title: Ehdotus: neuvoston päätös, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
innovation
quality of the environment
research and development
research expenditure (EU)

formats: html pdf print

text: C 260/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta ekosysteemin suojelun alalla (1998–2002) (98/C 260/04) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. — 98/0180(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, nen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja eri- tyisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuoli- sen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityis- ohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvis- tamassa valmisteluasiakirjassa (3), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o. /98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä ’TTK’) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998–2002; puiteohjel- massa määritellään muun muassa ekosysteemin suojelun alalla toteutettavat toimet, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulu- jen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustu- losten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. /EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täy- täntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjel- massa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrä- tään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksen- mukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopi- mukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteis- työn lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuo- listen maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityi- sesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994–1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljän- (1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhtei- nen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja ja teknologisen kehittämisen hyödyntää tutkimuksen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikku- vuutta ja koulutusta, (3) KOM(97) 553 lopull. (4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14). 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/49 ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitel- man tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tut- kimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaa- tion edistämiseen, ja ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjel- man liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteutta- misen etenemisestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 koh- dan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta ”Eko- systeemin suojelu” koskeva erityisohjelma (jäljempänä ’erityisohjelma’). 2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valinta- perusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa. Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperus- tetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjako- periaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 2 artikla 4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman ra- hoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määrite- tään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. toteuttamista varten 1. Erityisohjelman tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä ’rahamäärä’) on viiden- nen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 2 320 miljoonaa ecua, josta enintään 6,30 prosenttia varataan komission hallintomenoihin. 2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 3. Tästä rahamäärästä — 440 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998–1999 ja — 1 880 miljoonaa ecua kaudeksi 2000–2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. 4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoi- tovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoi- tusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saata- villa. 5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityis- kohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tar- vittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttami- seksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuu- luvilla aloilla toteutettavista toimista. 5 artikla 3 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknolo- giset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, a) liitteen II sisältö, C 260/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityis- 7 artikla kohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epä- suoraa TTK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käyn- nistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttami- sesta. 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 koh- dassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määrä- ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyy- den mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka mää- rätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimen- piteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kulu- essa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotuk- set toimenpiteiksi, jotka koskevat — 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvis- tamista ja päivitystä, — viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvista- mista, 2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tie- toa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityi- sesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista. 8 artikla — liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautu- misen mahdollista tarkistusta. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/51 LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi a) Avaintoimintakokonaisuudet: i) Kestävä vesihuolto ja veden laatu ii) Maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, ilmasto ja biologinen moni- muotoisuus iii) Meriekosysteemien kestävä käyttö iv) Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö v) Puhtaampi energia, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet vi) Taloudellinen ja tehokas energia kilpailukykyistä Eurooppaa varten b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian kehittämistyö c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Yhteensä 89,7 % 15,1 % 17,2 % 6,5 % 8,6 % 19,4 % 22,9 % 6,0 % 4,3 % Yhteensä 2 320 miljoonaa ecua LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Energian, ympäristön ja kestävän kehityksen alan tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä esittely (TTK-toiminta) on olennainen tekijä Euroopan kansalaisten sosiaaliselle hyvinvoinnille ja unionin politiikko- jen toteuttamiselle. Tämän ohjelman yhteydessä saatua tietämystä ja ohjelmassa kehitettyjä tekniikoita hyödyntämällä voidaan vastata useisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin tarpeisiin sekä yhteensovittaa erityisesti taloudellista kehitystä ja ympäristönsuojelua. Uudet markkinat tuovat mukanaan kasvua ja työllisyyttä; luotettava ja kilpailukykyinen energiansaanti varmistetaan ja energiatarpeet tyydytetään. Saavutetut tulokset ovat yhteisön tasolla tai kansainvälisten ympäristösitoumusten perusteella muodostettavien politiikkojen perustana; erityisesti Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano edellyttää kiireellisesti TTK-toiminnan tukea tietyillä aloilla. Tässä ohjelmassa edistetään yhtenäistä monitieteellistä lähestymistapaa, jonka tavoitteena on ratkaista uutta tieteellistä ja teknologista kehitystä edellyttäviä Euroopan tason ongelmia. Ihminen on ekosysteemin interaktiivinen avaintekijä; hankkeiden toteutuksessa olisi myös löydettävä tasapaino tieteellisten ja sosiaalis- taloudellisten alojen välillä. Perustutkimuksesta aina esittelyhankkeisiin ulottuvan TTK-toiminnan ja soveltuvien välineiden avulla, mukaan lukien erityisesti koko TTK:n kentän kattavien ehdotusten rahoitusmekanismit, voidaan pyrkiä löytämään ratkaisuja tärkeimpiin ongelmiin, jotta luonnon prosesseja ja vaiheita ja niiden vuorovaikutusta ihmisten toiminnan kanssa ymmärrettäisiin paremmin ja jotta kehitettäisiin uusia tekniikoita ja välineitä, jotka varmistavat siirtymisen kohti kestävää kehitystä. C 260/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Ohjelman strateginen tavoite Strategisena tavoitteena on edistää kestävää kehitystä keskittymällä avaintoimiin, jotka ovat olennaisia Euroopan sosiaaliselle hyvinvoinnille ja taloudelliselle kilpailukyvylle. Tieteen ja teknologian nopea kehitty- minen ympäristöalalla parantaa elämän laatua, edistää kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyden paranemista kunnioittaen kuitenkin luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ympäristön suojelua. Kestävien energiajärjestel- mien ja -palveluiden kehittäminen Euroopassa ja kestävän sekä ympäristöä kunnioittavamman kehityksen edistäminen maailmanlaajuisesti johtavat energiansaannin luotettavuuden ja monimuotoisuuden lisääntymi- seen, korkealaatuisten ja taloudellisten energiapalveluiden tarjontaan, teollisuuden kilpailukyvyn vahvistumi- seen ja vähäisempiin ympäristövaikutuksiin. Yhteiskunnan aiheuttamia monimutkaisia ongelmia voidaan käsitellä omaksumalla innovatiivinen lähesty- mistapa, joka perustuu kahteen päätekijään: yhtenäiset monialaiset ja tieteiden väliset toimet, joissa tärkeimmät toimijat eli yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyökumppanit, kaupallisen, teollisen ja päätök- sentekosektorien loppukäyttäjät ovat mukana niin usein kuin se on mahdollista. Toimissa keskitytään löytämään ratkaisuja strategisiin ongelmiin ja niissä otetaan huomioon ainoastaan alueellisesti, Euroopan tasolla tai maailmanlaajuisesti merkittävät ehdotukset. Eurooppalainen TTK-toiminta on johtavassa asemassa useilla aloilla; Euroopan on säilytettävä tämä hallitseva asema ja pysyttävä kehityksen kärjessä. Toisilla aloilla kehitystä olisi saavutettava yhteiskunnan sekä kaupallisen ja teollisen sektorin hyödyksi. TTK- ja esittelyhankkeet suunnataan kuuden avaintoiminta- kokonaisuuden kautta seuraaviin ongelmiin: vesivarojen vähentyminen ja veden laatu; maapallon laajuiset muutokset, ilmasto ja luonnon monimuotoisuus; meren luonnonvarojen yhdennetty ja kestävä suojelu ja käyttö; huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö; erityisesti uusiutuvia energialähteitä hyödyntävä puhtaampi energia sekä taloudellinen ja kannattava energia kilpailukykyiselle Euroopalle. Lisäksi yleistä toimintaa suunnataan suurten riskien torjuntaan, maapallon seurantateknologian kehittämiseen sekä ympäristöön ja energiaan liittyviin sosiaalis-taloudellisiin näkökohtiin kestävän kehityksen näkökulmasta (vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työllisyyteen). Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös Euroopan TTK- toiminnan perusrakenteiden ja tutkimuslaitosten käyttömahdollisuuksien ylläpitämiseen, parantamiseen ja laajentamiseen, mikä on välttämätöntä ympäristöalan huippututkimuksen toteuttamiselle. Sosiaalis-taloudelliset tarpeet Yhteiskunnalla on yhä enemmän tarpeita elämänlaadun, turvallisuuden ja niukkojen luonnonvarojen hyödyntämisen, erityisesti luotettavien ja taloudellisten energiapalvelujen saannin, suhteen. Ympäristön mukavuuden ja laadun vuoksi on tärkeätä, että käytetään energiaa, joka ei saastuta. Vedellä on taloudellista ja strategista arvoa. Väestönkasvu ja luonnonvarojen lisääntyvä kulutus henkeä kohden ja maailmantalou- den markkinoiden globalisoituminen sekä maapallon järjestelmien luonnollinen vaihtelevuus aiheuttavat tai kärjistävät monia merkittäviä ympäristöongelmia. Meri on Euroopan kaupan kulkuväylä ja matkailun oleellinen voimavara mutta myös ihmisen toiminnan aiheuttamien lukuisten sivutuotteiden viimeinen sijoituspaikka. Kaupungit ja niiden kulttuuriperintö ovat sosiaalisen, kulttuurisen ja taloudellisen elämän keskipiste 80 prosentille Euroopan kansalaisista. Keskeisimmät sosiaaliset ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos teknologian kehittämisen lisäksi sosiaalis-taloudelliset tekijät analysoidaan ja otetaan asianmukaisesti huomioon. Eurooppalaisuuden lisäarvo Ympäristöongelmat, energiajärjestelmät, -verkot ja -palvelut sekä niiden vaikutukset ympäristöön ja kestä- vää kehitystä koskevat kysymykset on ratkaistava maailmanlaajuisesti. Näitä kysymyksiä on siis parasta käsitellä Euroopan tasolla, sillä useimmat ongelmat ja haasteet ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Suurimmalla osalla ohjelmaan liittyvistä toimista on eurooppalaisen ulottuvuuden lisäksi myös maailmanlaa- juinen ulottuvuus. Ohjelma mobilisoi voimavarat ja keskittää ponnistukset avaintavoitteisiin ja on keskeinen osa Euroopan osallistumista kansainvälisiin aloitteisiin ja ohjelmiin. Euroopan tason TTK-yhteistyön ansiosta saatu tietämys ja hajanaisen eurooppalaisen tietämyksen koordinointi on välttämätöntä unionia kohtaavien erittäin vakavien ongelmien ratkaisemiseksi. Nämä tekijät, mukaan lukien standardointia 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/53 edeltävä tutkimus, antavat aitoa eurooppalaisuuden lisäarvoa asianmukaisten säännösten kehittämiselle, esimerkiksi Kioton jälkeisessä prosessissa. Euroopan kilpailukyky Kestävän kehityksen edistäminen edellyttää, että teknologian kehittämiseen liittyvät taloudelliset tavoitteet, kilpailukyky ja kasvu yhdistetään yhteiskunnallisiin tavoitteisiin, kuten elämänlaatuun, työllisyyteen, turval- lisuuteen tai terveyteen ja ympäristön laatuun. Tähän haasteeseen on vastattava huomattavien rakenteellis- ten ja väestöä koskevien muutosten ja talouden globalisoitumisen yhteydessä. Parantamalla elämänlaatua ja erottamalla toisistaan taloudellisen kasvun ja ympäristön tilan huonontumisen edistämme kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden paranemista Euroopassa. Varma ja taloudellinen energian ja energiapalvelujen saanti on elintärkeää kaikkien taloudellisten toimintojen kannalta. Työllisyyden kannalta on oleellista, että energialaitteistojen toimittajat ja käyttäjät ovat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla. Useilla ohjelman alueilla on erittäin tärkeää, että saavutettuja tuloksia voidaan hyödyntää maailmanlaajuisesti, mikä edistää energian järkevää käyttöä ja taloudellisen kilpailukyvyn vahvistumista ja työpaikkojen syntymistä erityisesti vesiteollisuuden ja uusiutuvien energialähteiden tekniikoiden aloilla. YHTEYDET MUIHIN OHJELMIIN Tämän ja muiden ohjelmien avaintoimintakokonaisuuksien, yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta mukaan lukien, välillä edistetään yhteistyötä, koordinointia ja täydentävyyttä. Koordinointi muiden aihealuekohtais- ten ohjelmien kanssa perustuu seuraaviin periaatteisiin: elämänlaatua ja elävien luonnonvarojen hallintaa ja käyttöä koskevaan ohjelmaan kuuluvat toimet suunnataan ympäristö- ja ilmastonmuutoksiin liittyvään epidemiologiseen tutkimukseen, kun taas tässä ohjelmassa keskitytään vaikutuksiin, joita ilmastonmuutos aiheuttaa ihmisten terveydelle; tietoyhteiskuntaa käsittelevän ohjelman toimet keskittyvät tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämiseen ja tämän ohjelman toimet näiden tekniikoiden mukauttamiseen ja yhdentämiseen sovelluksissa; kilpailukykyistä ja kestävää kasvua edistävän ohjelman toimet keskittyvät yleiseen käyttöön tarkoitettujen materiaalien ja tekniikoiden suunnitteluun ja kehittämiseen ja teollisuusjätteiden käsittelyyn tuotantolaitoksissa, kun taas tämän ohjelman toimet on suunnattu energian tuotantoon tai kaupunkikäyt- töön tarkoitettujen tekniikoiden ja materiaalien yhdentämiseen, soveltamiseen ja esittelyyn sekä niiden suunnitteluun ja kehittämiseen kaupunkien tai kulttuuriperinnön suojelun erityistarpeisiin vastaamiseksi, sekä teollisuusjätteiden käsittelyyn tuotantolaitosten ulkopuolella. Tärkeitä esimerkkejä yhteistyöstä muiden ohjelmien avainkokonaisuuksien kanssa, jolla pyritään välttämään päällekkäistä työtä, ovat terveys, ravinto ja ympäristötekijät (ilmastonmuutokset ja ilmansaasteet), kestävä maatalous ja kalastus (meren ekosysteemit), kansalaista koskevat järjestelmät ja palvelut (maapallon seurantateknologia ja energian jakeluverkostot), maaliikenne ja meriteknologiat (meren ekosysteemit, kuljetus ja offshore-hiilivetyjen hyödyntäminen), kestävä liikenne ja intermodaalisuus (kaupunkiympäristö) sekä innovatiiviset tuotteet ja prosessit ja tuotannon organisointi (yhdyskuntajätteet, -materiaalit sekä teolliset prosessit). Täydentävyys ja koordinaatio varmistetaan myös puiteohjelman horisontaalisten toimien kanssa. — Maailmanlaajuinen kansainvälinen yhteistyö kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden tieteellis- ten, taloudellisten ja teollisten yhteisöjen kanssa on välttämätöntä monien sellaisten rajat ylittävien ympäristökysymysten käsittelemiseksi, jotka ovat keskeisiä kansainvälisten yleissopimusten ja ohjelmien täytäntöönpanemiseksi sekä energiapolitiikan ympäristövaikutusten ja rajat ylittävän energiansaannin keskinäisten riippuvuussuhteiden kannalta. Jäsenyyttä hakeneisiin Keski-Euroopan maihin ollaan lähei- sessä yhteydessä, jotta voidaan tehdä yhteistyötä tietyissä tutkimustoimissa, jotka ovat välttämättömiä ohjelman painopisteitä vastaaviin yhteisiin tavoitteisiin vastaamiseksi. Tässä suhteessa ohjelma on avoin kolmansien maiden ja kansainvälisille järjestöille. Huomiota kiinnitetään edelleen yhteisen edun mukai- siin kohteisiin ja yhteistyöhön erityisesti maapallon laajuisten muutosten ja niihin liittyvien kysymysten yhteydessä kehittämällä ja panemalla täytäntöön sellaisia mekanismeja kuten Euroopan maailmanlaajui- nen tutkimusverkko ENRICH. Koordinaatiota tapahtuu myös eurooppalaisen tutkimuksen kansainväli- sen aseman vahvistamista koskevan ohjelman kanssa, jossa käsitellään kyseisissä kolmansissa maissa C 260/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 erityistä alueellista mielenkiintoa herättäviä kysymyksiä. Kolmansien maiden oikeushenkilöt ja kansain- väliset järjestöt voivat osallistua tähän ohjelmaan vahvistettujen painopisteiden mukaisesti ja ohjelmassa ”Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen” esitettyjen tavoitteiden, osallistu- mista ja tulosten jakamista koskevien sääntöjen sekä tämän ohjelman liitteessä IV vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. COST- ja Eureka-ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet käytetään täysimääräisesti hyödyksi samoin kuin yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan luoda yhteisvaikutusta tämän ohjelman toimintakokonaisuuksien ja hankkeiden sekä kansallisesti rahoitettujen tutkimustoimien välillä. Eureka-ohjelman kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä voidaan avaintoiminta- kokonaisuuksissa kehittää hankkeita, jotka vastaavat yhteisen edun mukaisia painopisteaiheita. — Innovaatioon ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumiseen liittyviä toimia koroste- taan erityisesti, jotta voitaisiin auttaa sulkemaan kuilua tutkimustulosten ja niiden hyödyntämisen välillä kaupallisen ja päätöksentekosektorin mahdollisissa sovelluksissa. Pk-yritysten osallistumista kaikkiin TTK-toimiin edistetään ja rohkaistaan, koska niiden merkittävät mahdollisuudet vaikuttaa innovaatio- prosessiin tunnustetaan laajalti. Kartoitusvaiheen palkintoja myönnetään helpottamaan pk-yritysten osallistumista TTK-yhteistyöhankkeisiin sekä TTK-yhteistyöhön, jos niillä itsellään ei ole riittäviä tutkimusvalmiuksia. ”Innovaatioyksikkö” keskittää toimintansa tämän ohjelman tulosten hyödyntämi- seen ja soveltamiseen. Yksikkö auttaa myös varmistamaan, että toiminta on ”Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen” -ohjelman toimia täydentävää. — Koulutuksella on edelleen tärkeä merkitys, jotta asianmukaisella tavalla pätevän tieteellisen yhteisön muodostuminen tämän ohjelman kannalta aiheellisilla aloilla voidaan varmistaa. Koulutus varmistetaan Marie Curie -ohjelman ja sitä täydentävien koulutusapurahojen, täydennyskoulutuksen ja erikoiskurssien avulla. Myös henkilöstön siirtoja ja tietojen vaihtamista sopimuskumppanien välillä ja mahdollisuuksien mukaan julkisen ja yksityisen sektorin välillä edistetään. a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET i) Kestävä vesihuolto ja veden laatu TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleisenä tavoitteena on vastata yhteen Euroopan kansalaisten tärkeim- mistä vaatimuksista, nimittäin tarpeeseen saada riittävästi korkealaatuista ja kohtuuhintaista vettä, erityisesti juomavettä, ja säilyttää samalla ekosysteemien koskemattomuus. Tutkimus keskittyy erityisesti seuraaviin aiheisiin: — Vesivarojen ja kosteikkojen suojelua ja käyttöä sekä käsittely- ja puhdistusteknologiaa koskevien yhtenäisten toimintatapojen kehittäminen Tavoitteena on vesivarojen järkevässä suojelussa ja käytössä tarvittavan tietämyksen ja teknologian kehittäminen; veden tarjonnan mukauttaminen kysyntään kannattavalla ja kestävällä tavalla; tieteellisen perustan, metodologioiden ja hallintavälineiden parantaminen, jotta ilmiöitä voitaisiin ymmärtää parem- min ja jotta vettä ja kosteikkoja voitaisiin hoitaa yhtenäisesti ja suojella ja käyttää kestävästi valuma-alueen tasolla niin, että saatavuuden rajoitteet, ympäristön laatu ja sosiaalis-taloudellinen kannattavuus otetaan huomioon; vesistöjen pilaantumisen ehkäisemistä, vedenpuhdistusta ja veden järkevää käyttöä ja/tai uudelleenkäyttöä koskevan teknologian kehittäminen (suljettua kiertoa hyödyntä- vät lähestymistavat sekä keräily- ja jakeluverkoston luotettavuus). TTK-toiminnan painopisteet: vesivarojen ja kosteikkojen kustannustehokasta ja kestävää yhtenäistä hoitoa koskevat välineet ja metodologiat; tietojen ja taitojen tehokas siirtäminen veden käyttäjille; oikeassa mittakaavassa olevien sovellusten kehittäminen Euroopan alueella EU:n politiikan tukemiseksi; juomavedeksi tarkoitetun raakaveden käsittelyssä ja puhdistamisessa käytettävän teknologian optimointi ja vesien käytön ja pilaantumisen minimointi: jäteveden käsittely, joka tapahtuu pilaantumislähteellä ja on yhdistetty tuotantoprosessiin; veden järkevä uudelleenkäyttö; suljetun kierron teknologian soveltami- nen. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/55 — Pohja- ja pintavesivarojen valvontaa, pilaantumisen ehkäisyä, suojelua ja käyttöä koskeva teknologia Tavoitteena on kuvata ja arvioida pinta- ja pohjavesien tilaa ja laadun sekä määrän kehitystä sekä vesi- ja kosteikkoekosysteemien toimintaa, jotta näitä varoja voitaisiin suojella ja käyttää järkevämmin. Tämä merkitsee saastuneilta alueilta ja kaatopaikoilta peräisin olevien epäpuhtauksien arviointia ja käsittelyä koskevan teknologian kehittämistä. TTK-toiminnan painopisteet: veden laadun ja määrän mittaamiseen käytettävien menetelmien paranta- minen, epäpuhtausvirtojen analysointi, saastuneen maaperän yhtenäisten käsittelymenetelmien kehittämi- nen ja arviointi; ennustavat mallit ja kehittyneet pilaantumisen vaikutuksia arvioivat metodologiat; veden laadun perusteiden ja vesipolitiikan täytäntöönpanossa käytettävien indikaattorien ajan tasalle saattami- nen. — Valvonta, varoitus- ja viestijärjestelmät Tarkoituksena on kehittää järjestelmiä, jotka pystyvät reagoimaan eri aikoina ja eri paikoissa tapahtu- viin tilanteisiin, erityisesti varhaisessa vaiheessa reagoivat hälytysjärjestelmät, jotka antavat suoraa palautetta pilaantumisen aiheuttajille. TTK-toiminnan painopisteet: valvontajärjestelmät piste- ja hajakuormituksen aiheuttajia varten ja ympäristön erilaisia vastaanottavia kohteita varten; valvonta- ja tiedonhallintajärjestelmät, mm. vuotojen havaitseminen, sadeveden hallinta sekä tulvien ja kuivuuden arviointijärjestelmät. — Vesivarojen sääntelyteknologia sekä arideille ja semiarideille vyöhykkeille ja kaikille veden puutteesta kärsiville alueille tarkoitettu teknologia Tarkoituksena on parantaa ja suojella vesivaroja ja vesiekosysteemejä, optimoida kuivien alueiden vesihuoltojärjestelmiä ja oppia hallitsemaan paremmin vesikriisejä. TTK-toiminnan painopisteet: valuma-alueen tasolla sovellettavat yhtenäiset lähestymistavat, joissa yhdis- tyvät erilaiset vuorovaikutuksessa olevat poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristötekijät; vesiva- roja ja niiden käyttöä EU:ssa sekä kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla koskevien parannettujen hallintamenetelmien kehittäminen päätöksenteon apuvälineeksi. ii) Maapallon laajuiset muutokset, ilmasto ja luonnon monimuotoisuus TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden päätavoitteena on kehittää tarvittava tieteellinen, teknologinen ja sosiaalis-taloudellinen perusta ympäristön muutoksia koskevien yhteisön politiikkojen täytäntöönpanemi- seksi ja kestävään kehitykseen liittyvistä kansainvälisistä sitoumuksista aiheutuvien velvoitteiden johdosta tapahtuvan tutkimuksen tukemiseksi. Pyrittäessä yhtenäiseen lähestymistapaan painopisteet ovat: — Maapallon laajuisten muutosprosessien ymmärtäminen, havaitseminen, arvioiminen ja ennustaminen Tavoitteena on keskittyä lähinnä Euroopan ja alueellisella tasolla maapallon laajuisten erityisongelmien syihin ja seurauksiin, kuten ilmastonmuutokseen, otsonikerroksen ohenemiseen, luonnon monimuotoi- suuden vähenemiseen, hedelmällisen maan ja elinympäristöjen häviämiseen ja meren toiminnan häiriöi- hin. Huomiota kiinnitetään sekä luonnollisiin ja ihmisen aiheuttamiin ilmiöihin kestävän kehityksen ja luonnonvarojen näkökulmasta. TTK-toiminnan painopisteet: vaihtelut ja muutokset seuraavissa tekijöissä: ilmakehän koostumus, otsonikerroksen oheneminen ja UVB-säteily; biogeokemialliset ja hydrologiset kierrot, luonnon moni- muotoisuus, merten toiminta, meren pinnan taso; ilmaston muutoksen ja äärimmäisten tapahtumien esiintymistiheyden ja laajuuden välinen yhteys; sosiaalis-taloudellinen vuorovaikutus ja vaikutukset luonnonvaroihin ja ihmisten terveyteen. — Ekosysteemien ymmärtämisen parantaminen (maa- ja meriekosysteemien) Huomiota kiinnitetään ekosysteemien vuorovaikutukseen maan pintojen ja maankäytön, maaperän, veden, ilmakehän ja merien kanssa; luonnon monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen merkitykseen; ekosysteemien vuorovaikutuksen biogeokemiallisten kiertojen, laajan maan huonontumisen ja aavikoitu- misen kanssa. C 260/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 TTK-toiminnan painopisteet: maa-, makean veden ja meriekosysteemien muutosten hahmotelmat ja niiden vaikutukset elintarvikkeiden saannille ja luonnonvarojen käytölle; luonnon monimuotoisuuden arviointi, häviäminen mukaan lukien; maapallon laajuisten muutosten ja ilmastonmuutoksen tärkeim- mille järjestelmille ja herkille alueille aiheuttamien seurausten ja riskien arviointi; analyysi ja kvantifiointi ekosysteemien merkityksestä biogeokemialliselle kierrolle; maankäytön mallintaminen, aavikoitumisen suuntaukset. — Maapallon laajuisten muutosten, ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisen ehkäi- semistä, lieventämistä ja niihin mukautumista koskevien hahmotelmien ja strategioiden kehittäminen Tavoitteena on saada tieteellinen perusta konkreettisten hallintastrategioiden ja toimien määrittelemi- seksi avaintoimintakokonaisuudessa mainittuihin kielteisiin vaikutuksiin vaikuttamiseksi. TTK-toiminnan painopisteet: vaihtoehtojen kehittäminen ja arviointi sekä niiden tieteellisen, taloudelli- sen, teknisen ja poliittisen toteutettavuuden sekä sosiaalisen hyväksyttävyyden arviointi; perusteet taloudellisen kasvun ja ympäristön tilan huonontumisen erottamiselle toisistaan; kansainvälisten sopi- musten soveltamisen edellyttämien institutionaalisten valmiuksien arviointi ja parantaminen. — Edistää ilmaston, maan järjestelmien ja merien seurantajärjestelmien Euroopan osuuden kehittämistä Tavoitteena on tunnistaa ja korjata nykyisessä seurantakapasiteetissa olevat suurimmat puutteet, jotta voidaan varmistua siitä, että tarvittavat tiedot ovat käytettävissä maapallon laajuisten muutosten ennustamiseen, niiden vaikutusten arviointiin ja vaihtoehtojen löytämiseen niihin vastaamiseksi. TTK-toiminnan painopisteet: välineiden, järjestelmien ja menetelmien kehittäminen, joiden avulla voidaan koota ja käsitellä tietoja, jotka on kerätty pitkän ajanjakson kuluessa paikan päällä tehdyillä mittauksilla sekä kaukokartoituksella. Nämä toimet kattavat tarvittaessa ilmakehän, meret, maan pinnan, hydrosfäärin, cryosfäärin ja biosfäärin. iii) Merten ekosysteemien kestävä suojelu ja käyttö TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on edistää merivarojen kestävää ja yhtenäistä suojelua ja käyttöä ja myötävaikuttaa meriä koskeviin näkökohtiin EU:n ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa politiikassa. Toimintakokonaisuudella edistetään kansallisten meripolitiikkojen koordinointia, mikä edellyttää jatkuvaa sitoutumista erityisesti sen vuoksi, että Euroopan meret ovat maailman tehokkaimmin käytettävien merien joukossa. Tutkimustavoitteet ovat: — Meriympäristön prosesseja, ekosysteemejä ja vuorovaikutuksia koskevan tieteellisen tietämyksen kehittä- minen Tavoitteena on helpottaa meriympäristön ja -varojen kestävää käyttöä niin, että samalla kunnioitetaan täysin tämän ympäristön koskemattomuutta ja toiminta kokonaisuudessaan. TTK-toiminnan painopisteet: fyysisten voimien, ympäristötekijöiden ja merten rajoilla tapahtuvan vuorovaikutuksen vaikutukset ekosysteemien toimintaan ja luonnolliseen vaihteluun; äärimmäiset ympä- ristöt ja niiden yhteisöt: toiminta ja hyödyntämismahdollisuudet; sedimentin järjestelmät ja niiden vaikutus mannerjalustan, mannerrinteen ja syvänmeren varojen kestävään hoitoon ja käyttöön; epäpuh- tauksien alkuperä, ilmenemismuodot ja kierto, tärkeimmät osat ja ravinteet sekä niiden vaikutus ekosysteemin toimintaan. — Ihmisten tämänhetkisen toiminnan vaikutusten syiden, seurausten ja mahdollisten korjaavien ratkaisujen analysointi Tavoitteena on vähentää ihmisen toiminnan vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen ja meren ekosystee- mien kestävään toimintaan sekä kehittää tarvittavaa teknologiaa meriympäristön hyödyntämiseksi turvallisesti ja taloudellisesti mutta myös kestävästi. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/57 TTK-toiminnan painopisteet: ihmisen toiminnan, erityisesti lajien istuttamisen ja biogeokemiallisten kiertojen, vaikutukset ekosysteemeihin; meren monimuotoisuuden kehitysmekanismit, jotta monimuotoi- suuden vähenemissuuntaus voitaisiin muuttaa; epäpuhtauksien ja rehevöitymisen vaikutuksia lieventävät prosessit, vahingoittuneiden järjestelmien ennallistamien. Teknologian kehittäminen i) meriympäristön kuvaamiseksi ja seuraamiseksi; ii) näytteiden keräämiseksi; iii) elävien luonnonvarojen hyödyntämiseksi bioteknologian sovellutuksissa; iv) tiedonvälitys-, valvonta-, hahmottamis- ja seurantajärjestelmiä varten sekä syvänmeren tutkimuslaitteita varten. — Rannikkoilmiöiden seuranta- ja hallintakapasiteetin kehittäminen Tavoitteena on lieventää pilaantumisen, tulvien ja eroosion vaikutuksia erityisesti herkillä rannikkoalu- eilla sekä edistää entisen merenpohjan käyttämistä. TTK-toiminnan painopisteet: rannikkoalueen morfologian muutokset pitkällä aikavälillä; ekologian, morfologian, eroosion ja ihmisen toiminnan välinen vuorovaikutus; äärimmäiset ilmiöt, riskien analy- sointi, meren tilan kehittyminen avomereltä rannikolle; vuorovesijättömaan ja jokien suualueiden dynamiikka ja tasapaino; jokien suualueiden morfodynamiikka sekä jokien suualueiden ja rannikkoalu- eiden välinen vuorovaikutus; epäpuhtauksien lopullinen määränpää; rannikkoalueiden luonnolliset puolustusmekanismit; meriympäristön rakenteiden vaikutusten arviointi, tekniset innovaatiot ekosystee- min häiriöiden minimoimiseksi; tehokkaan seurannan edellyttämät välineet, tietojenhallinta ja mallinta- minen. — Offshore-toimintaa avustavat ennusteet Tavoitteena on edistää turvallista ja kestävää offshore-toimintaa, jossa otetaan huomioon olemassa olevat ympäristön rajoitteet, ja kehittää tarvittavia osia soveltuvaa meren seurantajärjestelmää varten. TTK-toiminnan painopisteet: seuranta-, ennuste- ja hallintajärjestelmien kehittäminen ja pilottijärjestel- mät offshore-toiminnan turvallisuuden takaamiseksi: i) seuranta- ja mittaustekniikat sekä -välineet merten muuttujien systemaattista mittaamista varten; ii) ennustetekniikoiden parantaminen tarkenta- malla matemaattisia malleja, joiden avulla voidaan ennustaa luonnollisten ja ihmisten aikaansaamien ilmiöiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin ja luonnonvaroihin, iii) ympäristöparametrien sopivuuden arviointimenetelmät, ja iv) kansainvälisten säännösten ja yleissopimusten kanssa yhteensopivat parhaat käytännöt. iv) Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleisenä tavoitteena on tukea kestävää taloudellista kehitystä ja kilpailukykyä, parantaa kaupunkialueiden hoitoa ja yhtenäistä suunnittelua sekä suojella ja edistää kansalaisten elämänlaatua ja kulttuuri-identiteettiä. Siinä keskitytään toisaalta yhtenäisen sosiaalis-taloudel- lisen tietopohjan muodostamiseen sekä tuotteiden, palvelujen, välineiden ja teknologian kehittämiseen kaupunkisuunnittelun parantamiseksi, ja toisaalta ympäristöhaasteisiin, erityisesti niihin, jotka liittyvät epäpuhtauspäästöjen vähentämiseen. — Kaupunkialueiden kestävään kehitykseen ja varojen järkevään käyttöön liittyvät yhtenäiset lähestymista- vat Tavoitteena on kehittää uusia malleja Euroopan kaupunkien ja taajama-alueiden kestävälle kehitykselle, valmistella keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalis-taloudellisia suunnitelmia ja tutkimus-, kehitys- ja esittelytoimia, jotka suuntautuvat erityisesti tukemaan ja edistämään taloudellista kilpailukykyä, kaupun- kialueiden suunnittelua ja arkkitehtuuria, sosiaalista integraatiota, turvallisuutta, energiatehokkuutta ja energian säästämistä (erityisesti rakennuksissa ja kaupunkiliikenteessä) sekä tietoverkkojen hyödyntämi- nen (”digitaaliset kaupungit”). TTK-toiminnan painopisteet: kaupunkien kehittämisuunnitelmat ja yhdennetyt suunnittelun työvälineet; tekniikkojen, perusrakenteiden, kaikista lähteistä tulevan melun ja ilman pilaantumisen vaikutukset sosiaaliseen kehitykseen, luonnonvarojen käyttöön, terveyteen ja ympäristöön; kysynnän hallinta, tärkeiden varojen saannin turvallisuus ja varmuus (esimerkiksi energia, maa ja vesi): yhtenäiset lähestymistavat, joiden tarkoituksena on parantaa varojen käyttöä ja suojelua sekä vähentää pilaantu- mista ja jätteiden muodostumista ottaen huomioon sosiaalinen ja ympäristöllinen toteuttamiskelpoi- suus. C 260/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — Euroopan kulttuuriperinnön suojelu, säilyttäminen ja ennallistaminen Tavoitteena on kehittää kaupunkien ja taajama-alueiden kulttuurivarojen järkevää hallintaa kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi ja matkailun ja työpaikkojen syntymisen edistämiseksi. TTK:n painopisteet: tuotteet, metodologiat ja teknologia Euroopan kulttuuriperinnön selvittämiseksi, suojelemiseksi, säilyttämiseksi, korjaamiseksi ja hyödyntämiseksi kestävällä tavalla; toiminnassa keskity- tään siirrettävien ja kiinteiden kulttuurivarojen sekä elämänlaadun kehittämiseen; toimenpiteet kulttuuri- perinnön suojelemiseksi teknologian ja luonnon vaaroilta; menetelmät, mukaan lukien riskien arviointi, kulttuuriperinnön harmoniseksi ja tehokkaaksi yhdentämiseksi kaupunkiympäristöön. — Rakennetun ympäristön ja erityisesti suurten rakennusryhmien turvallista, ympäristöystävällistä, talou- dellista ja kestävää suojelua, korjaamista, rakentamista ja purkamista koskeva teknologian kehittäminen ja esittely Tavoitteena on säilyttää, uudistaa, parantaa, suojella ja kehittää rakennettua ympäristöä tavalla, joka vastaa kansalaisten ja kulttuurin tarpeita ja joka on pitkällä aikavälillä kestävää sekä parantaa elämänlaatua. TTK-toiminnan painopisteet: rakennetun ympäristön ja erityisesti suurten rakennusryhmien taloudellista, turvallista ja ympäristöystävällistä suunnittelua, huoltoa, korjaamista, uudenaikaistamista, muuttamista, rakentamista ja purkamista koskevat tekniikat; riskien ja rappeutumisen ehkäisemiseen tarvittavat palvelut; varojen (kuten materiaalit, energia, vesi) tehokkaampi käyttö; turvallisuus ja varmuus; maan optimaalinen käyttö ja uudelleen käyttö (maan pinnalla ja pinnan alla), mukaan lukien saastuneiden alueiden puhdistaminen; luotettava ympäristövaikutusten arviointi; sisätilojen ympäristönhoito. — Kaupunkiympäristön kestäviä liikennejärjestelmiä koskevien strategioiden vertaileva arviointi ja kustan- nustehokas toteuttaminen Tavoitteena on määrittää parhaat innovatiiviset teknologiat ja samalla vähentää ratkaisevasti pilaantumi- sen tasoa sekä kaupunkien ruuhkautumista käyttäjille sopivilla kustannuksilla. TTK-toiminnan painopisteet: käyttövoimateknologia ja siihen liittyvät perusrakenteet, uudet ajoneuvo- tyypit, jotka käyttävät vähän energiaa ja jotka aiheuttavat vähän päästöjä, kuten päästöttömät autot ja pienikokoiset autot; vahvistaminen ja esittely prototyyppien ja autokantojen avulla tehokkaan toimin- nan, elämänlaadun ja kulttuuriperinnön suojelun varmistamiseksi. v) Puhtaammat energiajärjestelmät, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on kehittää teknologiaa, jonka avulla voidaan vähentää energiantuotannon ja -käytön ympäristövaikutuksia Euroopassa ja jotka ovat kuitenkin energiapolitiikan tavoitteiden mukaista. Näin edistetään ekosysteemien suojelua, koska päästöt vähenevät paikallisella ja maailmanlaajuisella tasolla ja uusien sekä uusiutuvien energianlähteiden osuus kasvaa. Lisäksi toteutetaan toimia puhtaiden, erityisesti uusiutuvien energialähteiden tutkimiseksi, sekä fossiilisten polttoaineiden käytön aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentämiseksi. Toiminnassa keskitytään seuraaviin aloihin, jotka on mainittu tärkeysjärjestyksessä: — Sähkön ja/tai lämmön tuottaminen laajassa mittakaavassa vähäisin hiilidioksidipäästöin hiilestä, biomas- sasta tai muista polttoaineista, mukaan lukien yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto Tutkimustavoitteena on parantaa huomattavasti energianmuuntoprosessien tehokkuutta ja alentaa niiden kustannuksia ja ympäristövaikutuksia sekä fossiilisten polttoaineiden että uusiutuvien energialäh- teiden osalta. TTK-toiminnan painopisteet: poltto ja muut lämpökemialliset muuntoprosessit (esimerkiksi kaasutus, pyrolyysi); sähkön- ja/tai lämmöntuotanto vähäisin hiilidioksidipäästöin hiilestä, biomassasta, jätteistä tai muista polttoaineista; kaasuturbiinien, kaasumoottoreiden ja diesel-moottoreiden tehokkuuden par- antaminen; yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/59 — Muuntoteknologian kehittäminen ja esittely, mukaan lukien hajautettu tuotanto, uusille ja uusiutuville energianlähteille, erityisesti biomassalle, polttokennoille, tuuli- ja aurinkoenergiateknologialle Tavoitteena on mahdollistaa uusien ja uusiutuvien energianlähteiden käyttö verkkoyhteydessä olevissa ja autonomisissa sovelluksissa, koska näiden teknologioiden oletetaan vaikuttavan huomattavasti energian- tarjontaan. TTK-toiminnan painopisteet: kiinteisiin sovelluksiin ja liikenteeseen tarkoitetut polttokennot; biomassan puhdas muuntaminen ja kustannustehokas käyttö energiantuotannon yhdennetyissä ketjuissa; tuuliener- gia maalla ja off-shore-sovelluksissa; aurinkokenno- ja auringonlämpöteknologia; muut uusiutuvien energianlähteiden vaihtoehdot, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi ohjelman tavoitteisiin. — Uusien ja uusiutuvien energianlähteiden yhdistäminen energiajärjestelmiin. Tarkoituksena on ratkaista ongelmat, jotka liittyvät uusien energianlähteiden yhdistämiseen nykyisiin energiajärjestelmiin, kehittää uusia sovelluksia ja poistaa esteet uusien energianlähteiden laajemmalta käytöltä. TTK-toiminnan painopisteet: niiden teknisten ongelmien ratkaiseminen, jotka liittyvät uusiutuvien energianlähteiden yhdistämiseen energiaverkkoihin ja -prosesseihin; yhdistelmäjärjestelmät, joissa yhdis- tetään erilaiset uusiutuvat energialähteet tai uudet energialähteet tavanomaisiin järjestelmiin; uusien energianlähteiden hyväksyttävyyden parantaminen esimerkiksi vähentämällä näkyviä haittoja tai melua; uusiutuvia energianlähteitä koskevien tekniikkaan liittymättömien esteiden tunnistaminen ja mahdollinen poistaminen. — Kustannustehokas teknologia sähköntuotannon ympäristöhaittojen vähentämiseksi Tavoitteena on vähentää sähköntuotannon ympäristövaikutuksia keskittymällä eniten saastuttaviin energiavirtoihin. TTK-toiminnan painopisteet: voimalaitosten päästöjen vähentämistekniikat (esimerkiksi CO2-, SOx-, NOx- ja muiden epäpuhtauspäästöjen vähentäminen), kaasun kuumapuhdistus; tieteellisten perusilmiöi- den ymmärtäminen mukaan lukien. vi) Taloudellista ja tehokasta energiaa kilpailukykyiselle Euroopalle TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on toimittaa Euroopalle energiaa luotettavasti, puhtaasti, tehokkaasti, turvallisesti ja taloudellisesti, niin että siitä hyötyvät Euroopan kansalaiset, yhteiskunnan toiminta ja teollisuuden kilpailukyky. Tehokkaampi energiankäyttö pyritään saavuttamaan hyödyntämällä teknologiaa, joka mahdollistaa kokonaiskustannusten huomattavan pienenemisen ja energiaintensiteetin laskun. Energiakierron kaikissa vaiheissa — tuotannossa, jakelussa ja käytössä — on toteutettava toimia tehokkuuden nostamiseksi ja kustannusten laskemiseksi. Työssä keskitytään seuraaviin aloihin, jotka on lueteltu tärkeysjärjestyksessä: — Energian järkevää ja tehokasta loppukäyttöä koskevat teknologiat Tavoitteena on edistyä ratkaisevasti kohti kestävää energiajärjestelmää vähentämällä huomattavasti kysynnän energiaintensiteettiä ja käyttämällä energiaa tehokkaammin ja kestävämmin rakennetussa ympäristössä, liikenteessä ja teollisuudessa (myös maataloudessa). Tämä edellyttää uuden teknologian kehittämistä ja levittämistä, nykyisen teknologian parantamista ja levitys- ja esittelytoimien toteutta- mista, jotka on suunnattu kuluttajien käyttäytymisen muuttamiseen. TTK-toiminta keskittyy alueille, joilla on suurimmat mahdollisuudet käyttää energiaa kestävästi. TTK-toiminnan painopisteet: sisätilojen valaistus, lämmitys ja ilmastointi sekä uusiutuvien energianläh- teiden hyödyntäminen rakennuksissa; ajoneuvojen ja vastaavien perusrakenteiden energia- ja ympäristö- suorituksen parantaminen, mukaan lukien polttoaineet, energiavarastot, energian muuntaminen, poltta- minen ja siirtäminen; teollisuusprosessien energiaintensiteetin alentaminen. C 260/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — Energian siirto- ja jakeluteknologia Tavoitteena on hyödyntää täysimääräisesti älykkäiden energiaverkkojen suomat mahdollisuudet opti- moida koko energiajärjestelmän tehokkuus parantamalla energian siirto- ja jakelujärjestelmien jousta- vuutta, luotettavuutta ja kilpailukykyä ja vähentäen samalla kustannuksia, siirrossa tapahtuvaa hävikkiä sekä ympäristövaikutuksia. Huomiota kiinnitetään uusien tarjontalähteiden liittämiseen Euroopan ener- giaverkkoihin ja vapautettujen energiamarkkinoiden hallinnan edistämiseen ja niiden tukemiseen. TTK-toiminnan painopisteet: älykkäät energian siirto- ja jakelujärjestelmät; kaasun siirtäminen pitkiä matkoja; optimoidut verkon hallinta- ja valvontajärjestelmät; sähkö-, kaasu-, kaukolämpö- ja ilmastoin- tijärjestelmien optimaalinen järjestelmätehokkuus; suprajohtavuus. — Mikro- ja makrotason energianvarastointiin liittyvät tekniikat Tavoitteena on parantaa energianvarastoinnin tehokkuutta; makrotasolla tehokkuutta on lisättävä, jotta voidaan optimoida uusiutuvien energianlähteiden jaksottaisesta saannista saatavat hyödyt; keskitasolla tehokkuuden lisäämisen perustana on päästöjä aiheuttamattomien ajoneuvojen kehittäminen ja mikrota- solla elektroniikkalaitteiden koon pienentäminen. TTK-toiminnan painopisteet: luotettavat ja kustannustehokkaat energian varastointitekniikat, mukaan lukien nesteytetty maakaasu ja nestekaasu, H2 sekä kehittyneet akut makro- ja mikrotasolla kiinteisiin ja liikkuviin sovelluksiin. — Tehokkaampi fossiilisten polttoaineiden etsintä-, talteenotto- ja jalostusteknologia Tavoitteena on parantaa EU:ssa käytettävissä olevien energiavarojen määrittämistä ja optimoida niiden hyödyntämistä sekä vähentää jalostuksen kustannuksia ja ympäristövaikutuksia kehittämällä teknolo- giaa, joka on kilpailukykyisempää maailmanmarkkinoilla. TTK:n tavoitteet: fossiilisten polttoaineiden löytämisessä ja hallinnassa tarvittavien välineiden parantami- nen; hiilivetyjen tuotantoteknologia erityisesti vaikeilla alueilla ja meren pohjassa; ympäristövaikutusten vähentäminen ja hiilivetyjen talteenottotekniikan parantaminen, mukaan lukien laajemmat sovellukset, kuten geoterminen energia; hiilivetyjen talteenotto kivihiilikerroksista. — Uusien ja uusiutuvien energianlähteiden tehokkuuden parantaminen Tavoitteena on uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto niin laajalti kuin mahdollista alentamalla niiden käyttökustannuksia energiantuotannossa ja lisäämällä tietoisuuttamme uusiutuvien energianlähtei- den saatavuudesta Euroopassa, parantamalla teknologian tehokkuutta ja alentamalla sen valmistuskus- tannuksia. TTK-toiminnan painopisteet: biomassan ja jätteiden hyödyntäminen polttoainelähteenä; aurinkokenno- jen ja tuliturbiinien tehokkuuden parantaminen; uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian tuotantokustannusten laskeminen (esimerkiksi turbiinien siivet, aurinkokennomoduulit). — Hahmotelmien laatiminen tarjontaan ja kysyntään liittyvästä teknologiasta talous-, ympäristö- ja energiajärjestelmissä sekä niiden välisestä vuorovaikutuksesta ja kustannustehokkuusanalyysi (koko elinkaaren kustannusten perusteella) sekä analyysi kaikkien energianlähteiden tehokkuudesta Tavoitteena on kehittää energiankäyttöön ja -tuotantoon liittyviä strategioita, ottaa käyttöön uutta energiateknologiaa ja kehittää toimintapolitiikkaa. TTK-toiminnan painopisteet: pitkän ja lyhyen aikavälin maailmanlaajuisen, yhteisön tai alueellisen tason kysyntä ja tarjonta -hahmotelman analyysi talouskehityksen sekä sosiaalisten ja ympäristöllisten tarpei- den näkökulmasta; mallintaminen ja toimintapolitiikan vaikutusten analyysi; energiamarkkinoiden ja teknologian vaikutusten kokonaisarviointi ottaen huomioon vapautettujen energiamarkkinoiden toi- minta. b) YLEISLUONTOINEN TUTKIMUS JA KEHITYSTOIMINTA i) Suurien luonnonuhkien ja teknologiasta aiheutuvien vaarojen torjunta TTK-toiminta ja sen tavoitteet Tavoitteena on kehittää luonnonuhkia ja teknologiasta johtuvia vaaroja aiheuttavien prosessien, mekanis- mien ja tilanteiden paremman ymmärtämisen kautta teknologiaa ja menetelmiä ympäristövaikutusten 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/61 arvioimiseksi sekä vaarojen ennustamiseksi, ehkäisemiseksi, arvioimiseksi ja lieventämiseksi. Toimilla tuetaan myös päätöksentekojärjestelmän parantamista, mukaan lukien arviointi- ja varmentamisvälineet, joita käytetään vaarojen arvioinnissa ja hätätilanteiden hallinnassa. TTK-toiminnan painopisteet: luonnonuhkia lisäävien tekijöiden tunnistaminen ja analysointi; riskialttiutta ja vaarojen arviointia koskevien menetelmien, mallien ja välineiden kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien nykyisten ja tulevien riskitasojen kvantifiointi; tehokkaiden välineiden ja menetelmien kehittäminen tietojen hallintaa varten. Innovatiivisten menetelmien ja teknologian kehittäminen luonnonuhkien torjumi- seksi ja niiden seurausten lieventämiseksi; vaarallisten laitosten toimintaturvallisuuden parantaminen. ii) Maapallon seurantaa koskevan satelliitti-teknologian kehittäminen (1) TTK-toiminta ja sen tavoitteet Strategisena tavoitteena on luoda kestävä eurooppalainen toiminnallinen kapasiteetti maan havainnoimiseksi avaruudesta käsin. Tämän havainnoinnin avulla voidaan parantaa tietämystämme planeetasta, suojella luonnonperintöämme tehokkaammin, hallita paremmin luonnonvaroja ja vähentää suurten luonnonuhkien vaaraa. TTK-toiminnalla tuotetaan sovelluksia, tuotteita ja palveluja, jotka perustuvat maan tarkkailuun ja jotka liittyvät ympäristön seurantaan ja luonnonvarojen, maankäytön sekä ekosysteemien hallintaan. Toiminnan tarkoituksena on vastata laajan käyttäjäjoukon ja erityisesti jäsenvaltioiden viranomaistahojen tarpeisiin. Maan tarkkailu liitetään luonnollisesti tarvittaessa muihin asiaan kuuluviin tekniikoihin, kuten ilmassa tapahtuvaan kaukohavainnointiin, avaruuden tietoliikenteeseen, navigointiin ja maantieteellistä tietoa koskevan GIS-järjestelmään. Seuraavat painopistetoimet toteutetaan ”Maan tarkkailukeskus”-hankkeen yhteydessä: TTK-toiminnan painopisteet: innovatiiviset pilottisovellukset ja metodologinen tutkimustoiminnan tehok- kuuden parantaminen EU:n toimintapolitiikkojen painopistealueilla; teknisiä, oikeudellisia ja taloudellisia tekijöitä koskeva tutkimus; vaatimuksia ja toteutettavuutta koskevat tutkimukset, joiden tavoitteena on avustaa uusien palvelujen ja tehtävien määrittelyssä; uusien hahmotelmien laatiminen autonomisia toimin- nallisia palveluja varten; edistämistoiminta ja koulutus, joiden avulla nykyisiä ja suunniteltuja maantarkkai- lutietoja ja tietolähteitä voidaan käyttää paremmin. iii) Ympäristömuutosten sosiaalis-taloudelliset tekijät kestävän kehityksen kannalta TTK-toiminta ja sen tavoitteet Yleisenä tavoitteena on kehittää vankka tieteellinen perusta kestävän kehityksen mallien laatimiselle, ja edistää niiden soveltamista ja käyttöä sekä helpottaa kestävän kehityksen näkökohtien yhdentämistä EU:n eri alojen toimintapolitiikkoihin (muun muassa teollisuuteen, liikenteeseen ja matkailuun) sekä viidennen puiteohjelman avaintoimintakokonaisuuksiin. Tämä yhdentäminen voidaan saavuttaa tunnistamalla ja arvioimalla teknologian muuttumiseen, talouden globalisoitumiseen, yhteiskunnalliseen käyttäytymiseen ja ympäristömuutoksiin vaikuttavien sosiaalis-talou- dellisten voimien välinen keskeinen vuorovaikutus sekä niiden sosiaalis-taloudelliset seuraukset. Tämän tietämyksen tehokas käyttö toimintapolitiikkojen laatimisessa riippuu parannettujen menetelmien ja strate- gisten välineiden kehittämisestä ja testaamisesta. TTK-toiminnan painopisteet: sosiaalis-taloudellisen kehityksen ja ympäristömuutosten välisen suhteen tunnistaminen ja arviointi; dynamiikka ja vaikutukset on arvioitava toimintapolitiikkojen, instituutioiden, demografian, tuotannon ja kulutuksen, teknologian kehityksen, jakelun, turvallisuuden, kulttuurin ja etiikan näkökulmasta; taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten tavoitteiden integrointiin ja edistämiseen liittyvien menetelmien ja välineiden kehittäminen ja soveltaminen; kestävän kehityksen suorituskyvyn (1) Eri ohjelmissa toteutettavia avaruusteknologiaan liittyviä toimia koordinoidaan keskitetysti. C 260/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 mittaaminen ja kuvaaminen, kestävän kehityksen indikaattoreiden kehittäminen ja ”ekologisten jalanjälkien analysointi”. Ekotehokkuuden lähestymistapojen suunnittelu ja vertaileva arviointi, mukaan lukien varojen järkevä käyttö ja teollisuuden ekologia; kestävä kulutus, kestävän kehityksen turvaava hyvä ympäristön hoito. iv) Energian sosiaalis-taloudellisten tekijöiden tutkiminen kestävän kehityksen näkökulmasta (vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työllisyyteen) TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tavoitteena on kehittää ja soveltaa välineitä, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata energiateknologiajär- jestelmien ja -palveluiden sosiaalis-taloudellisia tekijöitä käyttämällä ”teknologian arviointi” -lähestymista- paa hanketasolla ja ”yleistä systeemianalyysiä” yleisemmällä tasolla. TTK-toiminnan painopisteet: teknologian arvioinnin osalta sosiaalinen ulottuvuus (käyttäytyminen, hyväk- syminen), innovatiivinen ulottuvuus ja erityisesti ohjaus- ja valvontatoimenpiteet ja muiden toimintapolitiik- kojen vaikutus, ulkoisten tekijöiden arviointi ja niiden sisällyttäminen ja lisäksi vertaileva arviointi; systeemianalyysin osalta energian, ympäristön, teknologioiden ja taloudellisen kasvun välisen yhteyden ymmärtäminen, ottaen huomioon yhteiskunnalliset arvot ja luonnonvarat sekä inhimilliset voimavarat. c) TUKI TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEILLE Tavoitteet — Edistää julkisten tai yksityisten perusrakenteiden valtioiden rajat ylittävää käyttöä, jolla vastataan oleellisiin tarpeisiin. Näin voidaan parantaa niiden hyödyntämistä ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä sekä vastata esiintuleviin ensisijaisiin tarpeisiin. Toiminta Eurooppalaisuuden lisäarvon vahvistamiseksi ja toiminnan optimoimiseksi yhteisön tukea ohjataan seuraa- viin kohteisiin: — valtioiden rajat ylittävä koordinaatio, toiminnan erityisnäkökohtien yhtenäinen hallinta ja nykyisten perusrakenteiden parantaminen ja niiden käytön lisääminen; — kansallisten tai monikansallisten aloitteiden koordinointi ja toisiaan täydentävyys tarvittavan perusra- kenteen luomiseksi Euroopan tasolle; — tutkija- ja käyttäjäyhteisöjen verkottuminen soveltuviin perusrakenteisiin keskittyvien tutkimushankkei- den ja erityisen koulutustoiminnan avulla tai useiden yhteistyökumppaneiden yhteistyön avulla yhtenäi- sen palveluiden tarjoajan muodostamiseksi; — Eri järjestelmien yhteentoimivuuden lisääminen, mikä mahdollistaa perusrakenteiden ja varojen tehok- kaan integroinnin. Perusrakenteet Maapallon järjestelmien (esimerkiksi merien) arviointia ja tarkkailua tukevat perusrakenteet luonnonuhkien ja maapallon laajuisten muutosten ennustamista voidaan parantaa. Näihin perusrakenteisiin kuuluvat erityisesti: — ilmaston- ja maapallon laajuisia muutoksia tutkivat laitokset. Ilmastoennusteita laativat keskukset, supertietokoneet, arkistolaitokset, yhdennetyn arvioinnin keskukset, ilmaston- ja maapallon laajuisia muutoksia koskevat tietokannat, simulointihuoneet, maa-asemat ja ilmakehän tarkkailuun tarkoitetut lentokoneet, paleo-ympäristötietoja seuraavat laitteet ja verkostot, tuki taksonomialle. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/63 — merentutkimuslaitokset. Meriympäristöä koskevat tietokannat, meriympäristön näytteiden kerääminen, tuki taksonomialle, testialtaat, tutkimusalukset, meren tilaa ennustavat laitteistot ja keskukset; miehite- tyt, kauko-ohjatut tai automaattiset tarkkailujärjestelmät. — luonnonuhkien tutkimuslaitokset: maanjäristys-, tulva-, hyökyaalto- ja myrsky-, maanvyörymä-, tuli- vuori- ja metsäpalotietoja koskevat tärkeimmät laitokset ja toimintaverkostot. LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV määritellyillä epäsuorilla TTK-toimilla. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä: 1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti — erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu, — tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset, — ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityi- sesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TTK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten, — tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, — erityisohjelman epäsuoriin TTK-toimiin liittyvä koulutustoiminta lukuun ottamatta Marie Curie -apura- hoja, — tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki, mukaan lukien kansainvälisen tieteellisen yhteistyön kehittäminen, — tuki, jonka avulla edistetään yhteisiä rakenteita sekä tietojen yhteensopivuutta, standardointia, käsittelyä, hallintaa ja vaihtoa, — ulkopuolisen kapasiteetin käyttö sellaisten palvelujen ja verkkojen perustamista ja niiden käyttömahdol- lisuuksien luomista varten, joilla tiedotetaan tutkimuksesta ja innovaatioista ja joilla tuetaan ja edistetään niitä. 2. Rahoitusosuus Kun on kyse erityisesti TTK-, esittely- ja yhdistelmähankkeista, tutkimusalusten sekä merellä ja ilmassa käytettävien tutkimusasemien käyttökustannukset lasketaan tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Nämä kustan- nukset eritellään työohjelmassa. 3. Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä koskevat lisämääräykset Tähän ohjelmaan voivat osallistua hankkeittain myös kolmansiin valtioihin sijoittautuneet oikeushenkilöt sekä kansainväliset järjestöt, kunhan niiden osallistuminen edistää tehokkaasti ohjelman toteuttamista. C 260/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Kyseiset oikeushenkilöt ja järjestöt voivat saada poikkeuksellisesti rahoitusta, jos niiden osallistumisesta on etua ja lisäarvoa ohjelman tavoitteiden kannalta. 4. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat. Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteute- taan — muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa, — tutkimus- ja koulustusohjelmissa, joilla pannan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) tehty neuvoston päätös. /. /Euratom, — muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa, — muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten Phare- ja Tacis- ja Meda- ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa, Euroopan investointipankissa sekä ympäristö- ja energia-alojen ohjelmissa. Koordinointi toteutetaan i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti — tiedonvaihtoon ja — yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ja ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjel- man ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä


title: A Bizottság 1209/98/EK rendelete (1998. június 10.) az Egyesült Királyság birtokában lévő marhahús előre rögzített árakon, a fegyveres erők részére történő értékesítéséről

eurovoc_concepts:
United Kingdom
armed forces
beef
boned meat
intervention agency
intervention stock
sale

text: 142 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/23. kötet 31998R1209 1998. 6. 11. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 166/39 A BIZOTTSÁG 1209/98/EK RENDELETE (1998. június 10. ) az Egyesült Királyság birtokában lévő marhahús előre rögzített árakon, a fegyveres erők részére történő értékesítéséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, A termékekre és értékesítési áraikra vonatkozó részletes (2) információk az I. mellékletben találhatók. tekintettel a legutóbb a 2634/97/EK rendelettel (1) módosított, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, (3) E rendelet alkalmazásában a „kapcsolódó személyzet” az Egyesült Királyság fegyveres erői által alkalmazott polgári személyeket, valamint látogató a katonai személyeket jelenti. létesítményeket mivel a marhahúsra vonatkozó intervenciós intézkedések beve- zetése a készletek felhalmozódását eredményezte; mivel a raktá- rozási idő túlzott megnövekedésének megelőzése érdekében e készletek egy részét értékesíteni kell; mivel az Egyesült Királyságban az intervenciós marhahús forgalma a 98/256/EK tanácsi határozatban (3) meghatározott egyes korlátozások hatálya alá tartozik; mivel ezért megfelelő értékesítési helyet kell találni az adott tagállamon belül; mivel a fegyveres erők és az ahhoz kapcsolódó személyzet ilyen értéke- sítési helyet képeznek; mivel a fegyveres erőknek történő értékesítésnek a legutóbb a 2417/95/EK rendelettel (4) módosított 2173/79/EGK bizottsági rendeletben (5) és különösen annak I. és III. címében, valamint a legutóbb a 770/96/EK rendelettel (6) módosított 3002/92/EGK rendeletben (7) és különösen annak II. címében meghatározott szabályok hatálya alá kell tartoznia, bizonyos kivételekkel a kérdéses termékek különleges felhasználási módja miatt; mivel a készletek gazdaságos kezelése érdekében az interven- ciós hivatalnak azon hús eladásának kell elsőbbséget biztosí- tania, amelyet a leghosszabb ideje tárolnak; mivel rendelkezéseket kell hozni azon esetekre vonatkozóan, amikor a termékeket egy megbízott szerzi be a kedvezménye- zettek nevében eljárva; mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: (4) Az értékesítést a 2173/79/EK rendelet, különösen annak I. és III. címe, valamint e rendelet előírásaival összhangban kell végezni. (5) Az intervenciós hivatalok az e rendelet I. mellékletében említett valamennyi termék esetében a leghosszabb ideje tárolt húst értékesítik először. (6) A 2173/79/EGK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése ellenére a vásárlási kérelmek nem tartal- mazzák, hogy melyik raktárban vagy raktárakban tárolják a húst. 2. cikk (1) Az 1. cikkben említett vásárló írásban megbízhat egy meghatalmazottat, hogy a nevében átvegye az általa vásárolt termékeket. Ebben az esetben a meghatalmazott az általa képvi- selt vásárló vásárlási igénylését a fent említett írásos megbí- zással együtt nyújtja be. elszámolási Az előző bekezdésben említett vásárlók és meghatalma- (2) zottak naprakész amely lehetővé teszi a termékek katonai létesítménybe történő szállí- tása tényének megállapítását, különösen annak biztosítása érde- kében, hogy a megvásárolt és leszállított termékek mennyisége megegyezzen. vezetnek, rendszert 1. cikk 3. cikk (1) Az Egyesült Királyság intervenciós hivatala felhatalmazást kap csontozott marhahús-készletei értékesítésére, amelyet az Egyesült Királyság fegyveres erői részére tart fenn, az Egyesült Királyság fegyveres erői és az ahhoz kapcsolódó személyzet általi felhasználásra, a 98/256/EK határozat sérelme nélkül. (1) HL L 356. , 1997. 12. 31. , 13. o. (2) HL L 148. , 1968. 6. 28. , 24. o. (3) HL L 113. , 1998. 4. 15. , 32. o. (4) HL L 248. , 1995. 10. 14. , 39. o. (5) HL L 251. , 1979. 10. 5. , 12. o. (6) HL L 104. , 1996. 4. 27. , 13. o. (7) HL L 301. , 1992. 10. 17. , 17. o. (1) Az e rendelet alapján forgalomba hozott, dobozba csomagolt marhahúst jól olvashatóan, letörölhetetlen betűkkel az alábbi módon kell jelölni: „A fegyveres marhahús”. erők részére értékesített intervenciós Az illetékes hatóság a vásárló kérésére engedélyezheti a (2) marhahús első feldolgozási szakaszának és újracsomagolásának nem katonai létesítményben történő elvégzését, feltéve, hogy a szükséges műveleteket megfelelő felügyelet mellett végzik el. 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 143 Ebben az esetben az újracsomagolt dobozokat az (1) bekez- désnek megfelelően kell jelölni. (2) A 2173/79/EGK rendelet 15. cikke (3) bekezdésében meghatározott követelményeken felül a marhahús katonai léte- sítménybe történő szállítása szintén alapvető követelmény. 4. cikk 5. cikk A 2173/79/EGK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében (1) előírt biztosíték összege 100 kilogrammonként 12 ECU. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. június 10-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/23. kötet ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produto (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Κατά προσέγγιση ποσότητα (τόνοι) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssima- tiva (tonnellate) Hoeveelheid bij benade- ring (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en euros por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedrückt in ECU/Tonne Τιµές πώλησης εκφραζόµενες σε Εcu ανά τόνο Selling prices expressed in ECU per tonne Prix de vente exprimés en ecus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Preço de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta Försäljningspris i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kod — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM – Intervention thick flank (INT 12) – Intervention topside (INT 13) – Intervention silverside (INT 14) – Intervention fillet (INT 15) – Intervention rump (INT 16) – Intervention striploin (INT 17) – Intervention forerib (INT 19) 95 265 90 80 380 270 20 2 750 2 950 2 650 6 600 3 250 4 200 1 850 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (EOK) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (EE L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (EK) αριθ. 2602/97 (EE L 351 της 23. 12. 1997, σ. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b lagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 145 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙI — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Inter- ventionsstellen — ∆ιευθύνσεις των οργανισµών παρεµφάσεως — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interven- tiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorga- nens adresser UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50


title: Regulamentul (CE) nr. 1207/98 al Comisiei din 10 iunie 1998 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2191/81 privind acordarea de ajutoare pentru achiziționarea untului de către instituții și organizații nonprofit

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

formats: pdf print xhtml

text: 186 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 24 31998R1207 11. 6. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 166/37 REGULAMENTUL (CE) NR. 1207/98 AL COMISIEI din 10 iunie 1998 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2191/81 privind acordarea de ajutoare pentru achiziționarea untului de către instituții ș(cid:13)i organizații nonprofit COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 804/68 al Consiliului din 27 iunie 1968 privind organizarea comună a pieței în sectorul laptelui ș(cid:13)i al produselor lactate (1), modificat ultima dată de Regu- lamentul (CE) nr. 1587/96 (2), în special articolul 12 alineatul (3), întrucât Regulamentul (CEE) nr. 2191/81 (3) al Comisiei, modifi- cat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 2196/95 (4), prevede acordarea de ajutoare pentru achiziționarea untului de către insti- tuții ș(cid:13)i organizații nonprofit; întrucât, având în vedere situația curentă de pe piața untului ș(cid:13)i nivelul vânzărilor, în conformitate cu prezentul regulament, valoarea ajutorului trebuie redusă; întrucât Comitetul de gestionare a laptelui ș(cid:13)i produselor lactate nu a emis un aviz în termenul stabilit de preș(cid:13)edinte, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 În articolul 2 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 2191/81, „139 ECU” se înlocuieș(cid:13)te cu „105 ECU”. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 10 iunie 1998. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) (3) (4) JO L 148, 28. 6. 1968, p. 13. JO L 206, 16. 8. 1996, p. 21. JO L 213, 1. 8. 1981, p. 20. JO L 221, 19. 9. 1995, p. 1