia poľnohospodárskych alebo lesných kolesových traktorov (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 75/321/EHS z 20. mája 1975 o aproximácii právnych predpisov členských krajín týkajúcich sa riadenia kolesových poľnohospodárskych alebo lesných trak- torov (1), v znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/54/ES (2), a najmä na jej článok 4, keďže je v súčasnosti primerané považovať poruchu motora za potencionálnu príčinu zlyhania osobitného pomocného zaria- denia, ktoré by mohlo zapríčiniť zaseknutie riadenia; keďže by mala byť smernica 75/321/EHS preto náležite zme- nená a doplnená; keďže ustanovenia tejto smernice sú v súlade so stanoviskom Výboru pre prispôsobovanie smerníc technickému pokroku, ktorý bol vytvorený smernicou Rady 74/150/EHS (3), v znení smernice 97/54/ES, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 V prílohe smernice 75/321/EHS sa prvá veta bodu 2. 2. 4. 1. 2 nahrádza takto: traktor vybavený „Ak je servoriadením definovaným v bode 1. 2. 1. 3 a ak má toto zariadenie len hydraulický prevod, musí byť v prípade, že toto osobitné zariadenie alebo motor zlyhajú, možné vykonať s pomocou osobitné- ho prídavného zariadenia dva manévre určené v bode 2. 2. 1. 3. “ ak tieto traktory plnia požiadavky smernice 75/321/EHS v znení tejto smernice. 2. Od 1. októbra 1999 členské štáty: — nesmú vydať doklad podľa tretej zarážky článku 10 ods. 1 smernice 74/150/EHS pre akýkoľvek typ traktora, ktorý tejto neplní požiadavky smernice 75/321/EHS v znení smernice, — môžu odmietnuť udeliť národné typové schválenie pre typ traktora, ktorý neplní požiadavky smernice 75/321/EHS v znení tejto smernice. Článok 3 Členské štáty prijmú zákony, 1. iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr 30. apríla 1999. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Keď členské štáty prijmú uvedené ustanovenia, zahrnie sa do nich odkaz na túto smernicu, alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať v čase ich oficiálneho uverejnenia. Členské štáty prijmú spôsob uvedenia takéhoto odkazu. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustano- vení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou. Článok 4 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 5 Článok 2 Táto smernica je adresovaná členským štátom. 1. Od 1. mája 1999 členské štáty nesmú: — odmietnuť, pokiaľ ide o typ traktora, udeliť typové schvá- lenie ES, odmietnuť vydať doklad podľa tretej zarážky článku 10 ods. 1 smernice Rady 74/150/EHS alebo odmiet- nuť udeliť národné typové schválenie alebo — zakázať uvedenie traktorov do premávky, V Bruseli 5. júna 1998 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie (1) Ú. v. ES L 147, 9. 6. 1975, s. 24. (2) Ú. v. ES L 277, 10. 10. 1997, s. 24. (3) Ú. v. ES L 84, 28. 3. 1974, s. 10


title: QUESTION ECRITE no 1725/98 de Graham MATHER à la Commission. Autorisation de mise sur le marché des médicaments vétérinaires administrés aux chevaux

eurovoc_concepts:
United Kingdom
application of EU law
equidae
horsemeat
human nutrition
leisure
marketing
veterinary drug
veterinary legislation
veterinary medicinal product

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/43 (1999/C 31/054) QUESTION (cid:201)CRITE E-1537/98 posØe par Caroline Jackson (PPE) (cid:224) la Commission (18 mai 1998) Objet: MØdicaments pour chevaux Le fait que l(cid:146)UE ait rangØ les chevaux dans la catØgorie des animaux producteurs d(cid:146)aliments pose des problŁmes au Royaume-Uni oø de nombreux chevaux sont des chevaux de selle, et oø nombre de mØdicaments utilisØs dØpassent actuellement la limite maximale de rØsidus (cid:224) respecter dans le cas d(cid:146)animaux producteurs d(cid:146)aliments. En raison du dØbit relativement faible des mØdicaments pour chevaux, les coßts de fabrication de mØdicaments correspondant (cid:224) la limite maximale de rØsidus sont prohibitifs. (cid:192) cet Øgard, l(cid:146)on redoute ce qui pourrait se produire si de nombreux mØdicaments largement utilisØs pour les chevaux en Grande-Bretagne Øtaient retirØs du marchØ, suite aux dispositions lØgislatives adoptØes par l(cid:146)UE. La Commission pourrait-elle dire si elle est disposØe (cid:224) accorder aux (cid:201)tats membres des dØrogations (cid:224) la lØgislation communautaire en vue de les autoriser (cid:224) recourir (cid:224) certains mØdicaments vØtØrinaires pour les chevaux de selle, en dØpit de l(cid:146)absence de limites maximales de rØsidus pour ces mØdicaments vØtØrinaires? (1999/C 31/055) QUESTION (cid:201)CRITE E-1725/98 posØe par Graham Mather (PPE) (cid:224) la Commission (5 juin 1998) Objet: Autorisation de mise sur le marchØ des mØdicaments vØtØrinaires administrØs aux chevaux Aux termes de la directive du Conseil 81/851/CEE (1), l(cid:146)autorisation de mise sur le marchØ des mØdicaments vØtØrinaires administrØs aux animaux destinØs (cid:224) la consommation humaine exige que ces produits figurent aux annexes I, II ou III du rŁglement du Conseil 2377/90 (2). La British Equine Veterinary Association (BEVA) soutient que, vu la proximitØ de la date d(cid:146)ØchØance pour le dØp(cid:244)t des demandes d(cid:146)Øtablissement des limites maximales de rØsidus (LMR), le bien-Œtre et la santØ des chevaux et des poneys se trouvent dØsormais gravement menacØs, Øtant donnØ que la plupart des mØdicaments administrØs aux chevaux ne sont pas soumis (cid:224) une LMR et que le coßt de l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)une LMR est, dans de nombreux cas, prohibitif. L(cid:146)association affirme encore que l(cid:146)application de cette rØglementation aux mØdicaments vØtØrinaires administrØs aux chevaux n(cid:146)est pas de mise en ce que les chevaux n(cid:146)entrent jamais, dans leur vaste majoritØ, dans la cha(cid:238)ne alimentaire humaine. La Commission peut-elle indiquer quelle est sa position en la matiŁre? (1) JO L 317 du 6. 11. 1981, p. 1. (2) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 1. (1999/C 31/056) QUESTION (cid:201)CRITE E-1921/98 posØe par Lutz Goepel (PPE) (cid:224) la Commission (18 juin 1998) Objet: Utilisation de mØdicaments pour les chevaux destinØs (cid:224) des fins sportives (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, le cheval est considØrØ dans la CommunautØ comme un animal producteur d(cid:146)aliments, raison pour laquelle l(cid:146)usage de mØdicaments destinØs aux ØquidØs est soumis (cid:224) l(cid:146)application du rŁglement (CEE) 2377/90 (1) ainsi que des rŁglements qui l(cid:146)ont modifiØ par la suite, le dernier en date Øtant le rŁglement (CE) 613/98 (2) fixant des limites maximales de rØsidus de mØdicaments vØtØrinaires dans les aliments d(cid:146)origine animale. Plus de 90 % des chevaux Øtant destinØs (cid:224) des fins sportives ou rØcrØatives, les exigences (cid:224) respecter en ce qui concerne le niveau des soins mØdicaux sont ØlevØes. Certains mØdicaments utilisØs sont exclus pour les chevaux producteurs d(cid:146)aliments sur la base des limites maximales de rØsidus (LMR) (cid:224) Øtablir d(cid:146)ici l(cid:146)an 2000


title: Styrelsesrådets beslutning af 5. juni 1998 om forhøjelse af Bankens kapital og ændring af definitionen af regningsenheden

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
capital increase
euro
monetary union

text: L 21/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 1999 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK STYRELSESR(cid:143)DETS BESLUTNING af 5. juni 1998 om forhøjelse af Bankens kapital og ændring af definitionen af regningsenheden Ifølge styrelsesr(cid:134)det for Den Europæiske Investeringsbanks enstemmige beslutning af 5. juni 1998 (1), truffet med hjemmel i vedtægternes artikel 4, stk. 1, andet afsnit, artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 2, ændres Bankens vedtægter fra den 1. januar 1999. 1. Vedtægternes artikel 4, stk. 1, første afsnit, affattes s(cid:134)ledes: Banken tildeles en kapital p(cid:134) et hundrede milliarder (100 000 000 000) EUR, tegnet af »1. medlemsstaterne med følgende beløb: Tyskland Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Spanien Belgien Nederlandene Sverige Danmark Østrig Finland Grækenland Portugal Irland Luxembourg 17 766 355 000 17 766 355 000 17 766 355 000 17 766 355 000 6 530 656 000 4 924 710 000 4 924 710 000 3 267 057 000 2 493 522 000 2 444 649 000 1 404 544 000 1 335 817 000 860 858 000 623 380 000 124 677 000. « (2) 2. Vedtægternes artikel 4, stk. 1, andet afsnit, affattes s(cid:134)ledes: »Bankens regningsenhed er den euro, der er vedtaget som den fælles valuta for de medlems- stater, der deltager i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union. Styrelsesr(cid:134)det kan p(cid:134) forslag fra bestyrelsen med enstemmighed træffe beslutning om ændring af definitionen af regningsenheden. « (1) EFT C 269 af 28. 8. 1998, s. 9. (2) Af de 100 mia. EUR f(cid:134)r 95 549 597 250 EUR virkning fra den 1. januar 1999, idet Tysklands bidrag til den tegnede kapital p(cid:134) denne dato bliver 13 315 952 250 EUR. Den resterende del af Tysklands bidrag f(cid:134)r virkning med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 1999, n(cid:134)r de nationale parlamentariske procedurer er formelt afsluttet. Datoen vil derfor blive meddelt senere. Medens den tegnede kapital udgør 95 549 597 250 EUR, er den i vedtægternes artikel 5, stk. 1, nævnte indbetalte del 6,27946132 % deraf. 28. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 21/27 3. Vedtægternes artikel 5, stk. 1, affattes s(cid:134)ledes: »1. Medlemsstaterne indbetaler den tegnede kapital med 6 % i gennemsnit af de i artikel 4, stk. 1, anførte beløb. « For Styrelsesr(cid:134)det Jouko SKINNARI Formand F. A. W. CARPENTER Sekretær


title: 98/381/CE, Euratom: Décision du Conseil du 5 juin 1998 relative à une contribution de la Communauté à la Banque européenne pour la reconstruction et le développement en faveur du Fonds pour la réalisation d'un massif de protection à Tchernobyl

eurovoc_concepts:
EBRD
EU aid
Ukraine
environmental protection
international aid
nuclear safety

text: 17. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 171/31 CONSEIL D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 5 juin 1998 relative (cid:133) une contribution de la Communaut(cid:130) (cid:133) la Banque europ(cid:130)enne pour la reconstruction et le d(cid:130)veloppement en faveur du Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl (98/381/CE, Euratom) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 235, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne de l’(cid:130)nergie atomique, et notamment son article 203, vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis du Parlement europ(cid:130)en (2), consid(cid:130)rant qu’un m(cid:130)morandum d’entente a (cid:130)t(cid:130) sign(cid:130) le 21 d(cid:130)cembre 1995 entre les gouvernements des pays membres du G 7 et la Commission des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes, d’une part, et le gouvernement ukrainien, d’autre part, concernant la fermeture de la centrale nucl(cid:130)- aire de Tchernobyl d’ici l’an 2000; consid(cid:130)rant que l’article III, point 4, dudit m(cid:130)morandum d’entente dispose que l’Ukraine et le G 7 poursuivront leur coop(cid:130)ration en vue de rechercher une solution (cid:130)conomique et s(cid:150)re pour l’environnement en ce qui concene la r(cid:130)alisation d’un massif de protection pour Tchernobyl IV, comprenant la d(cid:130)finition, le plus rapide- ment possible, des options techniques et financi(cid:138)res sur la base desquelles les exigences financi(cid:138)res seront exami- n(cid:130)es; consid(cid:130)rant que la Commission, par l’interm(cid:130)diaire du programme TACIS, a particip(cid:130) activement (cid:133) la recherche d’une telle solution, qui a conduit (cid:133) l’(cid:130)laboration du plan de r(cid:130)alisation d’un massif de protection (Shelter Imple- mentation Plan (cid:190) SIP), approuv(cid:130) par les autorit(cid:130)s ukrai- niennes; consid(cid:130)rant que, lors du sommet de Denver de juin 1997, les chefs d’(cid:144)tat et de gouvernement du G 7 et le pr(cid:130)sident de la Commission ont d(cid:130)cid(cid:130) d’aller au-del(cid:133) des engage- ments pris dans le cadre du m(cid:130)morandum d’entente sign(cid:130) avec l’Ukraine et ont approuv(cid:130) la mise en place d’un m(cid:130)canisme de aider l’Ukraine (cid:133) transformer le sarcophage actuel de Tcher- nobyl en un syst(cid:138)me s(cid:150)r et stable du point de vue de l’environnement, en prenant des mesures telles que d(cid:130)fi- nies dans le SIP; financement multilat(cid:130)ral pour (1) JO C 364 du 2. 12. 1997, p. 16. (2) JO C 138 du 4. 5. 1998. consid(cid:130)rant que le SIP sera mis en œuvre dans le contexte du m(cid:130)morandum d’entente entre le G 7 et l’Ukraine pour la fermeture de Tchernobyl d’ici l’an 2000; consid(cid:130)rant que, aux fins de la mise en œuvre du SIP un Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl a (cid:130)t(cid:130) cr(cid:130)(cid:130) au sein de la Banque europ(cid:130)enne pour la reconstruction et le d(cid:130)veloppement (BERD), qui le g(cid:130)rera; consid(cid:130)rant que la politique de la Communaut(cid:130) vise clai- rement (cid:133) soutenir l’Ukraine dans ses efforts pour effacer les cons(cid:130)quences de l’accident nucl(cid:130)aire survenu le 26 avril 1986 (cid:133) la centrale nucl(cid:130)aire de Tchernobyl et que la Communaut(cid:130) est d(cid:138)s lors dispos(cid:130)e (cid:133) participer au Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tcher- nobyl; que la Communaut(cid:130) n’assume aucune responsabi- lit(cid:130), du fait de sa contribution, pour les d(cid:130)g(cid:131)ts qui pour- raient survenir; consid(cid:130)rant que le Fonds prendra d(cid:150)ment en compte la r(cid:130)alisation pour l’Ukraine de ses engagements au titre de l’accord-cadre, sign(cid:130) avec la BERD le 20 novembre 1997; consid(cid:130)rant qu’un montant de r(cid:130)f(cid:130)rence financi(cid:138)re, au sens du point 2 de la d(cid:130)claration du Parlement europ(cid:130)en, du Conseil et de la Commission du 6 mars 1995, couvrant toute la dur(cid:130)e du programme figure dans la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, sans que cela n’affecte les pouvoirs de l’autorit(cid:130) budg(cid:130)taire tels que d(cid:130)finis par le trait(cid:130); consid(cid:130)rant que la contribution sera pr(cid:130)lev(cid:130)e sur les cr(cid:130)dits actuels de TACIS, et n’impliquera donc aucune charge budg(cid:130)taire suppl(cid:130)mentaire pour les budgets 1998 et 1999; consid(cid:130)rant que la politique et les r(cid:138)gles de la BERD en mati(cid:138)re de passation de march(cid:130)s s’appliqueront aux aides octroy(cid:130)es gr(cid:131)ce au Fonds, (cid:130)tant entendu que, en principe, ces march(cid:130)s concerneront uniquement les biens et les services produits dans, ou fournis par, les pays qui contri- buent ou les pays prenant part aux op(cid:130)rations de la BERD; que ces r(cid:138)gles ne sont pas les m(cid:136)mes que celles qui s’appliquent aux op(cid:130)rations directement financ(cid:130)es par le programme TACIS et qui ne peuvent donc pas (cid:136)tre applicables (cid:133) la pr(cid:130)sente contribution; L 171/32 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 6. 98 3. Concernant les modalit(cid:130)s de passation de march(cid:130)s financ(cid:130)s par des aides provenant du Fonds, la Commis- sion prend toutes les mesures qui s’imposent pour (cid:130)viter toute discrimination entre les op(cid:130)rateurs des diff(cid:130)rents (cid:144)tats membres. Article 2 1. Le montant de r(cid:130)f(cid:130)rence financi(cid:138)re pour la mise en œuvre du pr(cid:130)sent programme pour la p(cid:130)riode 1998 et 1999 est de 100 millions d’(cid:130)cus au maximum. Les cr(cid:130)dits annuels 2. l’autorit(cid:130) budg(cid:130)taire dans les limites des perspectives financi(cid:138)res. sont autoris(cid:130)s par Article 3 informations La Commission transmet 1. toutes les informations pertinentes (cid:133) la Cour des comptes et demande (cid:133) la BERD la Cour des les comptes souhaiterait obtenir, en ce qui concerne l’exploi- tation financi(cid:138)re du Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl, dans la mesure o(cid:151) ces infor- mations concernent la contribution de la Communaut(cid:130). suppl(cid:130)mentaires que 2. La Commission pr(cid:130)sente tous les ans au Parlement europ(cid:130)en et au Conseil un rapport sur l’(cid:130)tat d’utilisation du Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl. Fait (cid:133) Luxembourg, le 5 juin 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident G. BROWN consid(cid:130)rant qu’il convient, toutefois, d’(cid:130)viter toute discri- mination entre les op(cid:130)rateurs des diff(cid:130)rents (cid:144)tats membres de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne lorsqu’il s’agit de la passation de march(cid:130)s financ(cid:130)s par des aides prove- nant du Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protec- tion (cid:133) Tchernobyl, que ces (cid:144)tats membres aient ou non conclu des accords individuels avec la BERD; consid(cid:130)rant que la contribution de la Communaut(cid:130) au Fonds pour la r(cid:130)alisation d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl institu(cid:130) aupr(cid:138)s de la BERD doit (cid:136)tre g(cid:130)r(cid:130)e par la Commission, selon les principes d’une gestion saine et efficace; consid(cid:130)rant que cette contribution contribuera (cid:133) la r(cid:130)ali- sation des objectifs de la Communaut(cid:130), notamment ceux qui concernent la s(cid:150)ret(cid:130) nucl(cid:130)aire; que les trait(cid:130)s ne pr(cid:130)voient pas, pour l’adoption de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, d’autres pouvoirs d’action que ceux de l’article 235 du trait(cid:130) CE et de l’article 203 du trait(cid:130) Euratom, D(cid:144)CIDE: Article premier La Communaut(cid:130) contribue au Fonds pour la r(cid:130)alisa- 1. tion d’un massif de protection (cid:133) Tchernobyl institu(cid:130) aupr(cid:138)s de la Banque europ(cid:130)enne pour la reconstruction et le d(cid:130)veloppement (BERD), conform(cid:130)ment aux disposi- tions qui r(cid:130)gissent ledit Fonds, jusqu’(cid:133) concurrence d’un montant de 100 millions d’(cid:130)cus pour l’ensemble des deux ann(cid:130)es 1998 et 1999. la 2. Cette contribution au Fonds est g(cid:130)r(cid:130)e par Commission conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement financier du 21 d(cid:130)cembre 1977 applicable au budget g(cid:130)n(cid:130)ral des Commu- naut(cid:130)s europ(cid:130)ennes (1), en vigueur, compte tenu notam- ment des principes d’une gestion saine et efficace. (1) JO L 356 du 31. 12. 1977, p. 1


title: Padomes Regula (EK, EOTK, Euratom) Nr. 1197/98 (1998. gada 5. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68, ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru

eurovoc_concepts:
Community tax
European official
disability insurance
pay
pension scheme
survivor's benefit

text: 440 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31998R1197 11. 6. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 01/1. sēj. L 166/1 PADOMES REGULA (EK, EOTK, EURATOM) Nr. 1197/98 (1998. gada 5. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68, ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, nodokli piemērot Eiropas Monetārajam institūtam no insti- tūta likvidēšanas brīža, ņemot vērā Līgumu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. ņemot vērā Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, un jo īpaši tā 13. un 23. pantu, 1. pants ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), No dienas, kad ir pabeigta Eiropas Monetārā institūta likvidācija, ir atcelts 12. a pants Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68. 2. pants ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 papildina ar šādu pantu: (1) tā kā Eiropas Monetārais institūts ir sniedzis atzinumu (3); “12. c pants (2) tā kā Eiropas Centrālā banka jau ir izveidota; (3) tā kā Eiropas Kopienu nodokli, ievērojot Regulā (EEK, Eur- atom, EOTK) Nr. 260/68 (4) paredzētos noteikumus un kārtību, ir jāpiemēro arī Eiropas Centrālā bankas Padomes un Ģenerālpadomes locekļu un minētās bankas personāla algām, darba samaksai un ienākumiem, tā kā ir lieki šo (1) OV C 118, 17. 4. 1998. , 14. lpp. (2) Atzinums sniegts 1998. gada 28. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Šo Regulu piemēro Eiropas Centrālās bankas Padomes un Ģenerālpadomes locekļiem, tās personālam un personām, kam tā maksā pensijas, kuri iekļauti kategorijās, ko Padome noteikusi, piemērojot 16. panta pirmo daļu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, attiecībā uz algām, darba samaksu un ienākumiem, kā arī invaliditātes, izdienas un apgādnieka zaudējuma pensijām, ko maksā banka. ”. 3. pants Šo regulu piemēro no 1998. gada 1. jūnija. (3) Atzinums sniegts 1998. gada 6. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav pub- 4. pants licēts). (4) OV L 56, 4. 3. 1968. , 8. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 2190/97 (OV L 301, 5. 11. 1997. , 1. lpp. ). Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 01/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 441 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1998. gada 5. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. BROWN


title: WRITTEN QUESTION No. 1774/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Banking cartel in Italy

eurovoc_concepts:
EEC Treaty
Italy
bank
cartel
interest
loan
market access
restriction on competition

text: 18. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 13/81 (1999/C 13/116) SKRIFTLIG FR¯GA E-1774/98 fr(cid:229)n Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (5 juni 1998) ˜mne: Bankkartell i Italien Enligt n(cid:229)gra dagstidningar och de besv(cid:228)r som ingetts av vissa konsumentorganisationer beg(cid:228)r de italienska banker som h(cid:246)r till bankorganisationen ABI (Associazione Banche Italiane) att deras kunder skall underteckna bankavtal som inneh(cid:229)ller trakasserande, otydliga och/eller of(cid:246)rst(cid:229)eliga klausuler f(cid:246)r dem som undertecknar avtalen. Enligt uppgifterna till(cid:228)mpar bankerna i samband med m(cid:229)nga hypoteksl(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv av det f(cid:246)rsta hemmet r(cid:228)ntor som (cid:228)r betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n vad som anges i den italienska sk. anti-ockerlagen. Besv(cid:228)ren har efterf(cid:246)ljts av en r(cid:228)ntes(cid:228)nkning, vilket tyder p(cid:229) att det existerar en stark bankkartell under ledning av ABI. I vissa fall har man p(cid:229)visat (cid:246)msesidiga, hemliga avtal som snedvrider konkurrensen och begr(cid:228)nsar verksamheten i Italien (cid:228)ven f(cid:246)r andra europeiska banker, som uppenbart inte h(cid:246)r till ABI. Kan kommissionen fastst(cid:228)lla 1. 2. 3. 4. om bankernas uppf(cid:246)rande utg(cid:246)r ett brott mot Romf(cid:246)rdraget vad g(cid:228)ller avtal, hemliga (cid:246)verenskommelser eller en avtalad praxis som leder till att konkurrensreglerna inte efterlevs, om ABI missbrukar sin dominerande st(cid:228)llning, om finansministern, den italienska antitrustmyndigheten eller centralbanken Banca d(cid:146)Italia p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r underl(cid:229)tenhet visavi det italienska banksystemet, som begr(cid:228)nsar tilltr(cid:228)de till den italienska marknaden f(cid:246)r andra konkurrenter, dvs. nya europeiska banker, om det (cid:228)r m(cid:246)jligt att inleda en omfattande unders(cid:246)kning av de f(cid:246)rmodade avtalen mellan ABI och de viktigaste europeiska bankorganisationerna, som syftar till att dela upp marknaden geografiskt och som medf(cid:246)r oerh(cid:246)rda nackdelar f(cid:246)r bankernas kunder, som (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis kommer att vara i en under- ordnad st(cid:228)llning gentemot bankerna n(cid:228)r det g(cid:228)ller avtal? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 juli 1998) 1. , 2. och 4. Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att den (cid:228)r medveten om de problem som har uppst(cid:229)tt i Italien i samband med att kunder som ville utnyttja s(cid:228)nkningen av r(cid:228)ntesatserna har beg(cid:228)rt f(cid:246)rnyelse av bankl(cid:229)n (s(cid:228)rskilt hypoteksl(cid:229)n) och kommissionen f(cid:246)ljer utvecklingen. Enligt artikel 3 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17/62 av den 6 februari 1962, f(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artiklar 85 och 86 (1), har kommissionen beh(cid:246)righet att se till att (cid:246)vertr(cid:228)delser av artiklarna 85 eller 86 i EG-f(cid:246)rdraget upph(cid:246)r. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att unders(cid:246)ka sakomst(cid:228)ndigheterna n(cid:228)rmare. 3. Kommissionen har inte k(cid:228)nnedom om n(cid:229)gra omst(cid:228)ndigheter som skulle peka p(cid:229) att finansministern, den italienska konkurrensmyndigheten eller den italienska centralbanken skulle ha hindrat nya konkurrenter fr(cid:229)n att g(cid:229) in p(cid:229) den italienska marknaden. Kommissionen har f(cid:246)r (cid:246)vrigt kontakt med s(cid:229)v(cid:228)l den italienska centralbanken som konkurrensmyndigheten inom ramen f(cid:246)r detta (cid:228)rende. (1) EGT 13, 21. 2. 1962. (1999/C 13/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-1775/98 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till r(cid:229)det (8 juni 1998) ˜mne: Spionagesystemet Echelon Enligt ett dokument fr(cid:229)n STOA vid Europaparlamentet och uppgifter fr(cid:229)n europeiska journalister finns det ett datorn(cid:228)t f(cid:246)r industrispionage, Echelon, i vilket USA, F(cid:246)renade kungariket, Kanada, Nya Zeeland och Australien deltar


title: Ir-Regolament (KEFA, KEE, Euratom) Nru 1197/98 tal-5 ta' Ġunju 1998 li jemenda Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 260/68 li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet u l-proċedura għall-applikazzjoni tat-taxxa għall-benefiċċju tal-Komunitajiet Ewropej

text: 440 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 01/Vol. 1 31998R1197 11. 6. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 166/1 IR-REGOLAMENT (KEFA, KEE, Euratom) Nru 1197/98 tal-5 ta’ Ġunju 1998 li jemenda Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 260/68 li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet u l-proċedura għall-applikazzjoni tat-taxxa għall-benefiċċju tal-Komunitajiet Ewropej IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Wara li kkonsidra t-Trattat li jistabbilixxi Kunsill Wieħed u Kum- missjoni Waħda tal-Komunitajiet Ewropej; Artikolu 1 Wara li kkonsidra il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Komunitajiet Ewropej, u partikolarment l-Artikoli 13 u 23 tiegħu; L-Artikolu 12a ta’ Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 260/68 għandu jkun imħassar b’effett mill-jum ta’ wara d-data li fiha l-likwidazzjoni ta’ l-Istitut Monetraju Ewropew tkun kompluta. Artikolu 2 Wara li kkonsidra il-proposta mill-Kummissjoni (1), Dan li ġej għandu jiddaħħal fir-Regolament (KEE, Euratom, KEFA) Nru 260/68: Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), (1) Billi l-Istitut Monetarju Ewropew ippreżenta opinjoni (3); “L-Artikolu 12ċ (2) Billi l-Bank Ċentrali Ewropew huwa diġa stabbilit; (3) Billi huwa xieraq li tkun estiża l-applikazzjoni tat-taxxa għall-benefiċċju tal-Komunitajiet Ewropej, bit-termini u bi qbil mal-proċedura stabbilita fir-Regolament (KEE, Eura- tom, KEFA) Nru 260/68 (4), dwar is-salarji, il-pagi u l-emolumenti tal-Membri tal-Kunsill Governattiv u tal- Kunsill Ġenerali tal-Bank Ċentrali Ewropew u tal-persunal ta’ dak il-bank; billi l-applikazzjoni ta’ din it-taxxa għall- irrelevanti meta Ewropew issir Istitut Monetarju l-likwidazzjoni tal-Istitut tkun kompluta, (1) ĠU C 118, tas-17. 4. 1998, p. 14. (2) L-opinjoni mogħtija fit-28 ta’ Mejju 1998 (li għadha ma ġietx ippu- blikata fil-ĠU Uffiċjali). (3) L-opinjoni mogħtija fis-6 t’April 1998 (li għadha ma ġietx ippubbli- kata fil-Ġurnal Uffiċjali). (4) ĠU L 56, ta’ l-4. 3. 1968, p. 8. Regolament kif l-aħħar emendat bir- Regolament (KEFA, KE, Euratom) Nru 2190/97 (ĠU L. 301, tal- 5. 11. 1997, p. 1). tal-persunal tiegħu u għal dawk li Dan ir-Regolament għandu jkun japplika għall-membri tal-Kunsill Governattiv u għall-Kunsill Ġenerali tal-Bank Ċentrali Ewropew, għal membri jirċievu l-pensjonijiet imħallsa mill-Bank li huma nklużi fil-kategoriji determinati mill-Kunsill sub-paragrafu ta’ l-Artikolu 16 tal-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet salarji, pagi u tal-Komunitajiet Ewropej, emolumenti, u għall-penzjonijiet għal disabilità, irtirar u lil superstiti imħallsa mill-Bank. ’” skond l-ewwel fir-rigward ta’ Artikolu 3 Dan ir-Regolament Ġunju 1998. għandu jkun applikabbli mill-1 ta’ Artikolu 4 fis-seħħ fil-jum ta’ wara Dan ir-Regolament għandu jidħol l-pubblikazjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. 01/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 441 Dan ir-Regolament għandu jkun jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, fil-5 ta’ Ġunju 1998. Għall-Kunsill Il-President G. BROWN


title: WRITTEN QUESTION No. 1754/98 by Anita POLLACK to the Commission. Bihari people in Bangladesh

eurovoc_concepts:
Bangladesh
EU aid
Pakistan
aid to refugees
construction costs
housing need
housing policy
return migration

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/121 Does the Commission not consider that differentials between men and women(cid:146)s pensions are a breach of Article 119 of the Rome Treaty? Should a paragraph not have been inserted into the law to ensure that from 1 July 1999 all women are guaranteed a non-discriminatory pension scheme? The present situation is that 26 of the 43 Danish pension funds treat women less favourably than men. Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (22 June 1998) Pursuant to Article 119 of the EC Treaty as interpreted by the Court of Justice in the Barber judgment (1) of 17 May 1990 and subsequent connected judgments, all discrimination based on sex must be eliminated as of 17 May 1990 in the field of occupational and supplementary pensions. However, for certain pension schemes, a difference in treatment is still permitted. This applies to capitalisation schemes. In line with the Court(cid:146)s case law in cases C-152/91 Neath (2) (judgment of 22 December 1993) and C-200/91 Coloroll (3) (judgment of 28 September 1994), in the case of schemes of this kind, what counts in respect of Article 119 of the EC Treaty is the employer(cid:146)s promise to pay a supplementary pension. If the promise has as its objective a defined contribution (as in the case of defined-contribution schemes), what matters, for the purposes of this Article, is that the contributions paid must be identical for men and women. As a result, the ultimate benefits might be different for men and women because of women(cid:146)s longer life expectancy. This is clearly illustrated in Council Directive 95/97/EC (4), amending Directive 86/378/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women in occupational social security schemes (4), whose objective is to incorporate the Court(cid:146)s case law in the Barber judgment and connected judgments. (1) ECR 1990, p. I-1889. (2) ECR 1993, p. I-6953. (3) ECR 1994, p. I-4389. (4) OJ L 46, 17. 2. 1997. (98/C 354/196) WRITTEN QUESTION E-1754/98 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (5 June 1998) Subject: Bihari people in Bangladesh Now that an agreement has been reached in Islamabad to commence rehabilitation of the Bihari refugees from Bangladesh, will the Commission help towards the estimated US$ 250 million cost of constructing the necessary housing and other aspects of their rehabilitation and resettlement? Answer given by Mr Marin on behalf of the Commission (22 June 1998) The Commission welcomed the agreement between the Pakistani and Bangladeshi Prime Ministers during the three-nation economic summit on 15 January 1998 to solve the problem of the 238 000 Bihari refugees. The Commission has also positively acknowledged the commitment of Pakistan to repatriate all the Biharis from Bangladesh, and it is aware of the economic effort that Pakistan has made to achieve this objective. The government of Pakistan appealed to all citizens to contribute to this cause to collect the 227 MECU required for the resettlement of the Biharis. For the time being, the Pakistani government has not called for financial support from international organisations and has not approached the Commission for any financial contribution to support its effort. It should also be noted that the Bangladeshi side has not approached the international community for support. The Commission, through its delegations in Islamabad and Dhaka, closely monitors the situation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1767/98 von Gunilla CARLSSON an die Kommission. Jahresbericht der Kommission über die Qualität der Badegewässer in der Union

eurovoc_concepts:
Sweden
coastal region
environmental protection
report
water
water analysis
water pollution

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1755/98 von Richard CORBETT an die Kommission. Streik des Kommissionspersonals

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
regulations for civil servants
right to strike
rights of civil servants
strike

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/157 (98/C 386/215) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1755/98 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission (5. Juni 1998) Betrifft: Streik des Kommissionspersonals Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) ihr Personal am 30. April in den Streik trat? Trifft es zu, da(cid:223) dieser Streik sich nicht gegen irgendeinen besonderen Vorschlag, sondern ein Konsultationspapier richtete, zu dem die Ansichten des Personals sogar gefragt waren? H(cid:228)lt die Kommission einen Streik in einer derartigen Lage f(cid:252)r vertretbar? Ist ihr klar, welchen Eindruck dieser in der (cid:246)ffentlichen Meinung hinterl(cid:228)(cid:223)t, zumal der gew(cid:228)hlte Streiktag unmittelbar vor einem (cid:246)ffentlichen Feiertag dem Personal tats(cid:228)chlich zu einem viert(cid:228)gigen Wochen- ende verhalf? Wie lautete das Ergebnis der Urabstimmung? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (29. Juni 1998) Am 30. April 1998 fand in der Kommission ein Streik statt. Ausl(cid:246)ser des Konflikts war ein nichtoffizielles Diskussionspapier, das das Personal im Intranet der Kommission einsehen konnte. Stellungnahmen hierzu waren erw(cid:252)nscht. Ein das Statut betreffender Kommissionsvorschlag lag nicht vor. Da sich der Streik gegen die Kommission richtete, m(cid:246)chte sich diese nicht dazu (cid:228)u(cid:223)ern, ob er gerechtfertigt war. Der Streik fand unmittelbar vor einem Feiertag und vor dem Wochenende statt, an dem der Europ(cid:228)ische Rat dar(cid:252)ber entschied, welche L(cid:228)nder an der dritten Phase der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion teilnehmen w(cid:252)rden. In den Medien erschienen einige kritische Beitr(cid:228)ge (cid:252)ber die Personalangelegenheiten der Kommission. Der Beschlu(cid:223), bei Scheitern der Verhandlungen zu streiken, wurde durch Abstimmung in der von den Gewerkschaften einberufenen Vollversammlung gefa(cid:223)t. Soweit der Kommission bekannt ist, stimmte eine deutliche Mehrheit des bei der Vollversammlung anwesenden Personals f(cid:252)r diesen Beschlu(cid:223). Allerdings ist das genaue Abstimmungsergebnis unbekannt, da keine Stimmzettel verwendet wurden. (98/C 386/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1769/98 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (5. Juni 1998) Betrifft: Abwasserkanalisation und biologische Aufbereitungsanlage in Palio Kavala Berichten der technischen Handelskammer Griechenlands › Abteilung Ost -Mazedonien › zufolge wird das Bauprojekt f(cid:252)r die Errichtung von Kanalisationsanlagen, Brunnen und Pumpanlagen zur Entsorgung der Abw(cid:228)sser von Palio Kavala im Strandgebiet durchgef(cid:252)hrt, was im Widerspruch zu den Angaben in der urspr(cid:252)nglich bewilligten Projektstudie steht, derzufolge diese Anlagen n(cid:228)mlich weiter landeinw(cid:228)rts auf festem Boden und au(cid:223)erhalb der Strandregion vorgesehen waren. In der Erw(cid:228)gung, da(cid:223): › das Projekt aus Gemeinschaftsmitteln finanziert wird, › der Bau des Kanalisationsnetzes im Strandgebiet einer vor allem vom Sommertourismus gepr(cid:228)gten Siedlung wie Palio Kavala erhebliche Umweltprobleme verursacht und den B(cid:252)rgern die M(cid:246)glichkeit nimmt, sich frei am Strand zu bewegen und den Strand bzw. die K(cid:252)ste ungehindert zu nutzen, › das Abwassersystem st(cid:228)ndig von Sturmfluten bedroht ist (es sei darauf hingewiesen, da(cid:223) im Winter 1996/97 ein Teil des Abwassersystems von einer Sturmflut weggesp(cid:252)lt wurde),


title: Consiglio dei Governatori - Aumento del capitale della Banca europea per gli investimenti e decisioni ad esso relative

text: 28. 8. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 269/9 BANCA EUROPEA PER GLI INVESTIMENTI Aumento del capitale della Banca europea per gli investimenti e decisioni ad esso relative CONSIGLIO DEI GOVERNATORI (98/C 269/05) Nella seduta annuale del 5 giugno 1998, il Consiglio dei governatori della Banca europea per gli investimenti ha adottato, all’unanimit{, le seguenti decisioni: -(cid:217)Il capitale sottoscritto della Banca sar{ aumentato, con effetto dal 1o gennaio 1999, da 62,013 miliardi a 100 miliardi di ECU. -(cid:217)Il capitale versato passer{, alla stessa data, a 6 miliardi di ECU, ossia al 6(cid:216)% del capitale sottoscritto (100 mi(cid:220) liardi di ECU); l’aumento del capitale versato verr{ ef(cid:220) fettuato mediante prelievo di 1(cid:216)348(cid:216)014(cid:216)839 ECU dalla riserva supplementare della Banca. -(cid:217)L’aumento del capitale richiamabile (cid:127) soggetto in parte al perfezionamento formale di determinate procedure parlamentari a livello nazionale; di conseguenza, il to(cid:220) tale del capitale sottoscritto della Banca passer{, al 1o gennaio 1999, almeno a 95(cid:216)549(cid:216)597(cid:216)250 ECU, men(cid:220) tre l’aumento residuo interverr{ non appena saranno state espletate le necessarie formalit{. -(cid:217)Un ulteriore importo di 3(cid:216)798(cid:216)700(cid:216)000 ECU sar{ pre(cid:220) levato dalla suddetta riserva supplementare e asse(cid:220) gnato al fondo di riserva per portarlo a 10 miliardi di ECU, ossia - come previsto dallo Statuto - al 10(cid:216)% del capitale sottoscritto. -(cid:217)Previo esame del fabbisogno della Banca in fondi propri, il Consiglio dei governatori ha inoltre deciso all’unanimit{ la distribuzione agli Stati membri, a ti(cid:220) tolo eccezionale e in misura proporzionale ai rispet(cid:220) tivi apporti al capitale sottoscritto della Banca, di un miliardo di ECU da prelevare per 676(cid:216)795(cid:216)744 ECU dagli utili portati a nuovo dell’esercizio 1996 e per l’importo restante - 323(cid:216)204(cid:216)256 ECU - dal risul(cid:220) tato dell’esercizio 1997 (1(cid:216)105(cid:216)169(cid:216)722 ECU). -(cid:217)Il 20 agosto 1997, nell’adottare la decisione relativa al programma di azione speciale di Amsterdam(cid:220)PASA (Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 10 del 15. 1. 1998), il Consiglio dei governatori aveva appro(cid:220) vato il prelievo, dagli utili della Banca portati a nuovo, di 200 milioni di ECU per il finanziamento di progetti validi in nuovi settori d’intervento, come spe(cid:220) cificato in tale decisione; detto importo costituiva una tranche dell’importo massimo di un miliardo di ECU da utilizzare per tale scopo sino al 2000; il Consiglio dei governatori ha ora deciso di assegnare al PASA una nuova tranche di 300 milioni di ECU prelevati dal risultato dell’esercizio 1997. -(cid:217)In concomitanza con l’aumento di capitale, il Consi(cid:220) glio dei governatori ha anche approvato le linee di(cid:220) rettrici in materia di strategia (cfr. allegato). ALLEGATO IL QUADRO STRATEGICO DELLA BANCA 1. Introduzione: il contesto L’ultimo aumento di capitale della Banca (senza tener conto dell’aumento a 62 miliardi di ECU intervenuto a seguito dell’adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia nel 1995) ha avuto luogo nel 1990, con il raddoppio a 57,6 miliardi di ECU. Tutti gli ultimi aumenti (non gli adeguamenti) hanno portato ad un raddoppio del capitale esistente (1978, 1981 e 1986). Nel 1990 si pens(cid:247) che il nuovo massimale dell’attivit{ di finanziamento (pari a 250(cid:216)% del capitale sottoscritto) sarebbe stato sufficiente sino alla fine del 1995, ma in realt{ l’attivit{ ha potuto continuare ancora per due anni dopo la data prevista. I finanziamenti della Banca sono passati, in termini correnti, da 13,4 miliardi di ECU nel 1990 a 26,2 mi(cid:220) liardi di ECU nel 1997, con un incremento medio annuo del 10(cid:216)%. Nell’ambito di quest’importo comples(cid:220) C 269/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 28. 8. 98 sivo, le operazioni fuori dell’Unione sono passate da 0,7 miliardi di ECU nel 1990 a 3,2 miliardi di ECU nel 1997. Quanto al bilancio, il totale dei finanziamenti in essere (cid:127) passato da 61,6 miliardi di ECU a 142,4 miliardi di ECU. La crescita registrata durante questo periodo ha rispecchiato importanti sviluppi nelle politiche e nei mer(cid:220) cati concernenti la Banca, ivi comprese l’integrazione dei L…nder della Germania orientale e l’adesione di tre nuovi paesi membri. Come in passato, molti di questi sviluppi hanno trovato la loro origine o sono stati formalizzati in vari Consigli europei. Il Consiglio europeo di Edimburgo (fine 1992) decise la creazione dello (cid:133)Strumento di Edimburgo(cid:176), dotato di 5 miliardi di ECU e avente come obiettivi principali le reti transeuropee e l’ambiente; esso diede anche un impulso decisivo al processo, lanciato dalla Banca e dalla Commissione, che port(cid:247) infine alla creazione del Fondo europeo per gli investimenti in partnership con il settore bancario. Un altro risultato importante (cid:127) stato quello di una piß stretta cooperazione tra la Banca e la Commissione per quanto riguarda il Fondo di coesione e i Fondi strutturali, per i quali si prevede una nuova riforma. A met{ 1993, il Consiglio europeo di Copenaghen decise di accrescere di 2 miliardi di ECU la dotazione dello strumento di Edimburgo, di prolungarne la durata e di aggiungere 1 miliardo di ECU da utilizzare per abbuoni d’interesse al fine di stimolare gli investimenti delle piccole e medie imprese (PMI) e creare cos(cid:243) nuova occupazione. Nel dicembre dello stesso anno, il Consiglio europeo di Bruxelles mise l’accento sulla crescita, la competitivit{ e l’occupazione e, per quanto riguarda la Banca, sulle reti transeuropee (RTE) nei settori dei trasporti e dell’energia nonch~ sull’ambiente, settori che richiedono ingenti investi(cid:220) menti. Nel 1995, il finanziamento delle RTE (cid:127) stato intensificato a seguito dell’individuazione di progetti prioritari da parte del Consiglio europeo di Essen. Nel 1997, il Consiglio europeo di Amsterdam ha invitato la Banca a intensificare la sua attivit{, soprattutto in alcuni settori, per promuovere la creazione di occupazione nell’Unione europea. La Banca ha cos(cid:243) messo a punto il suo programma di azione speciale di Amsterdam (PASA), che comprende: -(cid:217)la creazione di uno (cid:133)sportello speciale PMI(cid:176) destinato a offrire un sostegno a nuovi strumenti che contribuiscano al finanziamento di piccole e medie imprese ad alto contenuto tecnologico e in forte fase di crescita; per la copertura di questo sportello si pu(cid:247) fare appello, se del caso, ai saldi attivi di gestione della Banca per un importo massimo di 1 miliardo di ECU; -(cid:217)lo sviluppo ed il rafforzamento dell’attivit{ della BEI nei settori dell’istruzione, della sanit{, dell’am(cid:220) biente urbano e della protezione ambientale; -(cid:217)un nuovo impulso al finanziamento di reti transeuropee e di altre grandi reti d’infrastruttura. Il Consiglio straordinario di Lussemburgo sull’occupazione, tenutosi nel novembre 1997, ha confermato le misure gi{ prese ed ha incoraggiato la Banca a mantenere, rafforzandolo, l’impulso dato a questo pro(cid:220) gramma. Fuori dell’Unione europea, l’attivit{ della Banca nel periodo in esame (cid:127) stato caratterizzato dal rinnovo dei mandati concernenti i paesi d’Africa, dei Caraibi e del Pacifico (Lom~ IV bis), i paesi terzi mediterranei (ivi compreso il METAP) e i paesi dell’Europa centrale e orientale (PECO). A queste si sono aggiunte nuove aree d’intervento, in particolare i paesi dell’America latina e dell’Asia nonch~ il Sudafrica, e piß recente(cid:220) mente (cid:127) stato creato lo sportello preadesione per i PECO e Cipro. In questo contesto, il consiglio di amministrazione ha esaminato il quadro strategico per il periodo che dovrebbe essere coperto dall’aumento di capitale proposto. 2. La strategia della Banca Premesso che la strategia della Banca dovr{ adeguarsi al mutevole contesto in cui essa dovr{ operare, le grandi linee direttrici emerse da questi dibattiti per la strategia della Banca nel periodo coperto dal nuovo aumento di capitale sono le seguenti: -(cid:217)concentrare gli sforzi della Banca sulle (cid:133)zone economiche periferiche(cid:176), conformemente alla sua mis(cid:220) sione principale che (cid:127) quella di promuovere la convergenza e l’integrazione economica. Tra le priorit{, al primo posto vi (cid:127) quella di intervenire a favore delle regioni dell’Unione in ritardo di sviluppo e dell’integrazione dei paesi candidati all’adesione; 28. 8. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 269/11 -(cid:217)continuare a sostenere i grandi obiettivi delle politiche comunitarie (cid:220) previa autorizzazione di volta in volta dei suoi organi decisionali, tenendo conto delle decisioni di politica generale o di richieste del Consiglio europeo (cid:220) come le reti transeuropee, la competitivit{ internazionale, le piccole e medie im(cid:220) prese, l’energia e l’ambiente, le operazioni di finanziamento nel quadro di mandati specifici o altri accordi riguardanti la politica comunitaria di cooperazione allo sviluppo di paesi terzi. Questa strategia globale (cid:127) stata approvata dal consiglio di amministrazione nel gennaio 1997. Come ricor(cid:220) dato sopra, i principali orientamenti sono stati rafforzati dagli ultimi sviluppi: -(cid:217)si (cid:127) rafforzata sempre piß la convinzione che la disciplina budgetaria e monetaria dell’UEM dev’essere integrata da una politica concertata di riduzione della disoccupazione, ivi compresi i cambiamenti strut(cid:220) turali e una maggiore competitivit{. Tra l’altro, la Banca ha avviato la messa in atto del PASA a soste(cid:220) gno della risoluzione del Consiglio europeo su crescita e occupazione; -(cid:217)le decisioni del Consiglio europeo sull’ampliamento hanno ulteriormente accentuato il ruolo della Banca nell’area interessata ed essa ha ora introdotto lo sportello preadesione a favore dei paesi candi(cid:220) dati. Nell’immediato futuro, nel quadro della strategia globale di cui sopra, la Banca dar{ la massima priorit{ al sostegno all’Unione economica e monetaria. Per quanto riguarda l’attivit{ di finanziamento, ci(cid:247) si rispec(cid:220) chia nel programma PASA. Per quanto concerne invece la strategia circa la raccolta dei fondi, la Banca continuer{ la sua politica innovativa per l’euro. Questa politica porta a contribuire al lancio di prestiti di riferimento in euro, alla diversificazione degli investitori ed alla creazione di un mercato organizzato per le obbligazioni della BEI in euro. La diversificazione dei mercati, in particolare nei paesi dell’Europa centrale e orientale, sar{ perseguita unitamente al lancio di nuovi prodotti in grado di attirare gli investitori e basati sulla redditivit{ dei costi. 3. La fissazione delle priorit{ in un contesto in evoluzione Anche se l’integrazione del settore finanziario dovesse col tempo produrre l’effetto di accrescere ulterior(cid:220) mente l’accesso dei promotori di progetti a fonti alternative di capitale, la Banca avrebbe ancora un impor(cid:220) tante ruolo da svolgere nel corso dei prossimi anni. Il livello degli investimenti (cid:127) diminuito, in parte a causa dell’adeguamento macroeconomico necessario per la preparazione dell’UEM, e gli investimenti pubblici resteranno probabilmente a un livello contenuto. Tuttavia, la Banca pu(cid:247) contribuire a sostenere la crescita degli investimenti accordando finanziamenti a lungo termine e a basso costo o finanziamenti per nuove forme di partnership tra pubblico e privato. Tenuto conto dei vincoli in materia di risorse proprie e del principio di sussidiariet{, si rende necessaria una valutazione delle priorit{ della Banca; queste devono continuare ad evolvere col tempo, ma si possono formulare alcune osservazioni di carattere generale. _ importante che la Banca concentri la sua attivit{ sui settori maggiormente prioritari per l’UE e che i progetti finanziati contribuiscano in modo particolarmente rilevante al conseguimento di questi obiettivi. Tuttavia, ci(cid:247) non basta per garantire che la Banca apporti un valore aggiunto. Conformemente al suo Statuto (articolo 18, paragrafo 1), la Banca interviene quando (cid:133)non siano disponibili, a condizioni ragione(cid:220) voli, mezzi provenienti da altre fonti(cid:176). Un contributo supplementare della BEI (cid:127) giustificato quando, a complemento di altre fonti di finanziamento: -(cid:217)essa pu(cid:247) dimostrare, nelle proposte di finanziamento, che un suo intervento (cid:127) piß appropriato di quello di altre fonti per il progetto in questione (p. es. quando il progetto ha una lunga (cid:133)vita utile(cid:176), ci(cid:247) che giustifica una lunga durata per il finanziamento); -(cid:217)la Banca agevola o migliora ulteriormente il progetto. Ci(cid:247) pu(cid:247) avvenire perch~ la sua presenza rassicura gli investitori privati quanto ai rischi del progetto in materia di normativa (il (cid:133)marchio di qualit{(cid:176) dell’UE); ci(cid:247) si applica anche ai rischi politici per l’attivit{ fuori dell’Unione europea. In tal modo la Banca pu(cid:247) fungere da catalizzatore per altre fonti di finanziamento, in particolare per quanto riguarda le partnership tra pubblico e privato. Un valore aggiunto pu(cid:247) essere apportato anche dalle competenze tecniche della Banca. C 269/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 28. 8. 98 Nello sviluppare la sua strategia futura di finanziamento, sotto il profilo sia settoriale che regionale, la Banca dovrebbe ispirarsi ai principi sopra menzionati. Essa dovrebbe cercare di concentrare la sua attivit{ nei settori in cui maggiore (cid:127) il valore aggiunto da essa apportato e di intervenire in minore misura a favore di quei progetti per i quali il valore aggiunto sarebbe inferiore. Quando sul mercato (cid:127) disponibile un finanziamento a condizioni appropriate e il suo intervento non contribuisce ad accelerare la realizzazione del progetto o a migliorarne la qualit{, la Banca, conformemente all’articolo 18, paragrafo 1 dello Statuto, dovrebbe lasciare il finanziamento del progetto ad altre fonti. L’evoluzione di queste priorit{ sar{ oggetto ogni anno di un dibattito in seno al Consiglio di amministrazi(cid:220) one, nel quadro di un programma operativo previsionale, che dovr{ essere approvato dallo stesso consiglio di amministrazione. Al riguardo maggiori dettagli sono forniti in appresso. 4. Sussidiariet{ e collaborazione con il settore finanziario Nell’ambito del contesto di cui sopra, la collaborazione con il settore bancario ed altri intermediari finan(cid:220) ziari operanti sui mercati dei capitali (cid:127) una delle linee direttrici per la messa in atto della strategia della Banca. In effetti, lo sviluppo e la diversificazione di questa collaborazione resteranno una priorit{ per gli anni a venire; ci(cid:247) rispecchia nello stesso tempo l’obiettivo di sussidiariet{ e semplici considerazioni di or(cid:220) dine pratico. Per massimizzare il suo impatto, la Banca agir{ in tutte le circostanze conformemente al principio di com(cid:220) plementarit{, e di un dato progetto finanzier{ solo la componente ritenuta necessaria per realizzare gli obiettivi di politica generale che saranno stati fissati. La Banca cooperer{ ancora piß strettamente con altre banche per rendere piß efficiente la partnership e cercher{ (sviluppando p. es. nuovi prodotti) di potenziare il suo ruolo di catalizzatore. A tal fine essa potr{ incoraggiare l’accesso dei mutuatari ai mercati dei capitali ed a collaborare, per quanto riguarda il piano di finanziamento, con mutuanti del settore commerciale. Per esempio, la Banca assister{ le banche regionali e le istituzioni specializzate (come quelle che intervengono a favore di PMI) nel far fronte alla sfida dell’adattamento al mercato unico per i servizi finanziari. Conformemente al compito prioritario della BEI, ci(cid:247) sarebbe particolarmente appropriato nelle zone assistite. Un ruolo similare po(cid:220) trebbe essere svolto nei paesi candidati all’adesione o in altri paesi limitrofi dell’Unione europea. Nello sviluppare questa cooperazione, cos(cid:243) come in altri campi di attivit{, la Banca prester{ particolare attenzione ad evitare qualsiasi distorsione in materia di concorrenza. Una conseguenza del dibattito annuale sulle priorit{ (cid:127) che, per gli investimenti con minore valore aggiunto, la Banca ridurrebbe la quota del costo del progetto da essa finanziata. La complementarit{ del finanziamento della Banca sar{ pienamente evidenziata nella documentazione relativa al progetto. L’esigenza pratica di una collaborazione con il settore finanziario riveste un carattere generale, ma risulta particolarmente importante nel caso dei finanziamenti alle PMI. In effetti, in termini di redditivit{ dei costi, lo strumento dei prestiti globali (cid:127) l’unico meccanismo valido ed economico che essa pu(cid:247) utilizzare a soste(cid:220) gno di un vasto numero di PMI. Tuttavia, il sistema dei prestiti globali sar{ riesaminato per assicurare che, tra l’altro, siano i destinatari finali di questi finanziamenti alle PMI ad usufruire dei maggiori vantaggi possibili. Nel medio termine, l’approccio della Banca verso le PMI potr{ essere ulteriormente migliorato grazie all’esperienza acquisita con gli altri strumenti messi in atto nel quadro dello (cid:133)sportello PMI(cid:176) del PASA. Beninteso, la collaborazione della Banca con il settore finanziario si estende, tramite le operazioni finanzia(cid:220) rie, anche al passivo del bilancio. Ogni anno, dei rapporti sulla collaborazione generale tra la Banca e il settore finanziario, sia sull’attivit{ di finanziamento che su quella di raccolta, saranno presentati al consi(cid:220) glio di amministrazione. 5. Partnership con il FEI Un altro esempio concreto della filosofia della partnership (cid:127) la creazione del Fondo europeo per gli investi(cid:220) menti, in quanto la struttura dell’azionariato del FEI riunisce in modo innovativo partner pubblici e privati. Lo sviluppo della partnership tra la Banca e il Fondo (cid:127) una delle priorit{ della BEI; lo testimonia la messa in atto, nell’ottobre 1997 (a seguito del Consiglio europeo di Amsterdam), del meccanismo europeo per le tecnologie (MET), il cui scopo (cid:127) di intervenire, tramite fondi di capitali di rischio specializzati, a sostegno di PMI a contenuto tecnologico e in forte crescita. La Banca e il Fondo continueranno a perseguire il rafforzamento e l’allargamento della loro collabora(cid:220) zione. Perch~ questa sia la piß efficace possibile, la Banca razionalizzer{ le relazioni di lavoro con il FEI, pur continuando per(cid:247) a fornire a quest’ultimo il maggior sostegno operativo possibile. 28. 8. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 269/13 Inoltre, per meglio sostenere le principali politiche comunitarie, la Banca si consulter{ con il FEI sulla possibilit{ di sviluppare le sue operazioni nelle seguenti due direzioni: in primo luogo, essa esaminer{ la possibilit{ di estendere la sua sfera di attivit{ al settore ambientale; in secondo luogo, nel quadro dello sportello preadesione, essa esplorer{ le possibilit{ di un’estensione selettiva delle operazioni nell’Europa centrale e orientale per includervi le reti transeuropee tra i paesi di quest’area. Con riserva del parere degli altri azionisti del Fondo e delle decisioni della sua assemblea generale, delle proposte in questo senso potranno essere presentate a tempo debito. 6. Collaborazione con la Commissione Nel contesto piß ampio dell’UE, i finanziamenti della Banca per lo sviluppo regionale sono integrati dalle risorse del bilancio comunitario. Il coordinamento di queste due fonti di finanziamento - e, pertanto, la cooperazione tra la Banca e la Commissione - (cid:127) essenziale ai fini di un efficace sostegno alle regioni. La Banca e la Commissione cooperano gi{ strettamente ed hanno gi{ esaminato i mezzi per giungere ad una maggiore efficienza nel prossimo decennio. Il miglioramento delle procedure operative nelle due istitu(cid:220) zioni rafforzer{ ulteriormente la loro collaborazione. _ questo il momento propizio per affrontare la que(cid:220) stione in quanto la Commissione ha messo a punto la sua (cid:133)Agenda 2000(cid:176) e la nuova fase di negoziati con gli Stati membri circa i fondi strutturali (cid:127) imminente. La Banca, tenendo conto dei ruoli rispettivi delle regioni e della Commissione in questo processo, ha proposto le seguenti misure specifiche, approvate dal consiglio di amministrazione: -(cid:217)La Banca cercher{ di rafforzare la sua partecipazione nelle fasi preparatorie di programmazione e negoziazione delle operazioni strutturali. -(cid:217)La Banca cercher{ di intensificare le consultazioni tra le istituzioni per quanto riguarda le operazioni di cofinanziamento. Nei limiti in cui la riservatezza delle informazioni lo consentir{, la Banca metter{ a disposizione della Commissione i risultati della sua istruttoria relativi a questi progetti. -(cid:217)La Banca continuer{ ad offrire i suoi servizi tecnici alla Commissione sulla base di una remunerazione che assicuri la copertura dei costi. Questi servizi sono gi{ utilizzati per l’istruttoria dei progetti del Fondo di coesione e, se del caso, potrebbero essere estesi a determinati progetti del FESR o RTE. 7. (cid:217)Messa in atto della strategia: politica di fissazione dei tassi (pricing policy) La Banca persegue il suo obiettivo principale, che (cid:127) di promuovere lo sviluppo equilibrato dell’Unione europea, facendo beneficiare tutti gli Stati membri, e in particolare le regioni meno prospere dell’UE, dei vantaggi della sua forza finanziaria. La sua politica di fissazione dei tassi si basa sui principi del non profitto (far fronte agli obblighi assunti e coprire le spese - articolo 19. 1 dello Statuto), della non discri(cid:220) minazione e della trasparenza. Nel quadro del mandato PASA, una nuova linea direttrice (cid:127) quella di mirare ad un equilibrio appropriato tra rischio e remunerazione. Un’evoluzione importante nelle operazioni della Banca (cid:127) che i costi delle istruttorie dei progetti presentano differenze sempre piß ampie, tendenza che potrebbe accelerarsi nei prossimi anni. La Banca ha gi{ adat(cid:220) tato, in una certa misura, il suo approccio (fissazione uniforme dei tassi) per tener conto delle differenze di costo tra le diverse categorie di finanziamento (in particolare, un margine piß basso per i finanziamenti d’importo piß elevato e per quelli a mutuatari abituali). Essa propone di modulare ulteriormente i tassi aggiungendo in particolare un nuovo margine per talune operazioni ad alto costo. Queste comprendono: -(cid:217)finanziamenti strutturati e project finance quando la Banca incontra delle difficolt{ per ottenere lo statuto privilegiato di mutuante garantito; -(cid:217)finanziamenti a talune societ{ che possono offrire solamente garanzie o garanzie collaterali che sono meno immediatamente recuperabili. C 269/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 28. 8. 98 Lo Statuto della Banca richiede che ciascuna operazione sia assistita da una garanzia adeguata. La Banca continua a credere che per le operazioni normali esistano mezzi sufficienti per tenere sotto controllo i rischi trasferendoli o riducendoli mediante garanzie di terzi o altri tipi di garanzia. In questo modo, il prezzo globale del finanziamento BEI rispecchia anche il rischio di credito. Questo procedimento porte(cid:220) rebbe a rafforzare la collaborazione tra la BEI e il settore bancario commerciale. Tuttavia vi sono talune categorie di progetti, nel quadro di linee direttrici e limiti che il consiglio di ammi(cid:220) nistrazione dovr{ approvare (come talune RTE, partnership tra pubblico e privato, finanziamenti a societ{ o strutturati, project finance), e montaggi di finanziamenti per i quali pu(cid:247) non essere possibile trasferire all’esterno alcuni elementi di rischio conformemente alla prassi abituale della Banca. In questi casi, e con riserva che sia mantenuto un profilo di rischio accettabile, la Banca riesaminer{ il suo approccio e, se del caso, aumenter{ il margine. La Banca elaborer{ proposte piß specifiche, non appena possibile, sulle linee direttrici, sui limiti e sugli altri aspetti di cui sopra. _ chiaro, tuttavia, che non vi sar{ alcun cambiamento nella valutazione del rischio (cid:133)sovrano(cid:176) per quanto concerne gli Stati membri e, pertanto, alcuna discrimina(cid:220) zione per motivi di rischio in questo gruppo di mutuatari. 8. Operazioni fuori dell’Unione europea Le operazioni della Banca fuori dell’Unione sono effettuate nel quadro di mandati assegnatile dal Consiglio europeo. L’approccio generale verso tali operazioni (cid:127) stato riesaminato l’ultima volta dal Consiglio dei governatori nella seduta annuale del 1994, quando i principali punti esaminati sono stati il massimale indi(cid:220) cativo del 10(cid:216)% dell’attivit{ globale media della Banca e la necessit{ di un’ulteriore riflessione sulla que(cid:220) stione della garanzia comunitaria. Un importante fatto nuovo si (cid:127) avuto nel frattempo con la creazione dello sportello preadesione per i paesi dell’Europa centrale e orientale; i finanziamenti accordati nel quadro di questo sportello non sono assistiti dalla garanzia del bilancio comunitario e non rientrano nel massimale del 10(cid:216)% sopra indicato. In generale, un sistema di ripartizione del rischio (cid:127) stato messo a punto per una serie di operazioni. La priorit{ immediata (cid:127) di attuare i mandati esistenti: Lom~ (per i paesi d’Africa, dei Caraibi e del Paci(cid:220) fico), Sudafrica, America latina e Asia, Europa centrale e orientale, paesi terzi mediterranei. Questi man(cid:220) dati scadranno progressivamente nel corso dei prossimi due anni e gli organi direttivi della Banca dovranno riesaminare il ruolo svolto nel sostenere la politica comunitaria di cooperazione allo sviluppo di paesi terzi. Si tratta di questioni sulle quali non possono essere prese subito delle decisioni, ma vi sono gi{ alcuni principi cui ispirarsi per i futuri dibattiti sulla strategia da seguire, per esempio: -(cid:217)La Banca continuer{ ad essere l’istituzione finanziaria degli Stati membri e la sua attivit{ sar{ svolta essenzialmente in questi paesi o a loro diretto vantaggio. I finanziamenti fuori dell’UE saranno effet(cid:220) tuati nel quadro di mandati specifici degli Stati membri e resterebbero un’attivit{ complementare. -(cid:217)Essa continuer{ a collaborare strettamente con la Commissione (conformemente alla strategia generale di sviluppo dell’Unione in ogni singolo paese o gruppo di paesi interessato) e con altre istituzioni finan(cid:220) ziarie internazionali e organismi nazionali. Essa cercher{ di coordinare, con queste istituzioni ed orga(cid:220) nismi, le sue operazioni e le condizioni applicabili (project conditionality). -(cid:217)Essa contribuir{ allo sviluppo del settore privato, ivi compresi la creazione di istituzioni di finanzia(cid:220) mento appropriate e il sostegno alle PMI. Come gi{ per i finanziamenti nell’Unione europea, essa finanzier{ investimenti in questi paesi nella misura in cui non siano disponibili, a condizioni ragionevoli, mezzi provenienti da altre fonti (articolo 18, paragrafo 1 dello Statuto). -(cid:217)La Banca richieder{ garanzie adeguate da fonti di bilancio pur continuando a condividere i rischi nei casi appropriati. Le osservazioni sopra formulate circa la complementarit{, la massimizzazione dell’impatto e la partnership con il settore bancario commerciale si applicano, mutatis mutandis, tanto nei paesi dell’Unione europea quanto nei paesi terzi. Tra l’altro, il massimale indicativo del 10(cid:216)% rispetto al totale dei finanziamenti in essere per le operazioni fuori dell’Unione europea dovr{ essere riesaminato sulla base delle politiche di finanziamento. Il dibattito su questi punti continuer{ in seno al consiglio di amministrazione in attesa del rinnovo dei mandati per i diversi paesi o gruppi di paesi terzi. 28. 8. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 269/15 9. (cid:217)Priorit{ di finanziamento ed utilizzazione efficace delle risorse della Banca Il mutevole contesto economico e finanziario implica che la messa in atto della strategia globale debba essere seguita attentamente ed adattata tenendo conto degli sviluppi economici e finanziari oltre che dei risultati ottenuti dalla Banca in passato. Per assicurare il massimo contributo possibile alle politiche dell’UE e per utilizzare nel modo piß efficace possibile le proprie risorse, la Banca metter{ a punto un piano operativo previsionale che sar{ discusso ogni anno, e approvato, dal consiglio di amministrazione. Esso comprender{ analisi settoriali dei finanziamenti sia all’interno che fuori dell’Unione europea. Il piano ope(cid:220) rativo, che sar{ aggiornato ogniqualvolta si riterr{ opportuno, fornir{ un quadro concreto per esaminare le priorit{ e gli obiettivi e per fissarne di nuove/i in un processo continuo, tenendo conto di quegli interventi che potranno sempre piß essere lasciati ad altre fonti di finanziamento. Ci(cid:247) fornirebbe anche un contesto appropriato per l’esame della relazione annuale sulla collaborazione con il settore finanziario (cfr. sopra). Il piano operativo fornir{ un quadro per la valutazione delle prestazioni. Esso integrer{ il risultato dell’ana(cid:220) lisi della qualit{ del (cid:133)portafoglio progetti(cid:176) conformemente a una serie di criteri e alle conclusioni dell’(cid:133)Unit{ di valutazione(cid:176) della Banca; potrebbero essere compresi i mezzi per migliorare le procedure operative, p. es. un approccio programmatico in taluni campi. Negli ultimi anni, la Banca ha notevolmente sviluppato i sistemi di monitoraggio delle proprie prestazioni in quanto finanziario intermediario; essa con(cid:220) tinuer{ a sviluppare sistemi di controllo delle proprie attivit{, ivi compresi il raffronto delle sue operazioni di finanziamento con quelle di riferimento e un’analisi esaustiva dei rischi. A piß lungo termine, i servizi della Banca approfondiranno l’esame del fabbisogno in capitale e riserve per preparare l’analisi che il consiglio di amministrazione far{ al riguardo nel 2001, ivi compresa quella dei principali ratios. Una questione che si porr{ nel medio termine (cid:127) quella delle (cid:133)risorse umane(cid:176) necessarie per raggiungere gli obiettivi della Banca. Con un organico modesto e l’obiettivo di tenere sotto stretto controllo le spese ammi(cid:220) nistrative, la Banca deve continuare a valutare attentamente il suo fabbisogno in risorse umane, e lo svi(cid:220) luppo delle competenze del personale dev’essere conforme alle priorit{ strategiche. Il dibattito del consiglio di amministrazione sul piano operativo di cui sopra fornir{ quindi anche un quadro per fissare gli orienta(cid:220) menti strategici circa l’utilizzazione delle risorse umane della Banca