title: Komission asetus (EY) N:o 1204/98, annettu 9 päivänä kesäkuuta 1998, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa

eurovoc_concepts:
CCT duties
India
antibiotic
countervailing charge
import
originating product

text: 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/17 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1204/98, annettu 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, v(cid:132)liaikaisen tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta tiettyjen Intiasta per(cid:132)isin olevien laaja- vaikutteisten antibioottien tuonnissa EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senval- tioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojatumisesta 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, (5) (6) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132): A. MENETTELY 1. Aloittaminen ilmoituksella (2) Komissio ilmoitti 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1997 Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkais- tiettyjen Intiasta per(cid:132)isin tulla olevien laajavaikutteisten antibioottien (amoksisil- liinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefalek- siini) tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille asiaa koskevan tutki- muksen. Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka tekiv(cid:132)t vuoden 1997 hein(cid:132)kuussa kuusi yhteis(cid:148)n tuottajaa: Antibioticos SA (Espanja), Antibioticos Biochemie GmbH (It(cid:132)valta), SpA. Biochemie SA (Espanja), Biochemie SpA (Italia) ja ACS Dobfar SpA (Italia); niiden yhteenlaskettu tuotanto muodostaa p(cid:132)(cid:132)osan kyseisten laajavaikut- teisten antibioottien tuotannosta yhteis(cid:148)ss(cid:132). (Italia), todisteet kyseisen tuotteen Valituksessa esitetyt tukemisesta aiheutuvasta merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) siit(cid:132) vahingosta katsottiin riitt(cid:132)v(cid:132)ksi menettelyn aloitta- miseksi. ja 2. Tutkimus Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittami- sesta niille vieville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, viej(cid:132)maan edustajille ja vali- tuksen tehneille osapuolille sek(cid:132) antoi asianomai- sille osapuolille tilaisuuden esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjalli- ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi menettelyn sesti asetetussa aloittamista koskevassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa. ilmoituksessa Intian julkiset viranomaiset ja viev(cid:132)t tuottajat esit- tiv(cid:132)t kantansa kirjallisesti, ja komissio kuuli niit(cid:132) niiden pyynn(cid:148)st(cid:132). (1) (2) (3) (4) (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1 (2) EYVL C 277, 12. 9. 1997, s. 2 Komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeen kaikille osapuo- lille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksia valituksen tehneilt(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajilta, Intian intialaiselta julkisilta etuyhteydess(cid:132) viev(cid:132)lt(cid:132) olevalta vailla olevalta yhteis(cid:148)n tuojalta. viranomaisilta, tuottajalta sek(cid:132) ja yhdeks(cid:132)lt(cid:132) yhdelt(cid:132) etuyhteytt(cid:132) yhdelt(cid:132) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen ja vahingon alustavan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misen kannalta tarpeellisena pit(cid:132)- m(cid:132)ns(cid:132) tiedot ja suoritti tarkastusk(cid:132)yntej(cid:132) seuraavien osapuolten toimitiloihin: a) Valituksen tehneet yhteis(cid:148)n tuottajat: (cid:190) Antibioticos SA, Madrid (Espanja), joka vastasi komission kyselylomakkeen my(cid:148)s Antibioticos SpA:n (Italia) puolesta, (cid:190) Biochemie GmbH, Kundl joka vastasi komission kyselylomakkeeseen my(cid:148)s Biochemie SA:n (Espanja) and Biochemie SpA:n (Italia) puolesta, (It(cid:132)valta), (cid:190) ACS Dobfar SpA, Tribiano (Italia). b) Intian julkiset viranomaiset (cid:190) Kauppaministeri(cid:148) (Ministry of Commerce), New Delhi, (cid:190) Tullihallitus (Undersecretariat for Customs), New Delhi, (cid:190) Valtionvarainministeri(cid:148) (Ministry of Finan- ce), New Delhi. c) Intialaiset tuottajat viej(cid:132)t (cid:190) Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi, (cid:190) Vitara Chemicals Ltd, Mumbai (Bombay), (cid:190) Kopran Ltd, Mumbai (Bombay), (cid:190) Lupin Laboratories Ltd, Mumbai (Bombay), (cid:190) Gujarat Lyka Organics Ltd, Mumbai (Bom- bay), (cid:190) Torrent Pharmaceuticals Ltd, Ahmedabad, (cid:190) Biochem Synergy Ltd, Indore, (cid:190) Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, Chennai, (cid:190) Harshita Ltd, New Delhi. d) Etuyhteydess(cid:132) oleva yhteis(cid:148)n tuoja (cid:190) Ranbaxy (Netherlands) BV, Alankomaat (Ranbaxy Laboratories Ltd:iin etuyhteydess(cid:132) oleva tuoja). (7) (8) (9) L 166/18 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 Tukien m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseen k(cid:132)ytetty tutkimusajanjakso oli 1 p(cid:132)iv(cid:132)n hein(cid:132)kuuta 1996 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)- kuuta 1997 v(cid:132)linen aika, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”tutkimusajan- jakso”. Vahinkoa tarkasteltiin 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammi- j(cid:132)ljem- kuuta 1993 tutkimusajanjakson loppuun, p(cid:132)n(cid:132) ”tarkastelujakso”. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE C. TUET 1. Johdanto (11) Komissio tutki valituksen sis(cid:132)lt(cid:132)mien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavaa viitt(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), joissa vali- tuksen mukaan on my(cid:148)nnetty vientitukia: (cid:190) passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132), (cid:190) tuontitulleja koskevat hyvitykset, 1. Tarkasteltavana oleva tuote (cid:190) tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein, Menettely koskee tiettyj(cid:132) laajavaikutteisia antibioot- teja, erityisesti irtovalmisteena olevaa amoksisillii- nitrihydraattia, ampisilliinitrihydraattia ja kefalek- siinia, jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00. Edell(cid:132) mainitut antibiootit ovat beetalaktaamianti- biootiksi kutsuttua irtovalmisteena olevaa l(cid:132)(cid:132)keai- netta, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n erilaisten tarttuvien tautien hoitamisessa k(cid:132)ytett(cid:132)vien lopullisten l(cid:132)(cid:132)kemuotojen valmistuksessa. Ne valmistetaan samoista raaka- aineista eli fermentoimalla saatavista G-penisillii- nist(cid:132) tai V-penisilliinist(cid:132). N(cid:132)in saatu penisilliini muunnetaan sen j(cid:132)lkeen kemiallisilla tai bioke- miallisilla synteeseill(cid:132) my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen jotka vuoros- v(cid:132)lituotteiksi (6-APA tai T-ADCA), taan muunnetaan edell(cid:132) mainituiksi kolmeksi irto- valmisteena olevaksi vaikuttavaksi aineeksi. Vaikka kyseisten kolmen antibiootin v(cid:132)lill(cid:132) on tiettyj(cid:132) teknisi(cid:132) eroja, ne kuuluvat kaikki samaan tuote- luokkaan eli irtovalmisteena oleviin puolisynteetti- siin laajavaikutteisiin antibiootteihin, ja niit(cid:132) k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n kaikkia samalla tavalla eli ne lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n lopulli- siin l(cid:132)(cid:132)kemuotoihin, jotka ovat tehokkaita erilaisten tarttuvien tautien hoidossa. Vaikka tietty(cid:132) anti- bioottia saatetaan joskus pit(cid:132)(cid:132) parempana kuin jotakin toista tietyn taudin hoidossa, kaikki kolme antibioottia ovat suuressa m(cid:132)(cid:132)rin kesken(cid:132)(cid:132)n vaih- dettavissa ja sen vuoksi niiden katsotaan t(cid:132)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) muodostavan yhden ainoan tuote- luokan. 2. Samankaltainen tuote (10) Tutkimus osoitti, ett(cid:132) Intiassa tuotetuilla ja siell(cid:132) myydyill(cid:132) tai yhteis(cid:148)(cid:148)n viedyill(cid:132) laajavaikutteisilla antibiooteilla sek(cid:132) valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien tuottamilla ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) myymill(cid:132) laaja- vaikutteisilla antibiooteilla oli tosiasiallisesti saman- laiset fyysiset ominaispiirteet ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitukset, mink(cid:132) vuoksi ne olivat asetuksen (EY) N:o 2026/97, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perusasetus”, 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. (cid:190) vientiteollisuuden vapaa-alueet / vientiin suun- tautuneet yksik(cid:148)t, (cid:190) vapautus tuloverosta. Kyseiset j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132). j(cid:132)rjestelm(cid:132)t esitell(cid:132)(cid:132)n yksityiskohtaisesti (12) valtuutetaan Intian julkiset Ensimm(cid:132)iset nelj(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) perustuvat vuonna 1992 annettuun ja 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankauppalakiin [Foreign Trade (Development and Regulation) Act], jolla kumottiin tuonti- ja vientivalvontalaki (Imports and Exports Control Act) vuodelta 1947. Ulkomaan- kauppalailla viran- omaiset tuontipolitiikkaa koskevia tiedotuksia. Niist(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n tiivistelm(cid:132) vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita laaditaan joka viides vuosi ja p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n vuosittain. T(cid:132)m(cid:132)n tapauksen tutkimusajanjaksoa koskee kaksi vienti- ja tuontipolitiikka-asiakirjaa; ne ovat ajanjaksoja 1992–1997 ja 1997–2002 koskevat viisivuotissuunnitelmat. antamaan vienti- ja Viimeksi mainittu tuloveroja koskeva j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain rahoi- tuslailla (Finance Act). (13) Intian nykyisen vienti- ja tuontipolitiikan tavoitteet ovat: (cid:190) nopeuttaa maan siirtymist(cid:132) maailmanmarkki- noihin suuntautuneeksi ta- laajenevien maailmanmarkkinoiden loudeksi mahdollisimman tehokkaaksi hy(cid:148)dynt(cid:132)miseksi; dynaamiseksi (cid:190) edist(cid:132)(cid:132) kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132) talouskasvua varmistamalla tuotannon lis(cid:132)(cid:132)miseen tarvittavien t(cid:132)rkeimpien kulutustava- raaka-aineiden, roiden ja tuotantohy(cid:148)dykkeiden saatavuus; v(cid:132)lituotteiden, (cid:190) edist(cid:132)(cid:132) Intian maatalouden, teollisuuden ja palveluiden teknologista tasoa ja tehokkuutta niiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja uusien ty(cid:148)llisyysmahdollisuuksien sek(cid:132) edist(cid:132)(cid:132) kansainv(cid:132)lisesti hyv(cid:132)ksyttyjen laatustan- dardien noudattamista; luomiseksi, 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/19 (cid:190) tarjota kuluttajille hyv(cid:132)laatuisia tuotteita kohtuulliseen hintaan. (14) Komissio tarkasteli kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) asianomaisissa vienti- ja tuontipolitiikkaa koske- vissa suunnitelmissa vahvistettujen politiikkojen ja vuoden 1961 tuloverolain, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, perusteella. viitt(cid:132) teollisuuden vientituotteiden tuotannossa k(cid:132)ytt(cid:132)- mist(cid:132) tavanomaisista maahantuoduista tuotantopa- noksista kannettavaa perustullia. Er(cid:132)s toinen tekij(cid:132) on ns. v(cid:132)himm(cid:132)isarvonlis(cid:132) (Minimum Value Addi- joka intia- tion, MVA). MVA on v(cid:132)himm(cid:132)isarvo, laisen tuottajan on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) (kotimaassa tuotettujen tuotantopanoksien ty(cid:148)voimakustannusten kautta) maahantuotujen tuotantopanoksien arvoon lopputuotteiden tuotannon osalta. Intian viran- vahvistaneet MVA:n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi omaiset kyseisten tuotteiden viennin osalta 33 prosenttia. ovat tai 2. Passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132) (Passbook Scheme, PBS) (15) Passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132) (Passbook scheme, PBS) on er(cid:132)s vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line, jolla tuetaan vienti(cid:132). PBS tuli voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1995. (16) (17) (18) a) Tukikelpoisuus PBS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) viej(cid:132)t, jotka valmistavat tuot- teensa Intiassa ja viev(cid:132)t ne sitten maasta, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”valmistajaviej(cid:132)t”, sek(cid:132) viej(cid:132)t, jotka ovat valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on my(cid:148)nnetty kauppa- huonetodistus ”Export House/Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House Certi- ficat”. Viimeksi mainittujen viejien, jotka on m(cid:132)(cid:132)ri- telty vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevassa asiakir- jassa, on esitett(cid:132)v(cid:132) erityinen todiste aiemmasta vientitoiminnasta. b) Toteutus k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) voi Jokainen tukikelpoinen viej(cid:132) tehd(cid:132) niin kutsuttua passbookia koskevan hakemuksen. Se on johon kirjataan tullien hyvitys- ja veloitus- kirja, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t. Se my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ilman eri toimenpiteit(cid:132), jos yritys on tunnustettu valmistajaviej(cid:132) tai hyv(cid:132)ksytty vienti- tai tuontiyritys. laskettaessa Viej(cid:132) voi pyyt(cid:132)(cid:132) lopputuotteiden viennin osalta hyvityst(cid:132), joka voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)hempien tuonti- tullien maksamiseen. Intian julkisten viran- omaisten vientituotteille asettamien tuotantopa- noksia ja myynti(cid:132) koskevien vakionormien (Stan- dard Input/Output norms) mukaisesti my(cid:148)nnet- otetaan t(cid:132)v(cid:132)n hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) huomioon monta ja myynti(cid:132) koskevissa vakionormeissa vahvistetaan ne m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t tavanomaisesti tuotuja raaka-aineita, jotka tarvitaan yhden lopputuoteyksik(cid:148)n tuottamiseen. Normit vahvistaa erityinen lisenssikomitea (Special Advance Licensing Committee) tuotantomene- telm(cid:132)n teknisen tarkastelun ja yleisten tilastotie- tojen perusteella. Hyvitys my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n tuotantopa- noksia ja myynti(cid:132) koskevia vakionormeja soveltaen siihen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti, joka vastaa Intian antibiootti- tekij(cid:132)(cid:132). Tuotantopanoksia (19) My(cid:148)nnetty hyvitys kirjataan passbookiin ja se voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tavaroiden (raaka- aineet, tuotantohy(cid:148)dykkeet jne. ) tulevien tuontitul- lien kuittaamiseen lukuun ottamatta kuitenkaan vienti- ja tuontipolitiikassa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn kiellettyjen of tuontitavaroiden luetteloon (Negative List Imports) sis(cid:132)ltyvi(cid:132) tavaroita. Luettelossa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n tavarat, joita joko ei saa tuoda tai jotka saa tuoda ainoastaan sen j(cid:132)lkeen, kun Intian julkiset viran- omaiset ovat antaneet tuojalle erityisen lisenssin. Tuoduilla tavaroilla ei tarvitse olla yhteytt(cid:132) viej(cid:132)n tosiasialliseen tuotantoon ja ne voidaan myyd(cid:132) Intian markkinoilla. (20) Passbook-hyvityksi(cid:132) ei voi siirt(cid:132)(cid:132). Passbook on voimassa kahden vuoden ajan sen antamisp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Kahden vuoden ajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) mahdollisesti j(cid:132)ljell(cid:132) oleva hyvitys on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavan 12 kuukauden aikana. Kolmannen vuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n raukeaa. Kyseisen yleisen aikataulun puitteissa ei ole asetettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- aikaa erityisen vientitoimen osalta teht(cid:132)ville hyvi- tyspyynn(cid:148)ille. hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (21) Kun kaikki passbook-hyvitykset on k(cid:132)ytetty, pass- book suljetaan ja sen haltijan on suoritettava toimi- valtaiselle viranomaiselle maksu. (22) Intian julkiset viranomaiset ilmoittivat PBS:iin liit- tyv(cid:132)(cid:132)n kyselylomakkeeseen vastatessaan, ett(cid:132) kysei- sess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) viej(cid:132)lle palautetaan tuonnista kannettavat maksut vientituotteiden osalta, mutta tuonnista kannettavia maksuja ei peruuteta viej(cid:132)- maassa kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen osalta, ja ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa j(cid:132)rjestelm(cid:132) on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3284/94 (tukien vastainen asetus) mukainen. (23) On pantava merkille, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa ei ole eroa viimeksi mainitun, ja sen korvanneen perusasetuksen v(cid:132)lill(cid:132). Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ii alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tukena ei pidet(cid:132) vientiin menev(cid:132)n tuotteen vapaut- jos vapauttaminen tamista veroista ja maksuista, jo kumotun asetuksen, L 166/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 sellaisista tarkastelevat on my(cid:148)nnetty perusasetuksen liitteiden I, II ja III s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. Liitteen I (vientitukia koskeva esimerkkiluettelo) i alakohdassa t(cid:132)smenne- t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) sellainen tuontimaksujen peruuttaminen joka on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n suurempi tai palauttaminen, kuin tuotantopanoksista tuoduista kannettujen maksujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jotka k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vien- tituotteen tuotannossa, on vientitukea. Perusase- tuksen liitteess(cid:132) II s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun tutkimuksen tuotantopa- suorittavat viranomaiset noksien k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tuotannossa, n(cid:132)iden on m(cid:132)(cid:132)ri- tett(cid:132)v(cid:132), ovatko viej(cid:132)maan julkiset viranomaiset otta- neet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n j(cid:132)rjestelyn tai menettelyn sen tarkis- tamiseksi, mit(cid:132) tuotantopanoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vienti- tuotteen tuotannossa. Mainittua j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ei t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ole k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). Itse asiassa kyseisten tuot- teiden passbook-hyvitysten muodossa my(cid:148)nnetty etuus lasketaan automaatti- sesti tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakio- normien perusteella riippumatta siit(cid:132), onko tuotan- topanokset maahantuotu, onko niist(cid:132) maksettu tulli tai onko tuotantopanokset tosiasiallisesti k(cid:132)ytetty vientituotteiden tuotantoon. Intiassa viejille ei ole Viej(cid:132) velvoitettu tuomaan tosiasiallisia tuotantopanoksia tai k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tuotuja tavaroita tuotannossa. PBS:ss(cid:132) lopputuotteen viej(cid:132)lle my(cid:148)n- net(cid:132)(cid:132)n hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka perustuu sellaiseen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, joka katsotaan kannetuksi lopputuotteen tuotannossa k(cid:132)ytetyist(cid:132) tavanomaisesti tuoduista tuotantopanoksista. Kyseinen hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tuotteen my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuonnista kannettavan tullin kuittaamiseen. Viej(cid:132) saa etua kantamattomina tulleina mink(cid:132) tahansa tuotteen (raaka-aineiden tai tuotantohy(cid:148)dykkeiden) tuonnista. Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) viej(cid:132) voi siis maahantuoda tavaroita maksamatta tullia, jos se on aiemmin harjoittanut tavaroiden vienti(cid:132). Sen vuoksi PBS ei ole perusasetuksen liitteen I i alakohdan tai liitteen II mukainen peruutus- tai palautusj(cid:132)rjes- telm(cid:132). c) PBS:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (24) tai palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) PBS ei ole perusasetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti sallittu peruutus- taikka korvaavien tuotantopanosten palautusj(cid:132)rjestely, sill(cid:132) passbook-hyvityst(cid:132) ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti tuotantopanoksiin. Lis(cid:132)ksi viej(cid:132) ei ole velvoitettu tuomaan tuotannossa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) tavaroita tullitta. k(cid:132)ytett(cid:132)viin (25) (26) tely(cid:132) tai menettely(cid:132) sen tarkistamiseksi, mitk(cid:132) tuotantopanokset k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vientituotteen tuotan- nossa. Perusasetuksen liitteess(cid:132) II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja liitteess(cid:132) III olevan II kohdan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) viej(cid:132)maan julkiset viranomaiset eiv(cid:132)t ole ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), viej(cid:132)maan on tavalli- sesti suoritettava tosiasiallisesti k(cid:132)ytettyihin tuotan- tapahtuneisiin topanoksiin sen tutkimus maksusuorituksiin perustuva uusi m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, onko maksuja palautettu liikaa. Intian julkiset suorittaneet kyseist(cid:132) tutkimusta. Sen vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa k(cid:132)ytet- aiheutuvia tyjen maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. tuotantopanosten todellisuuessa viranomaiset tuonnista eiv(cid:132)t tai tuoda joka voi J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Intian julkisten viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua passbookin haltijalle, tavaroita tullitta k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) viennin ansiosta saatuja hyvi- tyksi(cid:132). Se on oikeudellisesti vientituloksesta riip- puva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Katsotaan my(cid:148)s, ett(cid:132) v(cid:132)him- edell(cid:132) m(cid:132)isarvonlis(cid:132)(cid:132) johdanto-osan 18 kappale) edellytt(cid:132)(cid:132) kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tuontitavaroiden sijasta. PBS on t(cid:132)lt(cid:132) osin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tuki. vaatimus koskeva (ks. Intian julkiset viranomaiset ilmoittivat alkuvuo- desta 1997, ett(cid:132) PBS oli tosiasiallisesti p(cid:132)(cid:132)ttynyt ja ett(cid:132) hyvityspyynt(cid:148)j(cid:132) ei voinut en(cid:132)(cid:132) tehd(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1997 j(cid:132)lkeen tapahtuvien vientitoi- mien osalta. Viej(cid:132) voi kuitenkin edelleen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)nnetty(cid:132) passbookia kolmen vuoden ajan sen antamisp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Hyvityspyynt(cid:148)jen tekemiselle ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) maaliskuuta 1997 toteutettujen vientitoimien osalta ei ole m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. Vaikka j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltaminen sellaisenaan on teknisesti p(cid:132)(cid:132)ttynyt, siit(cid:132) tuomalla tavaroita tullitta siihen saakka, kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, kuitenkin viimeist(cid:132)(cid:132)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 2000. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa katsotaan, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)lle voidaan asettaa tasoi- tustulli. edelleen hy(cid:148)ty(cid:132) voivat viej(cid:132)t d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen Vaikka oletettaisiin, ett(cid:132) kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) olisi tullinperuutus- tai tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) taikka korvaavien palautusj(cid:132)rjestely, k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ei ole otettu perusasetuksen liitteen I i alakohdan sek(cid:132) liitteiden II ja III mukaista j(cid:132)rjes- tuotantopanosten (27) Viejien saama etu on laskettu sen tullim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella, tutki- musajanjaksona harjoitetusta tuonnista, mutta jota ei joka normaalisti olisi kertynyt 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/21 PBS:n puitteissa kannettu. Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishy(cid:148)ty, kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutkimusajanjaksona kertynyt korko. Koska tullivapautuksista saadaan etua s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti tutkimusajanjakson aikana, ne vastaavat avustusten sarjaa. Tavanomainen k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) laskea edunsaajan kertaluonteisesta avustuksesta saama etu on lis(cid:132)t(cid:132) vuotuinen markkinakorko avus- tuksen nimellism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n olettaen, ett(cid:132) avustus on tehty tutkimusajanjakson ensimm(cid:132)isen(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa on kuitenkin selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) yksit- t(cid:132)isi(cid:132) avustuksia voidaan tehd(cid:132) milloin tahansa tutkimusajanjakson ensimm(cid:132)isen ja viimeisen p(cid:132)iv(cid:132)n v(cid:132)lill(cid:132). N(cid:132)in ollen sen sijasta, ett(cid:132) lis(cid:132)tt(cid:132)isiin vuotuinen korko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, on aiheellista olettaa, ett(cid:132) keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen avustus olisi saatu tutkimus- ajanjakson keskivaiheilla ja sen vuoksi koron olisi koskettava kuuden kuukauden ajanjaksoa ja oltava siten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n puolet vuotuisesta markkinako- rosta tutkimusajanjakson aikana Intiassa eli 7,575 prosenttia. Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (kantamattomat tullit ja korko) on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisvien- nille. Kolme yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona. Ne saivat 0,01–5,89 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. Yksik(cid:132)(cid:132)n yrityksist(cid:132) ei pyyt(cid:132)nyt v(cid:132)hennyksen tekemist(cid:132) k(cid:132)sittelymaksun tai muiden tuen saamiseen liittyvien tukikelpoisuuden tai kulujen perusteella. Biochem Synergy ei toimit- tanut kyseiseen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n liittyvi(cid:132) tarkastetta- vissa olevia tietoja. Kyseisen yrityksen PBS:ss(cid:132) saamia tukia koskevat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t on tehty perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perusteella. Koska riippumattomista l(cid:132)hteist(cid:132) saatua muuta luotettavaa tietoa ei ollut k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ja haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkitseminen, kysei- seen yritykseen katsottiin aiheelliseksi soveltaa korkeintaan muille yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille yrityk- sille vahvistettua PBS:n etuusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) eli 5,89:(cid:132)(cid:132) prosenttia. (29) (30) (31) (cid:190) vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB, (cid:190) viennin j(cid:132)lkeinen DEPB. a) Tukikelpoisuus vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) DEPB:ss(cid:132) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB:t(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistaja- joka intialainen (jokainen viej(cid:132)t harjoittaa vienti(cid:132)) tai valmistajiin etuyhteydess(cid:132) olevat kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). Ollakseen tukikel- poinen kyseisess(cid:132) yrityksen on t(cid:132)ytynyt harjoittaa vienti(cid:132) kolmen vuoden ajan ennen hyvityspyynn(cid:148)n j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132). j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) valmistaja, b) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)n DEPB:n toteutus k(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) Jokainen tukikelpoinen viej(cid:132) voi hakea lisenssi(cid:132), jolla my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n tavaroiden my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuon- nista kannettavien tullien kuittaamiseen k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Hyvityksen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskeva lisenssi annetaan ilman eri toimenpiteit(cid:132) ja hyvi- tyksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) perustuu 5 prosentin osuuteen kolmen edellisvuoden koko viennin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)i- sest(cid:132) arvosta. Lisenssin saaminen merkitsee vientivelvoitetta. Kun DEPB-lisenssin haltija on harjoittanut vienti(cid:132) sellaisesta arvosta, joka oikeuttaa vastaavaan hyvitykseen kuin mit(cid:132) asianomainen toimija on jo saanut vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)n DEPB:n puitteissa, t(cid:132)m(cid:132) velvoite lakkaa. vuotuisesta Toisin kuin PBS, vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB mahdol- kyseisten hyvitysten k(cid:132)yt(cid:148)n ainoastaan listaa sellaisten tuotantopanosten (jotka eiv(cid:132)t esiinny ns. kiellettyjen tuontitavaroiden luettelossa) my(cid:148)hem- joita tarvitaan m(cid:132)st(cid:132) tuonnista johtuviin tulleihin, tavaroiden yrityksen tehtaalla (tosiasiallista k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)(cid:132) koskeva edellytys, actual user condition). Kyseisi(cid:132) tuotuja tuotantopa- noksia ei saa siirt(cid:132)(cid:132), lainata, myyd(cid:132), erottaa tai luovuttaa mill(cid:132)(cid:132)n muulla tavalla. tuottamisessa kyseisen 3. Tuontitulleja koskevat hyvitykset (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) (28) Toinen vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line on DEPB, joka tuli voimaan 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. DEPB:ll(cid:132) korvattiin PBS, josta luovuttiin 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997. DEPB:t(cid:132) on kahta tyyppi(cid:132): (32) DEPB-hyvityksi(cid:132) ei voi siirt(cid:132)(cid:132). DEPB-lisenssi on voimassa 12 kuukauden ajan sen antamisp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Viej(cid:132) sitoutuu tuotantopanoksia tuodessaan k(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n ne vientiin tarkoitetun lopputuotteen valmis- tukseen. Kun yritys on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt kaikki my(cid:148)nnetyt hyvitykset, se voi hakea uutta hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), joka on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n viisi prosenttia viennin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)i- sest(cid:132) arvosta kolmena edellisen(cid:132) vuonna. tullitta. tuotantopanoksia (33) Kun yritykselle on my(cid:148)nnetty hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132), se saa tuoda Intian julkiset viranomaiset ovat todenneet, ett(cid:132) Intian tulliviran- omaiset ovat yleens(cid:132) tietoisia actual user -edellytyk- sest(cid:132) johtuvista tuojaa koskevista yleisist(cid:132) tuontieh- doista. Actual user -edellytyksen noudattamista koskevaa tarkastusmenettely(cid:132) ei kuitenkaan ole k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). L 166/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 (34) Kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, yrityksen on suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. c) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB:t(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (35) DEPB ei ole perusasetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukainen sallittu tullien peruuttamista tai tullinpalautuksia koskeva j(cid:132)rjestelm(cid:132) taikka korvaavien tuotantopa- nosten palautusj(cid:132)rjestely, sill(cid:132) actual user -edelly- tyksest(cid:132) huolimatta DEPB-hyvistyst(cid:132) ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viin tuotantopanoksiin. K(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole otettu j(cid:132)rjestely(cid:132) tai menettely(cid:132) sen tarkistamiseksi, mit(cid:132) tuotantopanoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n miss(cid:132)kin m(cid:132)(cid:132)rin vientituotteen tuotannossa. Perusasetuksen liitteess(cid:132) II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja liitteen III II kohdan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) viej(cid:132)maan julkiset viranomaiset eiv(cid:132)t ole ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), viej(cid:132)maan on tavallisesti suoritettava tosiasiallisesti k(cid:132)ytet- tyihin tuotantopanoksiin tai todellisuudessa tapah- tuneisiin maksusuorituksiin uusi tutkimus sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, onko maksuja palau- tettu liikaa. Intian julkiset viranomaiset eiv(cid:132)t suorit- taneet kyseist(cid:132) tutkimusta. Sen vuoksi komissio- kaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa k(cid:132)ytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. perustuva (36) J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Intian julkisten viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua yritykselle, joka voi tuoda tavaroita tullitta. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityisesti tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. (37) d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) DEPB:ss(cid:132) joka normaalisti olisi kertynyt Viejien saama etu on laskettu sen tullim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella, tutki- musajanjaksona harjoitetusta tuonnista, mutta jota ei DEPB:n puitteissa kannettu. Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishy(cid:148)ty, kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutkimusajan- jaksona kertynyt korko. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonne, joka vastaa avustusten sarjaa, katsottiin aiheelliseksi soveltaa 7,575 prosentin korkoa, joka on puolet vuotuisesta markkinakorosta tutkimus- ajanjakson aikana Intiassa, samoista syist(cid:132) kuin edell(cid:132) johdanto-osan 27 kappaleessa. Edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. Yksi yritys k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutkimus- ajanjaksona ja sai 0,05 prosentin edun. Etua lasket- taessa siit(cid:132) v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n yrityksen pyynn(cid:148)st(cid:132) tuen saamiseksi tarvittava maksu. Biochem Synergy ei toimittanut kyseiseen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n liittyvi(cid:132) tarkas- tettavissa olevia tietoja. Kyseisen yrityksen vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) DEPB:ss(cid:132) saamia tukia koskevat alus- tavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t on tehty perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojan perusteella. Koska riippumattomista l(cid:132)hteist(cid:132) saatua muuta luotettavaa tietoa ei ollut k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ja haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkit- seminen, kyseiseen yritykseen katsottiin aiheelli- seksi soveltaa korkeinta muille yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neille yrityksille vahvistettua etuusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) eli 0,05 prosenttia. e) Tukikelpoisuus viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) (38) Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB on l(cid:132)hes samanlainen kuin edell(cid:132) kuvattu vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB. Sit(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistajaviej(cid:132)t (jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vienti(cid:132)) tai kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). f) Viennin j(cid:132)lkeisen DEPB:n toteutus k(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) (39) Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) tukikelpoiset viej(cid:132)t voivat pyyt(cid:132)(cid:132) hyvityksi(cid:132), jotka lasketaan tiettyn(cid:132) prosentti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n(cid:132) maastavietyjen lopputuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet kyseiset DEPB-prosentit useimmille tavaroille (my(cid:148)s kysei- sille tuotteille) tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koske- vien vakionormien perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), annetaan ilman eri toimenpiteit(cid:132). Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvitysten k(cid:132)yt(cid:148)n kaikkien muiden kuin kiellet- tyjen tuontitavaroiden luettelossa mainittujen tava- roiden (esimerkiksi raaka-aineet tuotantohy(cid:148)- dykkeet) my(cid:148)hemp(cid:132)(cid:132)n tuontiin. Kyseiset tuontita- varat voidaan myyd(cid:132) kotimaan markkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai ne voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muuten. tai DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrett(cid:132)viss(cid:132). DEPB- lisenssi on voimassa 12 kuukauden ajan sen anta- misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). (40) Kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, yrityksen on suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. g) Viennin j(cid:132)lkeist(cid:132) DEPB:t(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (41) Kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) on selv(cid:132)sti sidoksissa vientitu- lokseen. Kun yritys vie tavaroita, sille my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n tahansa hyvitys, voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) jonka se 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/23 tai tuonnista tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) tuotantohy(cid:148)dyk- tavaroiden (raaka-aineiden tai keiden) my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) aiheutuvien tullien kuittaamiseen. Kuten PBS, sek(cid:132)(cid:132)n ei ole sallittu korvaavien tuotantopanosten palautusj(cid:132)rjestely samoista syist(cid:132) kuin mit(cid:132) on mainittu edell(cid:132) johdanto-osan 24 kappaleessa. J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmene- v(cid:132)st(cid:132) Intian julkisten viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua yritykselle, joka voi tuoda tava- roita tullitta. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. tukea, b) Toteutus k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (45) Jotta yritys voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), sen on esitet- t(cid:132)v(cid:132) toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tuotantohy(cid:148)dykkeiden tiedot maahantuotavien tyypist(cid:132) ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siit(cid:132), mink(cid:132) asteiseen vientivelvoitteeseen yritys on jolla annetaan lupa valmis sitoutumaan. Lisenssi, tuontiin etuustullein, annetaan ilman eri toimenpi- teit(cid:132). (46) Vientivelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)minen edellytt(cid:132)(cid:132) vientitava- roiden tuottamista maahantuotuja tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132). h) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) (47) Lisenssin saamiseksi on maksettava k(cid:132)sittelymaksu. DEPB:ss(cid:132) (42) Ei ole todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) yritykset olisivat k(cid:132)ytt(cid:132)- neet viennin j(cid:132)lkeist(cid:132) DEPB:t(cid:132) tutkimusajanjakson aikana. Biochem Synergy ei kuitenkaan toimittanut kyseiseen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n liittyvi(cid:132) tarkastettavissa olevia tietoja. Kyseisen yrityksen viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) saamia tukia koskevat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t on tehty perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perus- teella. Koska saatua riippumattomista muuta luotettavaa tietoa ei ollut k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ja haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkit- seminen, kyseiseen yritykseen sovellettiin 3,75 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) laskettiin kefa- leksiinin (yrityksen ainoa vientituote) vientiin tosi- asiallisesti sovellettavan 15 prosentin DEPB-m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella ja ottaen huomioon se, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) oli tutkimusajanjakson ainoastaan viimeisen nelj(cid:132)nneksen ajan. voimassa l(cid:132)hteist(cid:132) c) EPCGS:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (48) (49) EPCGS on tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtava tuki, koska se, ett(cid:132) viej(cid:132) maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intian julkisten viranomaisten ta- julkinen viranomainen luopuu loudellista tukea; sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alennettu tai sille on my(cid:148)n- netty vapautus tulleista. Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sit(cid:132) ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin, se katsotaan erityiseksi tueksi. ja sen vuoksi d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen 4. Tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) (50) (43) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeva vienti- ja tuontipo- litiikan v(cid:132)lineit(cid:132) on my(cid:148)s EPCGS, tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1990 ja jota muutet- tiin 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995. joka a) Tukikelpoisuus (44) EPCGS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistajaviej(cid:132)t (jokainen tai intialainen valmistaja, kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). My(cid:148)s kauppiasviejiin etuyhteydess(cid:132) olevat valmistajat ovat voineet k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1997 l(cid:132)htien. joka harjoittaa vienti(cid:132)) yrityksen tosiasiallisesti Viejien saama etu on laskettu tuotantohy(cid:148)dyk- keiden kantamattomien tuontitullien perusteella jakamalla kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohy(cid:148)dykkeiden tavan- omaista kuolettamisaikaa antibioottiteollisuudessa. Kyseinen ajanjakso on m(cid:132)(cid:132)ritetty k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) jokaisen EPCGS:ss(cid:132) tuomien tuotantohy(cid:148)dykkeiden kuolettamisaikojen painotettua keskiarvoa (kyseisten tuotteiden tuotan- tom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella), jolloin saatiin 10 vuoden tavanomainen kuolettamisaika. Mainitulla tavalla laskettua tutkimusajanjaksoa koskevaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu tutkimusajanjakson siihen aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon joka vastaa kertaluonteista kyseisen tuen luonne, soveltaa Intian avustusta, katsottiin aiheelliseksi tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 15,15:tt(cid:132) prosenttia. Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) L 166/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 Kolme yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona. Ne saivat 0,03–1,17 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. Yksik(cid:132)(cid:132)n yrityksist(cid:132) ei pyyt(cid:132)nyt v(cid:132)hennyksen tekemist(cid:132) k(cid:132)sittelymaksun tai muiden tuen saamiseen liittyvien tukikelpoisuuden tai kulujen perusteella. tuneet yksik(cid:148)t voivat tuottaa mit(cid:132) tahansa tuotetta. Vientiteollisuuden vapaa-alueella olevan yrityksen ja vientiin suuntautuneen yksik(cid:148)n asemaa koskeva sopimus on voimassa viiden vuoden ajan. Sopimus voidaan uusia useammaksi viisivuotiskaudeksi. 5. Vientiteollisuuden (Export Processing Zones, EPZ) / Vientiinsuuntau- (Export Oriented Units, tuneet yksik(cid:148)t vapaa-alueet EOU) (54) (51) (52) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeviin vienti- ja tuonti- politiikan v(cid:132)lineisiin kuuluu lis(cid:132)ksi vientiteolli- suuden vapaa-alueiden (EPZ) ja vientiin suuntautu- neiden yksik(cid:148)iden (EOU) j(cid:132)rjestelm(cid:132), joka otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1994. a) Tukikelpoisuus Seitsem(cid:132)ll(cid:132) vientiteollisuuden vapaa-alueella sijait- sevat yritykset, jotka sitoutuvat viem(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 75 prosenttia tuotannostaan, voivat saada tiettyj(cid:132) etuja. Samat edut annetaan vientiin suuntautuneille yksik(cid:148)ille, jotka voivat sijaita miss(cid:132) tahansa Intiassa (niit(cid:132) kutsutaan my(cid:148)s itsen(cid:132)isiksi vientiteollisuuden yksik(cid:148)t vapaa-alueiksi). Vientiin suuntautuneet toimivat tulliviranomaisten valvonnassa. My(cid:148)s tieto- konelaitteistojen ja ohjelmistojen valmistukseen kehittyneiss(cid:132) teknologiakyliss(cid:132) sijaitsevat yritykset ovat voineet saada 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1997 alkaen samankaltaisia etuja kuin vientiteollisuuden vapaa-alueet ja vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t. c) Vientiteollisuuden vapaa-alueita ja vientiin suuntautuneita yksikk(cid:148)j(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) EOU/EPZ -j(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtavien tukien my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132), koska siin(cid:132) my(cid:148)nnetyt helpotukset ovat Intian julkisten viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, koska julkiselle viranomaiselle kuuluvista tuloista luovutaan ja j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) saa etua. My(cid:148)nnetyt helpotukset koskevat tuotantohy(cid:148)dyk- keist(cid:132) johtuvien tullien suspendoimista tullivaras- toinnin aikana, vapautusta raaka-aineiden ja kulu- tustavaroiden kotimaan markkinoilla hankittujen tavaroiden valmisteverosta ja kotimaasta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttamista. Tuotanto- hy(cid:148)dykkeiden tullien suspendoimisella katsotaan olevan sama vaikutus kuin vapautuksella tulleista, sill(cid:132) niin kauan kuin yritys t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) vientivelvoit- ja min(cid:132) teensa, se voi itse p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132), lopettaako se, tullivaras- ajankohtana, toinnin. tuotantohy(cid:148)dykkeiden vapautusta tulleista, (55) Kaikki edell(cid:132) mainitut tuet ovat perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudel- lisesti vientituloksesta riippuvia, koska yritys ei voi saada niit(cid:132) hyv(cid:132)ksym(cid:132)tt(cid:132) vientivelvoitetta, ja sen vuoksi ne katsotaan erityiseksi tueksi. b) Toteutus k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (53) Vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitsevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t voivat saada seuraavia etuja: (56) (cid:190) tuotantohy(cid:148)dykkeiden hankkimisesta johtuvien tullien suspendoiminen kyseisten tavaroiden tullivarastoinnin aikana, (cid:190) vapautus raaka-aineiden ja kulutustavaroiden hankkimisesta johtuvista tulleista, (cid:190) vapautus kotimaan markkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta, (cid:190) kotimaasta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen. vapaa-alueilla Vientiteollisuuden sijaitsevien yritysten ja yritysten, jotka hakevat vientiin suun- tautuneen yksik(cid:148)n asemaa, on j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) hakemus toimivaltaisille viranomaisille. Kyseisess(cid:132) hakemuk- sessa on oltava yksityiskohtaiset tiedot viiden seuraavan vuoden osalta muun muassa suunnitel- luista tuotantom(cid:132)(cid:132)rist(cid:132), arvioidusta viennin arvosta, tuontitarpeesta tuotantopanoksia kotimaisia koskevasta tarpeesta. Jos viranomaiset hyv(cid:132)ksyv(cid:132)t yrityksen hakemuksen, ilmoitetaan hyv(cid:132)ksymist(cid:132) koskevista edellytyksist(cid:132). Vientiteolli- suuden vapaa-alueiden yritykset ja vientiin suuntau- yritykselle ja d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen Viejien saama etu on laskettu tutkimusajanjaksona tuoduista tai kotimaan markkinoilta hankituista tavaroista (raaka-aineista tai tuotantohy(cid:148)dykkeist(cid:132)) tavanomaisesti kannettujen tullien tai verojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella. Kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutkimusajanjakson aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa avustusten sarjaa, raaka-ai- neiden osalta katsottiin, samoista syist(cid:132) kuin mit(cid:132) on esitetty edell(cid:132) johdanto-osan 27 kappaleessa, aiheelliseksi soveltaa 7,575 prosentin korkoa, joka Intian tutkimusajanjakson aikaisesta on puolet markkinakorosta. Tuotantohy(cid:148)dykkeiden osalta katsottiin aiheelliseksi soveltaa Intian tutkimusajan- jakson aikaista markkinakorkoa eli 15,15 prosentin korkoa, koska tuki vastaa kertaluonteista avustusta, ja kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohy(cid:148)dykkeiden tavan- omaista kuolettamisaikaa antibioottiteollisuudessa (10 vuotta), kuten edell(cid:132) johdanto-osan 50 kappa- leessa on selitetty. Mainitulla tavalla laskettu tutki- musajanjaksoa koskeva edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutki- musajanjakson kokonaisviennille. 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/25 Yksi yritys, Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd. , on saanut vientiin suuntautuneen yksik(cid:148)n aseman. Kyseinen yritys sai kaikki j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) saatavat edut ja sen saaman tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi tuli 34,38 prosenttia. 6. Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemp- tion Scheme, ITES) (61) j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) vientitueksi. J(cid:132)rjestelm(cid:132) on Intian julkisten viran- omaisten yritykselle antamaa taloudellista tukea; valtio verojen muodossa olevan valtiontulon, koska yritys on hakenut vapautusta tuloverosta. Kyseinen taloudel- linen tuki merkitsee etua j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, koska se maksaa v(cid:132)hemm(cid:132)n tuloveroa. v(cid:132)litt(cid:148)mien kantamatta Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sill(cid:132) vapautetaan vientitulot verosta, ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi. (57) (58) (59) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n (ITES) oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki. Kysei- sess(cid:132) laissa, joka muutetaan vuosittain rahoituslailla (Finance Act), s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n verojen kantamisen perus- teista sek(cid:132) haettavissa olevista lukuisista vapautuk- sista ja v(cid:132)hennyksist(cid:132). Yritysten haettavissa olevista vapautuksista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n muun muassa lain 10A, 10B ja 80HHC jaksossa. a) Tukikelpoisuus sijaitsevat Lain 10A jakson mukaisia vapautuksia voivat hakea 10B vapaakauppa-alueilla jaksossa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) vapautusta voivat hakea vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t. 80HHC jakson mukaista vapautusta voi hakea mik(cid:132) tahansa yritys, joka vie tavaroita. yritykset. b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) veron maksamista Saadakseen edell(cid:132) mainitut koskevat v(cid:132)hennykset tai vapautukset, yritys tekee asiaa koskevan hakemuksen antaessaan veroilmoi- tuksensa veroviranomaisille verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Verovuosi kest(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta. Veroilmoitus on annettava viranomai- sille seuraavan marraskuun 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132). Viranomaisten lopullinen veronm(cid:132)(cid:132)ritys voi vied(cid:132) kolmekin vuotta veroilmoituksen antamisesta. Yritys voi hakea ainoastaan yht(cid:132) edell(cid:132) mainituissa kolmessa jaksossa s(cid:132)(cid:132)detyist(cid:132) v(cid:132)hennyksist(cid:132). Lain 10A, 10B ja 80HHC jakson mukaan yritykset voivat hakea vapautusta viennist(cid:132) saatujen myynti- voittojen verotuksesta. 10A ja 10B jakson mukaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n huhtikuuta 1994 j(cid:132)lkeen perustettujen yritysten osalta 25 prosenttia myynnist(cid:132) voi tapahtua Intiassa, mutta yritys voi silti saada 100 prosentin vapautuksen kaikesta myyntivoitosta saatavan verotettavan tulon osalta (vientimyynti ja myynti Intiassa); ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1994 perustetut yritykset voivat hakea verotettavan tulon v(cid:132)hennyst(cid:132) kotimaisen myynnin ja vientimyynnin mukaisessa suhteessa. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (62) Kuten edell(cid:132) johdanto-osan 59 kappaleessa todet- tiin, 10A, 10B ja 80HHC jakson mukaista etua koskevat hakemukset tehd(cid:132)(cid:132)n samalla, kun j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n veroilmoitus verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Koska vero- vuosi kest(cid:132)(cid:132) Intiassa 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta, katsotaan aiheelliseksi laskea kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukainen etu verovuoden 1996–1997 (1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1996 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 1997) perusteella, mik(cid:132) kattaa yhdeks(cid:132)n kuukautta tutkimusajanjaksosta. Viejien saama etu on sen vuoksi laskettu tavanomaisesti kannettavan verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja vapautuksen j(cid:132)lkeen kannetun verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)lisen erotuksen perusteella. On otettu huomioon, ett(cid:132) joidenkin yritysten on vaihtoehtoinen v(cid:132)himm(cid:132)isvero maksettava ns. joka on vaihtoehtoinen (minimum alternate tax), tapa laskea tuloverolain mukainen vero. Kyseisen(cid:132) verovuonna sovellettiin 43 prosentin yhti(cid:148)veroa. Kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutki- musajanjakson aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa kertaluonteista avustusta, katsottiin aiheelli- seksi soveltaa Intian tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 15,15 prosenttia. Edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu verovuoden 1996–1997 kokonaisvien- nille. Lain 10A ja 10B artiklassa s(cid:132)(cid:132)dettyjen vapau- tusten osalta katsotaan, ett(cid:132) koska kyseinen j(cid:132)rjes- telm(cid:132) on vientituloksesta riippuva, kokonaisvero- s(cid:132)(cid:132)st(cid:148)t olisi kohdistettava ainoastaan vientimyyn- tiin, vaikka kyseisiss(cid:132) jaksoissa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)nkin my(cid:148)s kotimaiseen myyntiin liittyvist(cid:132) veros(cid:132)(cid:132)st(cid:148)ist(cid:132). Verovuonna 1996–1997 yksi yritys k(cid:132)ytti 10B jakson mukaista j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ja sai 2,88 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen edun; kuusi yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti 80HHC jakson mukaista j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ja sai 0,82–6,46 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. c) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (60) Vientitukia koskevan esimerkkiluettelon (perusase- tuksen liite I) e kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) ”viennin yhteydess(cid:132) maksettavista. v(cid:132)litt(cid:148)mist(cid:132) veroista. kokonaan tai osittain vapauttaminen” katsotaan 7. Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (63) Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tutki- muksen kohteena olleiden viejien osalta on seuraava: L 166/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 % Passbook DEPB Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) Viennin j(cid:132)lkeinen EPCGS EPZ/EOU Tulovero Yhteens(cid:132) Voimaantulo 30. 5. 1995 7. 4. 1997 1. 4. 1990 (muutettu 5. 6. 1995) 22. 6. 1994 Vuotuinen Ranbaxy Laboratories Ltd 0,01 0,05 Vitara Chemicals Ltd 0 Kopran Ltd Lupin Laboratories Ltd Gujarat Lyka Organics Ltd Torrent Pharmaceuti- cals Ltd 5,43 5,89 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Biochem Synergy Ltd 5,89 0,05 3,75 Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd Harshita Ltd 0 0 0 0 0 0 D. YHTEIS(cid:153)N TUOTANNONALA (64) Komission menettely(cid:132) aloitettaessa k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella valituksen tehneen yhteis(cid:148)n tuottajat edustivat suurinta osaa yhteis(cid:148)n tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotan- nosta. Niiden katsottiin sen vuoksi edustavan yhteis(cid:148)n tuotannonalaa perusasetuksen 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. (65) Tietyt asianomaiset osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) vali- tuksen tehneet yhteis(cid:148)n tuottajat eiv(cid:132)t perusase- tuksen mukaisesti edusta suurinta osaa yhteis(cid:148)n samankaltaisen tuotteen tuotannosta, koska johtava antibioottien tuottaja Gist-Brocades BV (Delft, Alankomaat) valituksessa. ei ollut osapuolena Kyseiset osapuolet kiistiv(cid:132)t valituksen tekij(cid:148)iden aseman ja kaikki my(cid:148)hemm(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuotan- nonalaan liittyv(cid:132)t vahinkoa koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t. Kyselylomakkeen avulla toteutetussa v(cid:132)itteen lis(cid:132)- tutkimuksessa saatiin k(cid:132)vi ilmi, ett(cid:132) Gist-Brocades BV oli jatkuvasti v(cid:132)hent(cid:132)nyt kyseisen tuotteen tuotantoaan yhteis(cid:148)ss(cid:132) tarkastelujaksona ja oli sen sijaan keskittynyt kyseisen tuotteen tuontiin yhteis(cid:148)n ulkopuolella sijaitsevista tyt(cid:132)ryrityksist(cid:132) ja yhteisyrityksist(cid:132). 0,15 0 1,17 0,03 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6,46 6,67 1,08 2,23 5,34 0 1,08 8,83 11,26 0 0,82 0,82 0 9,69 34,38 2,88 37,26 0 9,61 9,61 muita merkitt(cid:132)vi(cid:132) tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajia, sill(cid:132) muut yhteis(cid:148)n tuottajat eiv(cid:132)t myy tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta sellaise- naan, vaan pikemminkin tuottavat sit(cid:132) kytk(cid:148)s- k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) varten, toisin sanoen lis(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t sen lopullisiin l(cid:132)(cid:132)kemuotoihin. Sen vuoksi voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) valituksen tehneet j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”yhteis(cid:148)n tuotan- yhteis(cid:148)n tuottajat, nonala”, edustavat koko tai l(cid:132)hes koko yhteis(cid:148)n tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. E. VAHINKO 1. Yhteis(cid:148)n kulutus (66) Laskiessaan tarkasteltavana olevan tuotteen todetta- vissa olevaa yhteis(cid:148)n kulutusta komissio lis(cid:132)si siihen seuraavaa: (cid:190) valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien tarkas- teltavana olevan tuotteen kokonaismyynti yhtei- s(cid:148)ss(cid:132); (cid:190) tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti yhteis(cid:148)(cid:148)n kaikista kolmansista maista, mukaan lukien Intiasta. Komissio sai lis(cid:132)ksi k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen perusteella selville, ett(cid:132) valituksen tehneiden tuotta- jien ja Gist-Brocades BV:n lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)ss(cid:132) ei ole (67) Lajentunutta 15 j(cid:132)senvaltion yhteis(cid:148)(cid:132) koskevien johdonmukaisten lukujen laskemiseksi koko tarkas- telujakson osalta CN-koodeihin ex 29 41 10 10, 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/27 perustettiin kokonaistuonti ex 29 41 10 20 ja ex 29 41 90 00 kuuluvien tuot- teiden Eurostatin asianomaisiin tilastoihin sek(cid:132) It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin kansallisiin tilastoihin ennen niiden liitty- mist(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n. On pantava merkille, ett(cid:132) er(cid:132)s j(cid:132)senvaltio oli pyyt(cid:132)nyt tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontitilastojen luottamukselli- suutta ja sen vuoksi kyseiset tilastot eiv(cid:132)t olleet j(cid:132)senvaltio helposti saatavissa. Asianomainen luvut suostui kuitenkin toimittamaan kyseiset ja ainoastaan t(cid:132)t(cid:132) komissiolle luottamuksellisesti j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) tutkimusta varten. Sen vuoksi kaikki esitetyt tuontia koskevat luvut on esitetty indeksoidussa muodossa. tutkittavana tuotteen olevan (68) Edell(cid:132) esitetyn perusteella tutkimuksen kohteena olevan tuotteen todettavissa olevan yhteis(cid:148)n kulu- tuksen todettiin lis(cid:132)(cid:132)ntyneen 54,6 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132). 2. Tuettuun tuontiin liittyv(cid:132)t tekij(cid:132)t ja huomiot a) Tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus (69) Kyseisen Intiasta per(cid:132)isin olevan tuotteen tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) l(cid:132)hes 300 prosentilla lis(cid:132)(cid:132)ntyi vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. T(cid:132)m(cid:132)n tuonnin osuus yhteis(cid:148)n markkinoista lis(cid:132)(cid:132)ntyi samalla ajanjaksolla 157 prosentilla. Intian kehitysmaa-aseman ja perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten osalta katsottiin, ett(cid:132) Intiasta tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tutkimusajanjaksona oli kuin nelj(cid:132) prosenttia merkitt(cid:132)v(cid:132)sti kokonaistuonnista samankaltaisen yhteis(cid:148)(cid:148)n. suurempi tuotteen b) Tuetun tuonnin hinnat (70) tilastotoimistoista Eurostatista sek(cid:132) It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin kansallisista saadut kokonais- tiedot osoittavat, ett(cid:132) tutkimuksen kohteena olevan Intiasta per(cid:132)isin olevan tuotteen tuontihinta laski noin 40 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajan- jakson v(cid:132)lill(cid:132). On kuitenkin pantava merkille, ett(cid:132) koska edell(cid:132) mainitut CN-koodit saattavat koskea my(cid:148)s kyseisi(cid:132) laajavaikutteisia antibiootteja lopulli- sissa hintavertailu Eurostatin tietojen perusteella ei ole kovin merkitt(cid:132)v(cid:132). Sit(cid:132) olisi pidett(cid:132)v(cid:132) ainoastaan osoituksena hintojen laskusuuntauksesta. l(cid:132)(cid:132)kemuodoissa, (72) (73) veloitettuja hintoja verrattiin valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien hintoihin. Valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien hinnat oikaistiin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perusteella jonka tiedet(cid:132)(cid:132)n olevan verrattavissa Intian tasolle, viennin tasoon, tehtaalla toisin sanoen vapaasti -tasoon, v(cid:132)hent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siit(cid:132) kuljetus- ja vakuutuskus- tai maksetut hyvi- tannukset. Kaikki my(cid:148)nnetyt tykset, alennukset tai myyntipalkkiot on my(cid:148)s v(cid:132)hennetty. Tietyt asianomaiset osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) vievien tuottajien hintoja yhteis(cid:148)n tuotannonalan hintoihin vertailtaessa kaupan portaissa esiintyv(cid:132)t erot olisi oikaistava, koska v(cid:132)itettiin, ett(cid:132) suurin osa vievien tuottajien myynnist(cid:132) tapahtuu kauppiaille, kun taas yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynnist(cid:132) suurin osa tapahtuu v(cid:132)itteelle loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jille. Kyseiselle esitetyt perusteet olivat kuitenkin riitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) eik(cid:132) sit(cid:132) voitu t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa ottaa huomioon. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden vievien tuottajien komis- sion kyselylomakkeeseen antamiin vastauksiin tuottajat tiedot osoittavat, ett(cid:132) viev(cid:132)t sis(cid:132)ltyv(cid:132)t myyv(cid:132)t ett(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jille. Kyseisten tietojen perusteella ei ollut my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n mahdollista eritell(cid:132) johdonmukai- sesti eri hintatasoja sen mukaan, oliko myynti tapahtunut kauppiaille vai loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jille. tukkukauppiaille sek(cid:132) ja (74) On pantava merkille, ett(cid:132) myynti tapahtuu avista- sen vuoksi hinnat vaihtelevat markkinoilla ymp(cid:132)ri vuoden markkinoille kohdistuvan paineen mukaan. Jotkut tekij(cid:132)t, esimerkiksi valuuttakurssi- vaihtelut, saattavat vaikuttaa markkinasuuntauksiin sopimuksen tekoajan mukaan. Intian tuonnin hintatasoja tarkasteltiin kuukausikohtaisesti koko tutkimusjakson ajalta. Tarkastelu ett(cid:132) hinnan alittavuutta ilmeni koko tutkimusajanjakson ajan ja ett(cid:132) sen huippu oli vuoden 1997 toisella vuosinelj(cid:132)nneksell(cid:132). Hinnan alittavuuden margi- naalit ovatkin osoitus Intian tuonnin yhteis(cid:148)n markkinoille kohdistamasta jatkuvasta hintapai- neesta. osoitti, (75) Prosentteina valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuotta- jien tutkimusajanjakson aikaisista myyntihinnoista ilmaistut vertailun tulokset osoittivat merkitt(cid:132)vi(cid:132) hinnan alittavuuden marginaaleja. Kyseiset margi- naalit vaihtelivat yrityskohtaisesti 0–11,8 prosentin v(cid:132)lill(cid:132). (71) Komission yksik(cid:148)t vertasivat vievien tuottajien myyntihintoja valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuot- tajien tutkimusajanjaksona. Hinnat perustettiin vievien tuottajien osalta cif- vientihintoihin, koska tuontitulleja ei kannettu. Yhden etuyhteydess(cid:132) olevan tuojan osalta ensim- m(cid:132)iselt(cid:132) riippumattomalta asiakkaalta yhteis(cid:148)ss(cid:132) myyntihintoihin 3. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne a) Tuotanto, tuotantokyky ja tuotantokyvyn k(cid:132)yt- t(cid:148)aste (76) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotanto lis(cid:132)(cid:132)ntyi 3 698 tonnista L 166/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 4 795 tonniin vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana eli 30 prosentilla. Tuotannonkasvu johtuu p(cid:132)(cid:132)osin vientimarkkinoista. Yhteis(cid:148)n ulko- puolinen vienti lis(cid:132)(cid:132)ntyi 2 122 tonnista 3 215 tonniin vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, mik(cid:132) merkitsee 52 prosentin kasvua yhteis(cid:148)n tuotannonalan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennist(cid:132). (77) Kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste on pysynyt vakaana suhteel- lisen korkealla tasolla. Tuotantokyvyn k(cid:132)ytt(cid:148) oli 92 prosenttia vuonna 1993. Se laski 87 prosenttiin vuonna 1994, nousi 95 prosenttiin vuosina 1995 ja 1996 ja laski 92 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Vastaavan korkea k(cid:132)ytt(cid:148)aste on yleinen kyseisen tyyppisell(cid:132) tuotannonalalla. On painotettava sit(cid:132) tosiseikkaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala on onnis- tunut lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tuotostaan lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)sti tuotantokyky(cid:132)(cid:132)n. Se lis(cid:132)si tehokkuutta p(cid:132)(cid:132)osin tuottoa parantamalla. jakson aikana. Kannattavuuden laskua pidet(cid:132)(cid:132)n erityisen vakavana t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa, koska yhteis(cid:148)n tuotannonalan olisi kyett(cid:132)v(cid:132) investoimaan tutki- mukseen ja kehitykseen, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”T&K”, paran- taakseen nykyisten tuotteiden tuotantomenetelm(cid:132)(cid:132) ja, mik(cid:132) viel(cid:132) t(cid:132)rke(cid:132)mp(cid:132)(cid:132), rahoittaakseen tutki- musta uusien tuotteiden tuomiseksi markkinoille. (82) On pidett(cid:132)v(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) jos yhteis(cid:148)n tuotan- nonala ei olisi lis(cid:132)nnyt tehokkuuttaan lis(cid:132)(cid:132)ntyneen(cid:132) tuottona, se olisi tehnyt tappiota. Ei voida kuiten- kaan olettaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala pystyy jatkossakin saamaan vastaavaa arvonnousua tuotta- vuudessaan. T(cid:132)m(cid:132) johtuu erityisesti pienenevist(cid:132) voitoista, jotka vaikuttavat T&K:hon k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleviin voimavaroihin. e) Ty(cid:148)llisyys b) Myynti ja markkinaosuus (83) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhtei- s(cid:148)markkinoilla lis(cid:132)(cid:132)ntyi tarkasteltuna ajanjaksona 1 040 tonnista 1 253 tonniin vuoden 1993 ja tutki- musajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, mik(cid:132) merkitsi aino- astaan 21 prosentin kasvua. Kyseisi(cid:132) suuntauksia tarkasteltava suhteessa todettavissa olevaan olisi yhteis(cid:148)n kokonaiskulutukseen, joka samana ajan- jaksona oli 54,6 prosenttia. Yhteis(cid:148)n myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) verrattuna todistettavissa olevaan yhteis(cid:148)n kulutukseen osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuus v(cid:132)heni 25 prosen- tista 18,1 prosenttiin vuosina 1993–1996, jonka j(cid:132)lkeen se kasvoi 19,5 prosenttiin tutkimusajan- jakson aikana. Toisin sanoen kokonaisv(cid:132)hennys oli 5,5 prosenttiyksikk(cid:148)(cid:132), mik(cid:132) vastaa 22 prosentin laskua. c) Varastot Vaikka yhteis(cid:148)n tuotannonalalla ei ole tapana pit(cid:132)(cid:132) varastoa laajavaikutteisten antibioottien kaltaisista vaikuttavista aineista (niiden kestoajan vuoksi) ja vaikka kyseisten varastojen laajuuden katsottiin olevan v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)inen koko tutkimusajanjakson ajan, varastojen laajuuksissa todettiin tietty(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)ntymist(cid:132) samoina ajanjaksoina, kun Intiasta tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi. d) Valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien hinnat ja kannattavuus Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihinnat laskivat nelj(cid:132) prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132). (78) (79) (80) (81) tuotannonala olevan Ty(cid:148)llisyystaso oli vakaa koko tarkastelujakson ajan. Yhteis(cid:148)n tutkimuksen 1 166 tuotteen kohteena henkil(cid:148)(cid:132) vuonna 1993 ja 1 173 henkil(cid:148)(cid:132) tutkimus- ajanjaksona, mik(cid:132) merkitsee 0,5 prosentin lis(cid:132)yst(cid:132) ty(cid:148)voimassa. tuotantoon ty(cid:148)llisti 4. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (84) Vaikka yhteis(cid:148)n tuotannonala lis(cid:132)si tuotantoaan ja siten alensi yksikk(cid:148)kustannuksiaan, sen osuus yhteis(cid:148)n markkinoista on jatkuvasti v(cid:132)hentynyt. Se laski 25 prosentista 18,1 prosenttiin vuosina 1993–1996, mink(cid:132) j(cid:132)lkeen se nousi 19,5 prosent- tiin tutkimusajanjaksona. (85) N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa katsotaan, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan hintoihin kohdistunut paine, joka laski nelj(cid:132)ll(cid:132) prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajan- jakson v(cid:132)lill(cid:132), johti yhteis(cid:148)n tuotannonalan heik- koon taloudelliseen tilanteeseen. On pantava merkille, ett(cid:132) tutkimuksen kohteena olevien puoli- synteettisten antibioottien markkinat ovat eritt(cid:132)in herkki(cid:132) hinnanvaihteluille ja ne reagoivat nopeasti alasp(cid:132)in suuntautuvaan paineeseen. (86) Hintapaine on johtanut yhteis(cid:148)n tuotannonalan kannattavuuden laskuun 66,5 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132). Edell(cid:132) mainittu luku on erityisen huolestuttava, koska farmasiateol- lisuudessa v(cid:132)himm(cid:132)istuoton on oltava 15 prosenttia liikevaihdosta. Jos yhteis(cid:148)n tuotannonalaa estet(cid:132)(cid:132)n saavuttamasta kyseist(cid:132) tavoitetta, este jatkuvasti vaikuttaa viime k(cid:132)dess(cid:132) lumipalloilmi(cid:148)n tavoin yhteis(cid:148)n tuotannonalan kilpailukykyyn. Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskannatta- vuus yhteis(cid:148)markkinoilla lis(cid:132)(cid:132)ntyi 16,8 prosentista liikevaihdosta 1993 21,1 prosenttiin vuonna 1994 ja sitten laski vakaasti 5,6 prosenttiin tutkimusajan- (87) Edell(cid:132) olevan tutkimuksen perusteella on tultu siihen yleiseen p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalalle on aiheutunut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/29 F. VAHINGON SYY-YHTEYS 3. Muiden tekij(cid:148)iden vaikutus 1. Johdanto (95) (88) Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti, onko yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheu- tunut vahinko Intiasta tulevan tuetun tuonnin aiheuttamaa ja olivatko muut tekij(cid:132)t aiheuttaneet kokonaan tai osaltaan kyseist(cid:132) vahinkoa. (89) Olisi palautettava mieleen, ett(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetut antibiootit ja tuodut antibiootit kilpailevat suorasti kesken(cid:132)(cid:132)n erityisesti hintojen osalta. Tutkimuksen kohteena oleva tuote on irtovalmiste, jossa tuodun tuotteen ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun tuotteen v(cid:132)lill(cid:132) ei ole merkitt(cid:132)vi(cid:132) laadun tai k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitusten osalta. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) hintaero on t(cid:132)rkein myyn- tiin vaikuttava tekij(cid:132). Jopa suhteellisen pienet tuotem(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuotta- jien hinnat alittavaan hintaan tarjottuina voivat vet(cid:132)(cid:132) markkinoita merkitt(cid:132)v(cid:132)sti alasp(cid:132)in. eroja 2. Tuetun tuonnin vaikutus (90) Yhteis(cid:148)n tuotannonala on k(cid:132)rsinyt tuetun tuonnin kielteisist(cid:132) vaikutuksista yhteis(cid:148)n markkinoihin tarkastelujakson alusta ja erityisesti vuodesta 1995 l(cid:132)htien. ilmi, ett(cid:132) tuonti K(cid:132)vi lis(cid:132)(cid:132)ntyi 300 prosentilla. Intiasta on tullut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen toiseksi suurin viej(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n. Intiasta per(cid:132)isin oleva ajanjaksona tarkasteltuna l(cid:132)hes (91) (92) Tarkastettujen vientitoimien perusteella k(cid:132)vi ilmi, ett(cid:132) Intiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkas- telujaksona. Lis(cid:132)ksi todettiin, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala ei pystynyt yll(cid:132)pit(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kannattavuuttaan silloin, kun Intiasta tulevan tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi. Herk(cid:132)sti hintoihin reagoivilla markkinoilla t(cid:132)m(cid:132) vaikutti yhteis(cid:148)n alhaisten hintojen politiikka tuotannonalan hintoja laskevasti. hintojaan. Yhteis(cid:148)n (93) K(cid:132)vi ilmi, ett(cid:132) Intiasta tulevan tuonnin hinnan alit- tavuuden johdosta yhteis(cid:148)n tuotannonalan oli laskettava tuotannonalan puolustautuminen selittyy sill(cid:132), ett(cid:132) tuotannonalalla oli huomattavien kiinteiden tuotantokulujen takia voimakas tarve suojata tuotantom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ns(cid:132) markkina- osuutensa s(cid:132)ilytt(cid:132)misell(cid:132) eik(cid:132) se voinut ottaa sit(cid:132) riski(cid:132), ett(cid:132) sen yksikk(cid:148)kustannukset olisivat kasva- neet myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)henemisen seurauksena. Tarkasteltiin my(cid:148)s muita tekij(cid:148)it(cid:132) kuin Intiasta per(cid:132)isin olevaa halpatuontia, jotka olisivat saatta- neet aiheuttaa kokonaan tai osaltaan yhteis(cid:148)n tuotannonalan heikon tilanteen, ja erityisesti muista maista kuin Intiasta per(cid:132)isin olevan tuonnin vaiku- tusta. a) Tuonti muista kolmansista maista tuleva tuonti (96) Muista kuin t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn kohteena olevista maista lis(cid:132)(cid:132)ntyi 56,4 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132), mik(cid:132) vastaa l(cid:132)hes 54,6 prosentin lis(cid:132)yst(cid:132) yhteis(cid:148)n kulu- tuksessa. Kolmansista maista Amerikan yhdysvallat toimitti eniten tuotteita yhteis(cid:148)n markkinoille ja lis(cid:132)si markkinaosuuttaan l(cid:132)hes 100 prosentilla. yhteis(cid:148)n Toinen merkitt(cid:132)v(cid:132) jonka markkinoille oli Kiinan kansantasavalta, osuus yhteis(cid:148)n markkinoista laski 43 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajankohdan v(cid:132)lill(cid:132). Muista maista kuin Intiasta per(cid:132)isin olevien tuontitava- roiden keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin Intiasta tulevien tuontitavaroiden hinnat. Tosin t(cid:132)h(cid:132)n v(cid:132)litt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n on suhtauduttava varauksella, koska katsotaan, ett(cid:132) Yhdysvalloista tuleva tuonti sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) huomattavia m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) arvok- kaampia tuotteita lopullisissa l(cid:132)(cid:132)kemuodoissa. tavarantoimittaja (97) Sen vuoksi katsotaan, ett(cid:132) muista kuin Intiasta tuleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa yhteis(cid:148)n tuotannonalan heikkoa tilannetta. T(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) kolmansista maista tulevan tuonnin ei voida katsoa poistavan syy-yhteytt(cid:132) tulevan tuetun tuonnin ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132)n vahingon v(cid:132)lilt(cid:132). Intiasta b) Kulutuksen kehittyminen yhteis(cid:148)n markki- noilla lis(cid:132)(cid:132)ntyi (98) On pidett(cid:132)v(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) tutkittavan tuotteen kysynt(cid:132) 54,6 prosentilla vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson aiheutunut v(cid:132)lill(cid:132). vahinko ei voinut johtua kysynn(cid:132)n supistumisesta yhteis(cid:148)n markkinoilla. yhteis(cid:148)n markkinoilla tuotannonalalle Yhteis(cid:148)n c) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan ylikapasiteetti (94) Sen vuoksi p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) Intiasta tulevalla tuetulla tuonnilla oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujak- sona erityisesti kannattavuuden osalta. (99) Tietyt asianomaiset osapuolet v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalla tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta ylikapasiteettia ja yksi kielteisen hintakehityksen ett(cid:132) kehittynyt olisi olisi se L 166/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 ett(cid:132) t(cid:132)rkeimmist(cid:132) syist(cid:132). Tutkimus on kuitenkin osoit- tanut, ett(cid:132) valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien tuotantokyvyn maltillinen kasvu on itse asiassa ollut alhaisempi kuin yhteis(cid:148)n kulutuksen kasvu. On pidett(cid:132)v(cid:132) lis(cid:132)ksi mieless(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) kapasiteettiaan sellaisella vauh- dilla, se pystyy kohtaamaan ennustetun kysynn(cid:132)n kasvun sek(cid:132) yhteis(cid:148)n ett(cid:132) maailman markkinoilla. Kapasiteetissa esiintyvi(cid:132) puutteita on todella eritt(cid:132)in vaikeata korjata lyhyell(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) huomattavien uusien tehtaiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon tarvittavien pitkien ajan- jaksojen takia. Tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskeva, maailmanmarkkinoilla esiintyv(cid:132) johtuu pikemminkin mahdollinen ylikapasiteetti tuotantokyvyn lis(cid:132)(cid:132)misest(cid:132) ja Kiinan Intiassa kansantasavallassa kuin yhteis(cid:148)ss(cid:132). p(cid:132)(cid:132)omakustannusten ja d) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kilpailukyky (100) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kilpailukyky(cid:132), joka on kyseisen tuotteen osalta yksi maailman parhaista, ei ole asetettu kyseenalaiseksi. Sit(cid:132) osoittaa sek(cid:132) sen suorituskyky vientimarkkinoilla ett(cid:132) kustannusten v(cid:132)hent(cid:132)minen ja siit(cid:132) johtuva tuottavuuden paran- tuminen, jotka johtuvat ainakin osaksi sen ponnis- teluista T & K:n alalla. On pantava lis(cid:132)ksi merkille, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala on onnistunut lis(cid:132)(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n tuotantom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) 30 prosentilla samaan aikaan, kun ty(cid:148)llisyystaso on pysynyt vakaana. Vaikka vaikea tuotantomenetelmi(cid:132) on sin(cid:132)ns(cid:132) vertailla, voitiin kuitenkin todeta, ett(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun tarkasteltavana olevan tuotteen kustan- nukset tonnia kohden eiv(cid:132)t viitanneet tehottomuu- teen. e) Vaihtelu tiettyjen raaka-aineiden hinnassa (101) Er(cid:132)(cid:132)t asianomaiset osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132) vahinko johtui p(cid:132)(cid:132)osin vaihtelusta raaka-aineena k(cid:132)ytetyn G-peni- silliinin hinnassa maailmanmarkkinoilla. (102) Kyseist(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132) on tarkasteltu huolella. Ensinn(cid:132)kin on palautettava mieleen, ett(cid:132) vaikka G-penisilliini on keskeinen raaka-aine tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa, se ei ole v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n, koska sille on olemassa vaihtoehtoisia raaka-aineita. Tutkimuksesa k(cid:132)vi t(cid:132)lt(cid:132) osin selville, ett(cid:132) er(cid:132)s vali- tuksen tehneist(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajista, joka k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) pikemminkin V-penisilliini(cid:132) kuin G-penisilliini(cid:132) amoksilliinin ja ampisilliinin tuotantoon, ei ollut tilanteessa, joka olisi merkitt(cid:132)v(cid:132)sti poikennut G- penisilliini(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)vien kahden muun valituksen tehneen yhteis(cid:148)n tuottajan tilanteesta vahinkoa koskevien p(cid:132)(cid:132)telmien osalta. T(cid:132)m(cid:132)n perusteen esille ottaneet osapuolet painottivat, ett(cid:132) heid(cid:132)n v(cid:132)itteens(cid:132) perustuu siihen, ett(cid:132) integroituneet tuot- tajat k(cid:132)rsiv(cid:132)t enemm(cid:132)n raaka-aineen (G-penisilliini) hintojen laskusta kuin ulkopuolisista l(cid:132)hteist(cid:132) G- penisilliinin hankkivat tuottajat. Tutkimuksessa k(cid:132)vi kuitenkin ilmi, ett(cid:132) er(cid:132)s G-penisilliini(cid:132) raaka- aineena k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132) valituksen tehnyt yhteis(cid:148)n tuottaja ei ollut integroitunut tuottaja ja hankki kyseisen raaka-aineen markkinahintaan. Koska kyseisen poikennut tuottajan yhteis(cid:148)n tuotannonalan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isest(cid:132) tilan- teesta, aiheutuneen vahingon ei voida katsoa johtuneen G-penisilliinin on palautettava laskevista hinnoista. Lopuksi mieleen, ett(cid:132) G-penisilliinin hintojen lasku johtuu suurelta osin uusien tuotantomahdollisuuksien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Intiassa. ei merkitt(cid:132)v(cid:132)sti tuotannonalalle yhteis(cid:148)n tilanne (103) T(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) vaihtelujen raaka-aineena k(cid:132)ytetyn G-penisilliinin maailmanmarkkinahin- nassa ei ainakaan voida katsoa poistavan syy- yhteytt(cid:132) Intiasta per(cid:132)isin olevan tuetun tuonnin ja yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiassa v(cid:132)lilt(cid:132), mahdollisesti my(cid:148)hemmin annettavaa muuta n(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). 4. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) ovat tekij(cid:132)t saattaneet (104) Komissio katsoo edell(cid:132) esitetyn perusteella, ett(cid:132) vaikka muut osaltaan vaikuttaa kyseisen tuotteen markkinoita alentavasti, Intiasta tuleva tuettu tuonti on erikseen tarkastel- tuna kuitenkin aiheuttanut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. Katsotaan lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) ilman tukia Intiasta tuleva tuonti ei olisi voinut alittaa yhteis(cid:148)n tuotannonalan hintoja tai ainakaan se ei olisi saavuttanut vahvistettuja mittoja eik(cid:132) se niin ollen olisi pystynyt aiheuttamaan yhteis(cid:148)n tuotannonalalle vahinkoa. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) perustuu edell(cid:132) esitettyihin tekij(cid:148)ihin, varsinkin tuotujen jotka aiheuttivat tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n ja hintoihin, voimakkaan hintojen alentamispaineen yhteis(cid:148)n markkinoilla, yhteis(cid:148)n tuotan- erityisesti nonalan hintoihin ja kannattavuuteen. sek(cid:132) G. YHTEIS(cid:153)N ETU 1. Alustava huomio (105) Komissio tarkasteli sille toimitettujen todisteiden perusteella, oliko vahinkoa aiheuttaneesta tuetusta tuonnista huolimatta joiden perusteella olisi olemassa pakottavia syit(cid:132), p(cid:132)(cid:132)telmist(cid:132) tehdyist(cid:132) 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/31 p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa olisi yhteis(cid:148)n edun mukaista. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusase- tuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdol- listen toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin osapuo- liin, joita menettely koski, ja my(cid:148)s toimenpiteist(cid:132) luopumisen seurauksia. Sen arvioimiseksi, oliko toimenpiteiden edun k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto mukaista, kyselylomakkeet l(cid:132)hetettiin kyseisen tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jille, tuojille, raaka-aineiden varhai- semman jalostusasteen tavarantoimittajille sek(cid:132) Gist-Brocades BV:lle. yhteis(cid:148)n ja sen kolmansista maista tom(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) sek(cid:132) arvioida toimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton vaikutus kyseiseen yritykseen. On palautettava mieleen, ett(cid:132) Gist-Brocades BV ei kuulu valituksen tekij(cid:148)ihin ja sen vuoksi sit(cid:132) ei otettu mukaan vahingon tutkimista varten tehtyyn yhteis(cid:148)n tuotannonalan m(cid:132)(cid:132)ritelmiin. Kyseinen yritys, joka on viime vuosina v(cid:132)hent(cid:132)nyt yhteis(cid:148)ss(cid:132) tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), totesi vastauksessaan, ett(cid:132) se tukee t(cid:132)ysin tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa, siihen tutkimusta koskevissa p(cid:132)(cid:132)telmiss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)dyt(cid:132)(cid:132)n. jos 2. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan etu 4. Tuojien/kauppiaiden etu (106) Kuten edell(cid:132) on osoitettu, tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuottava yhteis(cid:148)n tuotannonala on ollut vaikeuksissa, jotka liittyv(cid:132)t Intiasta tulevaan tuettuun tuontiin. On palautettava mieleen, ett(cid:132) valituksen tehneet yhteis(cid:148)n tuottajat ovat tutki- muksen kohteena olevan tuotteen maailmanmark- kinajohtajia, sek(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan hyv(cid:132)t vientitulokset, sill(cid:132) ne osoittavat selv(cid:132)sti sen kilpai- lukyvyn. (107) Katsotaan, ett(cid:132) jos tuetun tuonnin vaikutuksia ei korjata, yhteis(cid:148)n tuotannonala joutuu edelleen kohtaamaan hinnan alittavuuden ja siit(cid:132) aiheutuvan hintojen laskun, joka on johtanut sen kannatta- vuuden heikentymiseen. Jos kyseisen tilanteen annetaan jatkua, valituksen tehneill(cid:132) yhteis(cid:148)n tuot- tajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin sulkea tiet- tyj(cid:132) tuotantolinjoja tai jopa kokonaisia tehtaita, jotka ovat erikoistuneet yksinomaan t(cid:132)m(cid:132)n tutki- muksen kohteena olevien antibioottien tuotantoon. Vaikka toimenpiteist(cid:132) luopuminen ei todenn(cid:132)k(cid:148)i- sesti vaarantaisi valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuot- tajien olemassaoloa, koska useimmissa tapauksissa yhteis(cid:148)n tuotannonala tuottaa muita tuotteita ja kuuluu suuriin ryhmittymiin, edell(cid:132) mainitut tehtaat, joita uhkasi v(cid:132)lit(cid:148)n sulkeminen, ty(cid:148)llist(cid:132)v(cid:132)t 1 173 henkil(cid:148)(cid:132) ja sijaitsevat useimmiten sellaisilla yhteis(cid:148)n alueilla, joilla on ainoastaan v(cid:132)h(cid:132)n tai ei lainkaan muita ty(cid:148)llist(cid:132)mismahdollisuuksia. On sanomattakin selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) kyseiset sulkemiset, jotka eiv(cid:132)t miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa johtuisi tavanomai- sista kilpailuolosuhteista, eiv(cid:132)t olisi yhteis(cid:148)n edun mukaista. 3. Muiden yhteis(cid:148)(cid:148)n sijoitautuneiden yhti- (cid:148)iden etu (108) Kuten edell(cid:132) on mainittu, kyselylomake l(cid:132)hetettiin yhteis(cid:148)n tuottaja Gist-Brocades BV:lle, joka on maailmanmarkkinajohtaja puolisynteettisten anti- bioottien alalla, jotta voitaisiin m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) sen tuotan- (109) Kuten edell(cid:132) on mainittu, kyselylomakkeet l(cid:132)hetet- tiin kaikille tiedossa oleville tutkimuksen kohteena oleville tuojille/kauppiaille, mutta ainoastaan yksi asian kannalta merkityksellinen vastaus saatiin. saadun tiedon perusteella vaikuttaa Toistaiseksi silt(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuojat/kauppiaat hankkivat tutki- muksen kohteena olevan tuotteen eri l(cid:132)hteist(cid:132), muun muassa Intiasta ja yhteis(cid:148)n tuotannonalalta. Koska olennaisia laatueroja ei Intiasta tai muualta tuodun tuotteen ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun tuotteen v(cid:132)lill(cid:132) ole, katsotaan, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuojilla/kaup- piailla ei olisi vaikeuksia tuotteen hankkimisessa muualta tai Intiasta, varsinkin kun maailmanmark- kinoilla ei ole puutetta tarjonnasta. (110) Kun pyydettiin tuojia/kauppiaita esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa niist(cid:132) vaikutuksista, joita tasoitus- toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notolla todenn(cid:132)k(cid:148)isell(cid:132) voisi olla heid(cid:132)n liiketoiminnalleen, yksik(cid:132)(cid:132)n tuoja/ kauppias ei v(cid:132)litt(cid:132)nyt, ett(cid:132) kyseisten toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto vaikuttaisi siihen kielteisesti. T(cid:132)m(cid:132)n perusteella on v(cid:132)liaikaisesti p(cid:132)(cid:132)telt(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei todenn(cid:132)k(cid:148)i- semmin vaikuta merkitt(cid:132)v(cid:132)sti yhteis(cid:148)n tuojiin/ kauppiaisiin. 5. Varhaisemman jalostusasteen tavarantoi- mittajien etu (111) Jotta pystytt(cid:132)isiin arvioimaan, mik(cid:132) todenn(cid:132)k(cid:148)inen vaikutus tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notolla olisi yhteis(cid:148)n tuotannonalan varhaisemman jalostusas- teen tavarantoimittajiin, kyselylomakkeet l(cid:132)hetet- tiin kaikille tiedossa oleville kyseisille tavaranhank- l(cid:132)hetettiin yhteens(cid:132) kijoille. Kyselylomakkeita kuusi, ja niihin saatiin kolme vastausta. Kolme vastannutta yrityst(cid:132) tuottavat useita tutkimuksen raaka- kohteena olevaan tuotteeseen lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) L 166/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 6. 98 aineita, muun muassa sokerisiirappia, suoloja ja lukuisia kemikaaleja. Kyseiset tuotteet myyd(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n markkinoilla valituksen tehneille yhteis(cid:148)n tuottajille, mutta er(cid:132)(cid:132)n yrityksen tapauksessa niit(cid:132) vied(cid:132)(cid:132)n Intiaan. Kun kyseisi(cid:132) yrityksi(cid:132) my(cid:148)s pyydettiin niist(cid:132) odotettavissa olevista vaikutuksista, joita tasoitustoi- menpiteill(cid:132) voisi olla heid(cid:132)n liiketoiminnalleen, kyselylomakkeeseen vastanneet kolme yrityst(cid:132) tote- sivat odottavansa, ett(cid:132) kyseisill(cid:132) toimenpiteill(cid:132) on yhteis(cid:148)n tuotannonalan lis(cid:132)(cid:132)ntyvin(cid:132) tilauksina ilmenev(cid:132) my(cid:148)nteinen vaikutus. huomautuksensa esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi voidaan v(cid:132)liaikaisesti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notolla ei miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa olisi kielteist(cid:132) vaikutusta, vaan sill(cid:132) voidaan olettaa olevan my(cid:148)nteinen vaikutus niiden raaka-aineiden yhteis(cid:148)n tuottajiin, jotka lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen. 6. Tarkasteltavana olevan tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jien etu (112) Kyselylomakkeet l(cid:132)hetettiin my(cid:148)s viidelle tiedossa olevalle tutkimuksen kohteena olevan tuotteen yhteis(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle. Kolme kyseisist(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jist(cid:132) antoi asian kannalta merkityksellisen vastauksen. farmasian alan yrityksi(cid:132), Kyseiset k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t ovat jotka lis(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t tutkimuksen kohteena olevan tuot- teen valmistamiinsa my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen tuotteisiin. Kyseisist(cid:132) vastauksista ilmenee, ett(cid:132) my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t eiv(cid:132)t vastusta tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoa Intiasta tule- valle tuonnille, vaikka he my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t, ett(cid:132) toimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto saattaa nostaa heid(cid:132)n raaka- aineidensa hintaa. Er(cid:132)s k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) jopa tasoitustoimenpiteiden suhtautuvan my(cid:148)nteisesti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon, koska kyseisell(cid:132) yrityksell(cid:132) oli tuotteidensa myymisess(cid:132) hinnaltaan vaikeuksia alhaisten, raaka-aineita tuettuja maahantuotuja sis(cid:132)lt(cid:132)vien tuotteiden aiheuttaman kilpailun takia. vaikutti (113) Edell(cid:132) esitetyn perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) mahdollisten toimenpiteiden vaikutus tutkimuksen kohteena olevan tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jiin olisi v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)- t(cid:148)inen. 7. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (114) Tutkittuaan asiaan liittyvi(cid:132) etuja ja edell(cid:132) esitettyj(cid:132) seikkoja komissio katsoo v(cid:132)liaikaisesti, ett(cid:132) ei ole pakottavia syit(cid:132) olla toteuttamatta toimenpiteit(cid:132) kyseist(cid:132) tuontia vastaan palauttamalla kilpaileva markkina-alue ja est(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannon- alalle aiheutuvien lis(cid:132)vahinkojen syntyminen. H. EHDOTETUT TOIMENPITEET (115) V(cid:132)liaikaisen tullin tason m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132) otettiin huomioon todetun tukemisen taso sek(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132)n vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). 1. Vahingon korjaava taso (116) Koska vahinko ilmeni l(cid:132)hinn(cid:132) laskevina hintoina ja v(cid:132)henevin(cid:132) voittoina, katsottiin, ett(cid:132) vahinko voitai- siin poistaa vahvistamalla vahinkoa aiheuttamaton hintataso, toisin sanoen hintataso, joka vallitsisi, jos Intiasta ei tulisi tuettua tuontia. T(cid:132)m(cid:132)n tapauksen olosuhteissa voidaan olettaa, ett(cid:132) t(cid:132)llaiset hintatasot antaisivat yhteis(cid:148)n tuotannonalalle mahdollisuuden kustannustensa kattamiseen ja kohtuullisen voiton saamiseen. Komissio katsoi t(cid:132)lt(cid:132) osin, ett(cid:132) vahingon poistavan hintatason olisi perustuttava tutkimuksessa tarkas- tellun yhteis(cid:148)n tuottajan tuotantokustannusten painotettuun keskiarvoon sek(cid:132) voittoon, joka olisi 15 prosenttia liikevaihdosta. T(cid:132)llaista kannatta- vuusastetta pidettiin aiheellisena v(cid:132)himm(cid:132)istasona, jotta yhteis(cid:148)n tuotannonala pystyy investoimaan T&K:hon ja siten pysym(cid:132)(cid:132)n kilpailukykyisen(cid:132) ja pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) elinkelpoisena. Yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan voitaisiin kohtuudella olettaa saavuttavan kyseisen tuottotason, jos vahingollista tukemista ei harjoitettaisi. Kyseist(cid:132) vahingon korvaavaa tasoa verrattiin sitten asianomaisten viejien ilmoittamiin painotettuihin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isiin cif-tuontihintoihin. 2. V(cid:132)liaikaisten toimenpiteiden muoto ja taso ovat (117) Koska nelj(cid:132)lle yritykselle vahvistetut vahingon korjaavat marginaalit tukimarginaaleja korkeammat, kyseisten yritysten osalta otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tukimarginaaleja vastaavat tullit. Kahden yrityksen osalta, joiden kohdalla vahingon korjaavat marginaalit ovat tukimarginaaleja alemmat, otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vahingon korjaavia marginaaleja vastaavat tullit perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukai- sesti. Kahden yrityksen osalta tukea pidettiin pe- rusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti v(cid:132)h(cid:132)isen(cid:132) eli alle kolmena prosenttina, ja yksi yritys ei saanut tukia lainkaan. Kolmen viimeksi mainitun yrityksen osalta tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi vahvistetaan 0 prosenttia. (118) Toimenpiteiden muodon osalta otettiin erityisesti huomioon, ett(cid:132) todettu vahinko ilmeni p(cid:132)(cid:132)asiassa yhteis(cid:148)n tuottajien hintoihin kohdistuvana alenta- aiheutuneena mispaineena ja vuoksi Sen kannattavuuden katsottiin v(cid:132)liaikaisesti, ett(cid:132) asianmukainen tapa korjata vahinko olisi arvon perusteella kannettavan tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto. t(cid:132)st(cid:132) paineesta heikkenemisen(cid:132). (119) Koska yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet viej(cid:132)t eiv(cid:132)t edustaneet enemmist(cid:148)(cid:132) Intian viennist(cid:132) yhteis(cid:148)(cid:148)n ja jotta yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymist(cid:132) ei palkittaisi, j(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)stulli olisi vahvistettava yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimiville viejille vahvistetun keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen vahingon korjaavan marginaalin tasolle eli 14,6 prosentiksi, mik(cid:132) on korkeampi kuin korkein yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineelle yritykselle s(cid:132)(cid:132)detty yksil(cid:148)llinen tulli. 11. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 166/33 I. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN OIKEUDET (cid:190) Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, Chennai (120) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi jonka kuluessa asianomaiset asetettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika, osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Lis(cid:132)ksi on todettava, ett(cid:132) kaikki t(cid:132)h(cid:132)n asetukseen liittyv(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ovat v(cid:132)liaikaisia ja niit(cid:132) voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen komission mahdollisesti esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) lopul- lista tullia varten, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikainen tasoitustulli CN- koodeihin ex 2941 10 10 (Taric-koodi 2941 10 10 *10), ex 2941 10 20 (Taric-koodi 2941 10 20 *10) ja ex 2941 90 00 (Taric-koodi 2941 90 00 *30) kuuluvan Intiasta per(cid:132)isin olevan irtovalmisteena olevan amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin tuonnissa. 2. Vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana -nettohin- taan sovellettava tulli mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden tuonnin osalta on (cid:190) Biochem Synergy Ltd, Indore (Taric-lis(cid:132)koodi: 8219): 9,6 % (cid:190) Harshita Ltd, New Delhi (Taric-lis(cid:132)koodi: 8219): 9,6 % (cid:190) Kopran Ltd, Mumbai (Bombay) (Taric-lis(cid:132)koodi: 8220): 8,8 % (cid:190) Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (Taric-lis(cid:132)koodi: 8221): 6,6 % (cid:190) Lupin Laboratories Ltd, Mumbai (Bombay) (Taric-lis(cid:132)- koodi: 8222): 4,6 % (Taric-lis(cid:132)koodi: 8224): 12 % (cid:190) Torrent Pharmaceuticals Ltd, Ahmedabad (Taric-lis(cid:132)- koodi: 8225): 0 % (cid:190) Vitara Chemicals Ltd, Mumbai (Bombay) (Taric-lis(cid:132)- koodi: 8225): 0 % (cid:190) Gujarat Lyka Organics Ltd, Mumbai (Bombay) (Taric- lis(cid:132)koodi: 8225): 0 % (cid:190) muiden yritysten osalta (Taric-lis(cid:132)koodi: 8900): 14,6 % Jollei 3. toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132), tulleja koskevia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132). sovelletaan voimassa olevia Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus 4. vapaaseen liikkeeseen yhteis(cid:148)ss(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) komissiolta suullista kuulemista 15 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaantulop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132), sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan soveltamista. Asianomaiset osapuolet esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksia t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti. voivat 3 artikla tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja