title: Kommissionens rapport om EF-Toldkodeksen

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 06. 1998 KOM(1998) 226 endelig udg. 98/0134 (COD) KOMMISSIONENS RAPPORT om EF-Toldkodeksen Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RåDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (forelagt af Kommissionen) îrirv W fp'" T k£ F" KOMMISSIONENS RAPPORT OM EF-TOLDKODEKSEN RESUME Ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks skal Kommissionen inden udgangen af 1997 forelægge en rapport om de tilpasninger, der er nødvendige af hensyn til gennemførelsen af det indre marked. Sammen med rapporten med forslag til ændringer vedlægger Kommissionen en oversigt over de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den praktiske gennemførelse af kodeksen efter en periode på 4 år. EF-toldkodeksen har betydet væsentlig større gennemsigtighed i forhold til tidligere. Den er blevet valgt som model af mange tredjelande i Europa og endog uden for Europa. Den fungerer som støtte for flere fællesskabspolitikker og som en fælles handlingsramme for de nationale toldmyndigheder. angår grundforordningen. Med Formålet med en kodificering kvalitativ betydning (omarbejdning) synes at være nået hvad om gennemførelsesbestemmelserne er der stadigvæk et arbejde at gøre. Referencerammen for en moderne kodeks fremgår af handlingsprogrammet "Told 2000" og målet med forenklingen. Handlingsplanen for fællesskabsforsendelse og meddelelsen om forvaltning af toldpræferenceordninger influerer ligeledes på udviklingen af kodeksen. forordningen hensyn til De første ændringer var i høj grad præget at inkorporeringen af resultaterne af Uruguay runden. Udviklingen fremover vil være rettet mod en større forenkling af forskrifterne, større fleksibilitet i grundforordningen, forbedring af tilbagebetalingsproceduren og fælles marked af bestemmelserne vedrørende tilpasning repræsentation over for toldmyndighederne. til princippet for et I INDLEDNING Med Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 19921 blev der indført en EF-toldkodeks. Ifølge de afsluttende bestemmelser i denne forordning tager Rådet denne kodeks op til fornyet gennemgang på grundlag af de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den praktiske gennemførelse efter en periode på 4 år. Denne frist udløb med udgangen af 1997. Toldlovgivningen er blevet kodificeret på to planer. Dels grundforordningen, dvs. ovennævnte forordning, hvor alle principielle strukturer er samlet, dels en forordning, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/53 af 2. juli 19932, som inden for de rammer, der er defineret i førstnævnte, indeholder mere udførlige bestemmelser på området. Den fornyede gennemgang af lovgivningen, som Rådet har bedt om, vil ikke kunne give et ordentligt resultat, hvis ikke også teksten til tages med. Ændringerne af kodeksen, som gennemførelsesbestemmelserne Kommissionen kun denne meddelelse, grundforordningen. vedlægger vedrører dog II EF-toldkodeksen - historisk oversigt og forholdene i dag Med kodificeringen af Fællesskabet overskredet en tærskel. fællesskabsretten på toldlovgivningsområdet har Kodeksen er resultatet af en lovharmonisering, der har fundet sted over et kvart århundrede, og den er et eksempel for andre områder inden for fællesskabsretten. Der er opnået en gennemsigtighed og en forenkling, som sikkert kun fuldt ud kan værdsættes af dem, som indtil 1994 måtte anvende eller rette sig efter flere hundreder lovtekster spredt over et helt bibliotek af EFT'er. III EF-toldkodeksens indflydelse ud over Fællesskabets grænser Selv om det ikke var med i målsætningerne for toldkodeksen, har den påkaldt sig stor interesse uden for Fællesskabets grænser. Allerede inden den blev taget i anvendelse, ja inden den overhovedet blev vedtaget, blev kodeksen eller udkastet hertil betragtet som en retningspil for mange stater, især for dem, der havde en baggrund i et statshandelssystem, og som var tvunget til hurtigt at finde en operationel toldlovgivning for at kunne blive integreret i den internationale handel. Interessen for EF-toldkodeksen fra landene i Central- og Østeuropa, fra staterne i det tidligere Sovjetunionen og Jugoslavien og selv fra en landegruppe som Mercosur vidner om, at den nyder en troværdighed, som lige såvel kan skyldes Den Europæiske Unions generelle image som kodeksens kvalitet som sådan, idet den betragtes som et afbalanceret kompromis mellem forskellige begreber og filosofier, hvilket lovgivningen er en afspejling af. 1 EFT L 302 af 19,10. 1992. 2 EFT L 253 af 11. 10. 1993. Naturligvis er kodeksen i kraft af at være et kompakt normativt regelværk, ligesom al kodificeret lovgivning, med til at forenkle det forberedende arbejde, der går forud for enhver udvidelse af Fællesskabet. Det har vist sig for nylig, da Fællesskabet blev udvidet fra 12 til 15 medlemmer, og kan på ny vise sig at være en fordel i fremtiden. Bestemmelserne i EF-toldkodeksen anvendes ligeledes i vid udstrækning inden for den toldunion, som Fællesskabet har indgået med Andorra, San Marino og Tyrkiet. IV Kodeksens rolle i de forskellige politikker, der vedrører toldunionen Toldkodeksens betydning for Fællesskabet er afhængig af, hvilken rolle toldunionens instrumenter spiller for dets politikker. Ganske vist danner kodeksen de proceduremæssige rammer for anvendelse af begrænsninger og forbud ved såvel indførsel som udførsel, men kodeksens egentlige opgavefelt er, om der skal opkræves eller ikke opkræves told. På det handelspolitiske område fungerer toldtariffen i stadig mindre grad som et beskyttelsesinstrument for visse industrisektorer, men den anvendes stadig i forbindelse med præferencepolitik, hvor det er overordentligt vigtigt med en korrekt forvaltning, som det er blevet understreget i Kommissionens meddelelse af 23. juli 1997 (KOM(97) 402). Som forsvarsinstrumenter for handel og industri kan der også være tale om antidumpingtold og udligningstold, som finder anvendelse efter reglerne og procedurerne i EF-toldkodeksen. Landbrugspolitikken bruger toldprocedurerne i kodeksen i forbindelse med eksportrestitutionsordningen. Beskyttelsen af landbrugssektoren ved indførsel er også efter ændringerne som følge af Uruguay-runden stadig koncentreret omkring EF-toldkodeksen. Efter at afgifter er blevet afløst af told, er det nye system baseret på basiskonceptet toldværdi. Selv om der i den forbindelse i stedet for kodeksens fleksible regler bliver anvendt landbrugsspecifikke mekanismer, som betyder en mere stringent anvendelse, er kodeksens regelsystem stadig referencepunktet på området. For udenrigshandelsstatistikken er det enhedsdokument, der omhandles i gennemførelsesbestemmelserne til kodeksen, stadigvæk det grundlæggende dokument for indsamling af statistiske data. For indirekte beskatning har Fællesskabets toldlovgivning stadig stor betydning, selv efter etableringen af det indre marked. Ganske vist er anvendelsesområdet for suspensionsordningerne hermed blevet kraftigt begrænset ved intern handel i Fællesskabet, men for anvendelsen af moms på varer, der indføres fra tredjelande, er koblingen til toldkodeksens toldprocedurer blevet mere systematisk. Ud over at kodeksen har en horisontal betydning for alle disse politikker, har den idet det også en rolle som samhørighedsfaktor administrative apparat, der skal sørge for gennemførelsen af disse politikker, består af 15 særskilte nationale administrationer. Alene bevidstheden om, at de i denne kodeks har en fælles aktionsramme, er for disse myndigheder en integrationsfaktor på samme måde som de aktioner, der er fastlagt i programmet "Told 2000". i "vertikal" betydning, Endelig har kodeksen med indførelsen af en række begreber fra den almindelige forvaltningsret (annullering, omstødelse af en afgørelse, beskyttelse af den berettigede forventning i forbindelse med en administrativ fejl) bidraget til skabelse af et europæisk retsligt område. Mere generelt indtager EF-toldkodeksen en væsentlig plads i de retsforskrifter, som danner grundlag for fastsættelsen af, hvilke toldbeløb der skal opkræves, og hvem der er toldpligtige. Det udgør desuden retsgrundlaget for inddrivelse. Der er tale om et vigtigt middel til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og til sikring af, at fællesskabspolitikkerne fungerer korrekt. Det skal dog ikke nægtes, at der især siden 1992 er konstateret en voldsom stigning i omfanget af svig og uregelmæssigheder, flere og flere problemer med afsløring heraf på grund af de mere og mere sofistikerede former, de antager, samt mere og mere organiseret kriminalitet på området, som åbenbart nu er vendt mod toldsvig på grund af de store gevinster, der kan opnås her uden egentlig risiko. Årsberetningerne om bedrageribekæmpelse viser såvel den konstante stigning i svindelen med egne indtægter som vanskelighederne med at sikre inddrivelse heraf og disponeringen af budgettet. Som eksempel herpå udgjorde dette beløb, som i 1996 var på 787 mio. ECU, henved 6% af det samlede beløb af told og landbrugsafgifter, som var på 13,7 mia. ECU det pågældende år. De kvalitative aspekter ved kodificeringen af EF-toldkodeksen For at kunne vide, om kodificeringen af toldlovgivningen har været en succes, må man se på, hvordan selve kodificeringen er gennemført. Kohærens og gennemsigtighed i et lovsystem, som er de vigtigste mål for en kodificering, opnås faktisk hverken nødvendigvis eller omkostningsfrit efter en sådan kodificering. Hvor stor betydning Fællesskabet tillægger disse principper blev i øvrigt understreget i Rådets resolution af 25. oktober 1996 om forenkling og rationalisering af Fællesskabets toldregler og -procedurer3. I kvalitativ henseende er en kodificering mere end blot en enkel konsolidering eller kompilering af forskrifter, idet den kræver en gennemgribende omarbejdning heraf. Det forudsætter blandt andet: 3 EFT L 332 af 7. 11. 1996. en adskillelse af bestemmelser af generel art og detailbestemmelser, f. eks. dokumentformaliteter, idet disse bestemmelser skal fordeles mellem en indeholdende grundforordning gennemførelsesbestemmelser forordning og en en inddeling af hele materialet efter et stringent struktureret og systematiseret skema eliminering af repetitive elementer, blandt andet ved at sammenfatte samtlige bestemmelser af almen rækkevidde af opfattelse og gennemførelsesbestemmelser, som en enhed, ikke blot juridisk set, men også i udformningen. grundforordning niveauer, de to Efter at have gennemgået grundforordningen i lyset af ovenstående kan man konkludere, at den som helhed opfylder kriterierne for en kvalitativ kodificering, uden at det dermed er sagt, at resultatet af kodificeringen ikke kunne være anderledes. Det skal understreges, at den lovgivende myndighed har tilladt en fordeling på de to forskriftsniveauer ved at give Kommissionen omfattende beføjelser, men samtidig vil man bibeholde en komitologiordning, der prioriterer medlemsstaternes deltagelse. Med hensyn til gennemførelsesbestemmelserne skal det siges, at reglerne for en god lovgiver ikke er blevet fulgt helt, som de skulle. Situationen var noget vanskeligere end i forbindelse med grundforordningen. Arbejdet faldt sammen med sidste fase i forberedelsen af det indre marked og fik derfor kun anden prioritering. Derfor måtte arbejdet på grund af det omfattende materiale og tidspres begrænses til en sammenfatning i "blokke", som de kommende sektioner i Toldkodeksudvalget skulle tage sig af, idet der ikke kunne foretages en egentlig omarbejdning heraf. Det kan konkluderes, at for øjeblikket er en forbedring af de kvalitative aspekter ved kodificeringen en vigtig opgave. Hvad angår Kommissionens tjenestegrene er der truffet passende foranstaltninger. Den igangværende revision i de sektioner, der tager sig af forsendelsesproceduren og toldprocedurer af økonomisk betydning, er et godt udgangspunkt til at komme videre i den retning. VI Referencerammen for en moderne EF-toldkodeks 1. Endnu vigtigere end de kvalitative aspekter ved kodificeringen er spørgsmålet, om kodeksen kan leve op til nuværende og kommende udfordringer. I den fælles målramme, som er grundlaget for handlingsprogrammet "Told 2000"4, er en af hovedprioriteterne "at garantere en anvendelse af fællesskabsbestemmelserne, som sikrer samme resultater overalt på Fællesskabets toldområde" (artikel 4). 4 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 210/97/EF af 19. 12. 1996 - EFT L 33 af 4. 2. 1997, s. 24. 7 2. 3. Toldkodeksen har en dobbelt rolle i forhold til dette program. For det første er den en del af fællesskabsretten, som der må sikres en ensartet anvendelse af, og falder derfor uden for programmets foranstaltninger. Og for det andet er kodeksen som ovenfor nævnt også et middel til at sikre en korrekt anvendelse af fællesskabsretten, for så vidt som det drejer sig om politikker, der støtter sig på toldunionen. Behovet for en ajourføring af kodeksen og muligheden for tilpasning heraf indgår derfor i de aktiviteter, der skal foregå inden for programmet "Told 2000". De vigtigste målsætninger, som kodeksen skal opfylde ifølge selve programmet, er en ensartet anvendelse af procedurerne og beskyttelse af Fællesskabets og de erhvervsdrivendes finansielle interesser. Den anden prioritet for en moderne kodeks er, at den skal opfylde målsætningen med forenkling. Den betydning, der tillægges forenkling, hvilket er en konstant udfordring, er blevet sat i relief ved erklæringen fra generaldirektørerne fra medlemsstaternes toldadministrationer og fra Kommissionen i Stockholm i maj efterfulgt af Rådets resolution af 25. oktober 1996. Forenklingen af toldregler og - procedurer omtales ligeledes i handlingsplanen for det indre marked (CSE (97) 1 af 4. 6. 1997) som en del af den "Første strategisk målsætning: At gøre reglerne mere effektive". Med omfanget af de beløb, der svindles med under egne indtægter, bliver det uundgåeligt nødvendigt, at lade alle de fremskridt, der gøres med hensyn til forenkling, ledsage af effektive kontrolmidler, som er afpasset efter de potentielle risici, som følger heraf. Fællesskabet reagerer for øjeblikket beslutsomt over for de to problemområder inden for toldunionen og inden for de politikker, der støtter sig til dennes instrumenter. Det drejer sig om proceduren for fællesskabsforsendelse, som har problemer med organiseret svindel. Gennem en ændring af kodeksens gennemførelsesbestemmelser er der allerede indført flere sikkerhedsforskifter i systemet, og de vil blive yderligere suppleret i medfør af den handlingsplan, som Kommissionen har vedtaget i den forbindelse5. tredjelandes side, og for et Toldpræferenceordningerne er et andet problem. De er ofre for en slap forvaltning, også fra foruroligende antal uregelmæssigheder, sådan som Kommissionen har understreget det i en af sine meddelelser (KOM(97) 402 af 23. 7. 1997). Kommissionen har i den forbindelse gjort det klart, at hele problemet omkring "god tro" hos importørerne kun kan løses i en bredere politisk ramme omfattende præferencetoldordningerne i alle deres komponenter. Det er imidlertid klart, at her som i tilfældet med fælleskabsforsendelser vil problemet generelt ikke kunne løses alene via lovgivningen, men det kræver også en væsentlig forbedring af forvaltningen af de instrumenter, som de pågældende ordninger er afhængige af. EFT C 176 af 10. 6. 1997, s. 3. Derfor har Kommissionen foreslået et handlingsprogram, som skal være gældende for såvel Fællesskabet som for tredjelande, og som både skal sikre en bedre anvendelse af gældende bestemmelser og bidrage til at få iværksat en række operationelle foranstaltninger, som kan forbedre dem eller komplettere dem. Dette vil på et senere tidspunkt kunne få indvirkning på blandt andet visse aspekter af toldkodeksen. Lovgivning og forvaltning er komplementære størrelser, men de spiller hver deres rolle. Ikke alle svagheder, som påvirker toldunionens virkemåde, eller som visse politikker lider af, kan tilskrives toldkodeksen. Rent faktisk er toldkodeksen ikke det eneste instrument, der er indført til at løse disse problemer. Denne komplementaritet, som også er karakteristisk for forholdet mellem kodeksen og instrumentet "Told 2000", er derfor af største betydning. Til illustrering heraf gives to eksempler. På medlemsstatsniveau er denne mangel på homogenitet for visse forenklede procedurer eller på information helt givet en beklagelig kendsgerning. Man må imidlertid gøre sig klart, at arbejdet med organisering og koordinering, som stadig mangler i den forbindelse, egentlig ikke har at gøre med en ændring af den eksisterende lovgivning. Ligeledes har opkrævningsproceduren givet anledning til et problem, som påvirker forvaltningen af toldpræferenceordningerne. Den kendsgerning, at toldmyndighederne i de forskellige medlemsstater bogfører udestående told eller griber til retssikrende foranstaltninger usystematisk og meget ofte med forsinkelser, viser, at disse toldmyndigheder stadig har en stor manøvremargen. For at få løst dette problem vil et forsøg på ad lovgivningsmæssig vej at begrænse de pågældende myndigheders vide rammer sikkert ikke være tilstrækkeligt. At indføre tilsyneladende strengere kriterier, som altid vil kunne fortolkes, kan være et nyttigt middel til en mere generel harmonisering, men ikke til at støtte en fælles aktion i en given situation. Som det i øvrigt siges i artikel 7 i beslutningen om "Told 2000", så er løsningen snarere en bedre koordinering, og altså indførelse af en passende mekanisme baseret på samarbejde, som også kan omfatte et næsten hierarkisk ledelsessystem. Denne vurdering af et enkelt problem ændrer imidlertid ikke noget ved, at der må ske en tilpasning af lovgivningen om tilbagebetalingsproceduren, især ved at indføre bedre sikkerhedsinstrumenter, når forældelsesfristerne er ved at udløbe. Hvis der indføres passende bestemmelser i toldkodeksen, vil det fa en generel indvirkning på alle udestående fordringer, hvad enten der er tale om forsendelser eller præference- eller ikke-præferenceindførsel. VII Allerede indførte ændringer og ændringer, som Kommissionen vil forelægge Rådet 1. Toldkodeksen er blevet ændret to gange efter ikrafttrædelsen i 1994. Den første ændring blev indført med tiltrædelsesakten fra 19956 og vedrører udvidelsen af Fællesskabets toldområde i den forbindelse. Den anden ændring skete med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 82/97 af 19. december 19967 og er først og fremmest et udtryk for gennemførelsen af resultaterne af Uruguay-rundens aftale om landbrug og om oprindelsesregler. Endvidere er der indført ændringer af lovgivningen på en række punkter, som havde det til fælles, at de skulle gøre kodeksen mere fleksibel over for de erhvervsdrivendes behov, enten ved at gøre selve reglerne i kodeksen mere smidige differentierede gennemførelsesbestemmelser. afvigelser med mere eller ved tillade at 2. At opnå større fleksibilitet i grundforordningen er det vigtigste ved denne igangværende revision, som til dels indgår i vedlagte forslag til ændring af kodeksen. En anden del af forslagene, som ikke indgår i vedlagte tekst og som vedrører fællesskabsforsendelsesproceduren, følger samme mål, nemlig at skabe større fleksibilitet eller større gennemskuelighed i gennemførelsesbestemmelserne for fællesskabsforsendelser. I den forbindelse er et punkt, som ofte dukker op på begge niveauer i toldlovgivningen, at reglerne for toldskyld og vilkårene for dens opståen er altfor usmidige i særlige tilfælde, hvor der henvises til proportionalitetsprincippet. Forsøget på at finde en rimelig balance mellem de berørte interesser, hvilket allerede blev taget op i forbindelse med den seneste ændring, er derfor taget op igen i Kommissionens nye forslag. Med anerkendelsen af en ny type frizone med særlige tilsynsregler vil man give kodeksen indvirker på ikke konkurrencevilkårene mellem de erhvervsdrivende i Fællesskabet. en mere differentieret struktur, som For toldprocedurer af økonomisk betydning vil der blive indført en reform med henblik på forenkling af de anvendte mekanismer på linje med reformen af forsendelsesproceduren, først og fremmest af gennemførelsesbestemmelserne. Grundforordningen sætter en række artikler nogle begrænsninger for en sådan reform, og derfor er Kommissionens forslag at gøre dem så smidige som muligt for at nå dette mål. 6 7 EFT L1 af 1. 1. 1995. EFT L 17 af 21. 1. 1997. 10 3. 4. Forenklingen af toldformaliteterne betød, at det allerede med den anden ændring af kodeksen blev muligt at afvige fra bestemmelsen om underretning i tilfælde af genudførsel af varen. Denne gang foreslår Kommissionen, at bestemmelsen om, at der skal vedlægges visse dokumenter sammen med angivelsen af varen, gøres mere smidig for derved at fjerne en hindring for anvendelse af edb ved fortoldningsproceduren. I forslaget tilstræbes det dog at beskytte de finansielle interesser og særlige kontrolbehov i forbindelse dermed. En mere effektiv opkrævningsprocedure er det andet mål, som kræver en tilpasning af toldkodeksen. Denne procedure giver ikke blot indtægter til fællesskabsbudgettet, den er især afgørende for, at regler og politiske instrumenter til bekæmpelse af uregelmæssigheder kan opfattes som troværdige. I forbindelse med den anden ændring blev et forslag fra Kommissionen om at tillade, at forældelsesfristen kunne forlænges i tilfælde af mistanke om uregelmæssigheder og dermed behov for yderligere undersøgelser, ikke godkendt af Rådet, og Europa-Parlamentet delte argumentet med, at der først skulle skabes klarhed over spørgsmålet om beskyttelse af "god tro" i forbindelse med beviser for præferencestatus for varer, der indføres fra tredjelande. Dette spørgsmål er taget op i Kommissionens meddelelse af 23. juli (KOM(97) 402), og Kommissionen genfremsætter nu foreslår Kommissionen at se på spørgsmålet om forholdet mellem inddrivelse og muligheden for at indgive klage. Formålet med en klage er at beskytte de erhvervsdrivende mod at blive afkrævet tilbagebetaling af beløb, som ikke skal betales; men i tilfælde af at klagen afvises, må opkrævningen foregå på en sådan måde, at det ikke er til skade for de debitorer, som ikke satte sig imod betalingsfordringen. forslaget. Samtidig Den måde, hvorpå visse medlemsstater regulerer muligheden for at lade toldformaliteterne udføre af mellemmænd, giver anledning til et problem med ligebehandling, hvad angår vilkårene for de erhvervsdrivende i forskellige medlemsstater for deltagelse i udenrigshandelen. Den nuværende artikel 5 i kodeksen indeholder en forbeholdelsesklausul, som påvirker enhedsmarkedets funktion og giver anledning til uberettigede konkurrencefordrejninger. Der foretages en mere indgående analyse af virkningerne af disse ordninger i begrundelsen (punkt 1) til forslaget til ændring af nævnte forordning, som er vedlagt som del II til dette dokument. Det foreslås med virkning fra den 1. januar 2002 at erstatte forbeholdelsesklausulen med en mulighed for alene indirekte repræsentation ved toldklarerere og ved gennemførelsesbestemmelser at fastlægge EF-kriterier for regulering af fortoldningstjenesteydelser. VIII Konsolidering og rekodificering af en forordning i konstant udvikling Af den sidste betragtning i forordning (EF) nr. 82/97 fremgår det, at Kommissionen har erklæret sig rede til hvert år at udgive en ajourført version af EF-toldkodeksen med gennemførelsesbestemmelserne dertil, således at kodeksen til stadighed er praktisk at anvende. 11 Kommissionen har til hensigt at frigøre sig fra denne forpligtelse ved at give samtlige brugere adgang til en database, der er oprettet af Fællesskabets Publikationskontor, og som indeholder grundforordningen og forordningen om gennemførelsesbestemmelserne på alle fællesskabssprog i den seneste udgave umiddelbart efter hver ændring. Denne informationsfacilitet vil være på plads i løbet af 1998. Bortset herfra er det nødvendigt med en rekodificering ("egentlig kodificering") af gennemførelsesbestemmelserne, der ændres mindst to gange om året. Men det kan først ske, når der er gennemført visse gennemgribende reformer af forsendelsesproceduren og af toldprocedurerne af økonomiske betydning. Det kan derfor først finde sted efter oprettelsen af databasen, som allerede vil have bragt klarhed over denne del af fællesskabsretten. IX Konklusion EF-toldkodeksen har betydet væsentlig større gennemsigtighed i forhold til tidligere. Den er blevet valgt som model af mange tredjelande i Europa og endog uden for Europa. Den fungerer som støtte for flere fællesskabspolitikker og som en fælles handlingsramme for de nationale toldmyndigheder. Med den voksende svindel må der drages omsorg for, at den ændrede toldkodeks fuldt ud kan udfylde sin rolle. Hvis ikke alle udviser stor agtpågivenhed for at undgå, at kodeksen skal blive drejet i en anden retning til fordel for særlige eller ikke legitime interesser, vil der blive unødvendigt store risici for, at de økonomiske og/eller politiske spændinger vil vokse. Formålet med en kodificering kvalitativ betydning (omarbejdning) synes at være forordningen om nået hvad angår grundforordningen. Med hensyn gennemførelsesbestemmelserne at gøre. Referencerammen for en moderne kodeks fremgår af handlingsprogrammet "Told 2000" og målet med forenklingen. Handlingsplanen for fællesskabsforsendelse og meddelelsen om forvaltning af toldpræferenceordninger influerer ligeledes på udviklingen af kodeksen, idet der skal drages omsorg for en adskillelse af lovgivnings- og forvaltningsstrukturerne. stadigvæk et arbejde er der til De første ændringer var i høj grad præget at inkorporeringen af resultaterne af Uruguay-runden. Udviklingen fremover vil være rettet mod en større forenkling af forskrifterne, af i tilbagebetalingsproceduren og tilpasning til princippet for et fælles marked af bestemmelserne vedrørende repræsentation over for toldmyndighederne. grundforordningen, fleksibilitet forbedring større Ændringsforslagene til grundforordningen er vedlagt som bilag. 12 II Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks 13 BEGRUNDELSE Punkt 1 (artikel 5) Importører og eksportører overdrager ofte opgaven med at opfylde toldformaliteterne til mellemmænd. Opfyldelsen af toldformaliteterne varetages således enten i tilslutning til tilrettelæggelse af varetransport eller af et specialiseret erhverv, som i visse medlemsstater traditionelt er et reguleret erhverv. I princippet tillader toldreglerne mellemmænd at optræde på to måder (artikel 5 i kodeksen): - ved direkte repræsentation: i kommitentens navn og for dennes regning, idet denne fortsat alene hæfter for toldskylden - ved indirekte repræsentation: i eget navn og for kommitentens regning, hvorved han bliver debitor for toldskylden på lige fod med kommitenten. EF-toldforskrifterne må i princippet ikke gribe ind i, hvordan mellemmænds virksomhed på dette område tilrettelægges, men Rådet føjede i 1992 i form af et "kompromis" en "forbeholdelsesklausul" til artikel 5 i kodeksen, som giver medlemsstaterne mulighed for på deres område at forbeholde retten til at foretage toldangivelser efter en af de to repræsentationsmåder (enten direkte eller indirekte), således at repræsentanten skal være en toldklarerer, der udøver sit erhverv dér. Man kan på den ene side forestille sig, hvorfor visse medlemsstater ønsker at forbeholde en kategori af personer, der påtager sig større risici, visse særlige rettigheder (i tilfældet med forbeholdelse af indirekte repræsentation), men det må konstateres, at dette princip og denne balance ikke længere respekteres, og at mellemmanden i stigende grad fritages for ethvert finansielt ansvar (navnlig i Frankrig og Italien), og således bliver et middel til at begrænse udbuddet uden nogen begrundelse fra hverken et toldmæssigt eller finansielt synspunkt. Det er så meget mere tydeligt, som lovgivningstiltag i visse medlemsstater ikke blot har haft til virkning at fritage en given kategori af klarerere for det solidariske ansvar, men også at pålægge det tjenesteydere uden for denne kategori for en i enhver henseende identisk virksomhed. Det påvirker det indre markeds funktion, idet princippet om fri udveksling af tjenesteydelser begrænses og konkurrencen fordrejes. Det må konstateres, at dette forhold har en ugunstig indflydelse på det økonomiske klima for de erhvervsdrivende i udenrigshandelen. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter toldangivelser (som er en følge af Fællesskabets voksende udenrigshandel) udgør den opsplitning af det indre marked, som forbeholdelsesklausulen medfører, særlig med hensyn til at forbeholde retten til direkte repræsentation, en uberettiget hæmsko for den økonomiske aktivitet. Følgen er en risiko for nedsat konkurrencedygtighed og en tendens til en forhøjelse af prisen på den tilbudte tjenesteydelse til skade navnlig for SMV'er. 14 Kommissionen foreslår på denne baggrund at afskaffe medlemsstaternes valgmulighed med hensyn til, hvilke repræsentationsformer de kan forbeholde visse personer. Den foreslår derfor at begrænse den fakultative anvendelse af forbeholdelsesklausulen til indirekte repræsentation alene. Den ønsker desuden at åbne mulighed i gennemførelsesbestemmelser alle for fastlægge toldklareringstjenesteydere, således at der i lyset af de forskellige erfaringer skabes en ny ligevægt. For at sætte fortoldningserhvervet og andre interesserede erhvervskredse i stand til at forberede sig på denne nye situation, foreslås det at lade ændringen træde i kraft den 1. januar 2002. EF-rammekriterier for at Punkt 2 (artikel 35) Med hensyn til kodeksens kompatibilitet med forskrifter for indførelsen af euroen og især med forordning (EF) nr. 1103/97 af 17. juni 1997 om visse bestemmelser vedrørende indførelsen af euroen8, er der ingen problemer. De nationale bankmyndigheders kompetence er endnu ikke endelig fastlagt, og det må derfor være hensigtsmæssigt at formulere artikel 35, så den bliver mere generel, og at holde fast ved begrebet "de kompetente myndigheder på området". Punkt 3 (artikel 49) Det er nødvendigt at præcisere, hvem der er ansvarlig for angivelsen til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse for en vare under midlertidig opbevaring, for at kunne fastslå, hvem der er debitor, i tilfælde af at der måtte opstå toldskyld i henhold til artikel 203 eller 204. Begrebet "ihændehaver", som det allerede er anvendt i artikel 51, forekommer at være mest hensigtsmæssigt. Punkt 4 (artikel 62) Der har vist sig at være et stigende behov i Fællesskabet for, at en klarerer skal kunne undlade at forelægge de dokumenter, der følger angivelsen, for toldmyndighederne, blandt andet når den afleveres via edb. De nuværende forenklede fremgangsmåder giver kun delvis en løsning på problemet, og ændringsforslaget indeholder derfor en gennemførelsesbestemmelser som vil være underlagt undtagelsesbestemmelse, vedrørende toldmyndighedernes adgang til disse dokumenter og om deres opbevaring. Punkt 5 (artikel 115, stk. 4) formulering af stk. 4 bliver det indføre Med den nye gennemførelsesbestemmelser, som udvider mulighederne for ækvivalente varer i forbindelse med proceduren for aktiv forædling. Den nuværende tekst nævner udelukkende forbud og begrænsninger. ligeledes muligt at 8 EFT L 162 af 19. 6. 1997, s. 1. 15 Punkt 6 og 11 (artikel 117, litra c), og artikel 133, litra e)) I forbindelse med moderniseringen af proceduren for aktiv forædling og forarbejdning lister over tilfælde, hvor de økonomiske under toldkontrol skal der opstilles forudsætninger anses for at være opfyldt. Herved vil fristen for meddelelse af en bevilling til proceduren kunne forkortes for disse tilfælde. Samtidig bliver medlemsstaternes praksis bragt på linje med hinanden. Denne ændring er et led i forenklingspolitikken. Punkt 7 (artikel 118) I forbindelse med moderniseringen af proceduren for aktiv forædling har det vist sig at være en fordel at kunne fastsætte særlige frister for genudførsel for alle transaktioner fra en nærmere bestemt forarbejder. Punkt 8 (artikel 124) I denne ændring tages der hensyn til udviklingen på landbrugsområdet, og den giver for visse for at mulighed landbrugsprodukter i gennemførelsesbestemmelserne. tilbagebetalingsordningen gælde vil fordelen ved betingelser, fastsat blive efter lade som Punkt 9 (artikel 128) tilbagebetalingsordningen, Det er ikke rimeligt, at man for varer, der er henført under proceduren for aktiv forædling, under forsendelsesproceduren som en udførsel, hvorved der opnås ret til tilbagebetaling eller afgiftsfritagelse. Den foreslåede ændring fjerner altså muligheden for tilbagebetaling eller fritagelse, når forædlingsprodukter eller varer i uforandret stand henføres under forsendelsesproceduren. henførsel betragte kan Punkt 10 (artikel 131) Teksten i denne artikel afpasses efter artikel 141 for at opnå en større fleksibilitet med hensyn til at opstille en liste over de tilfælde, hvor proceduren for forarbejdning under toldkontrol kan benyttes, samt de særlige betingelser herfor. 16 Punkt 12 (artikel 142) Med denne formulering tilpasses artikel 142 artikel 141 for dermed at kunne dække alle de tilfælde, hvor betingelserne for fuldstændig fritagelse ikke er opfyldt (den nuværende tekst er mere restriktiv for tilfælde med delvis fritagelse end for tilfælde med fuldstændig fritagelse. Der kræves, at ejeren af varerne i alle tilfælde skal være etableret uden for Fællesskabets toldområde). Denne tekst giver ligeledes mulighed for at præcisere, under hvilke betingelser proceduren kan anvendes. Punkt 13 (artikel 144) Udeladelsen af stk. 1 i denne artikel giver mulighed for ikke at beskatte regelmæssig brug af en vare, der er henført under proceduren for midlertidig indførsel, ved at anvende den generelle regel i artikel 214. Den redaktionelle ændring af det tidligere stk. 2, der nu er blevet eneste stykke, har været nødvendig ud fra et klarhedshensyn. For varer, som er henført under proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse, er en del af tolden allerede blevet betalt. Ved overgangen til fri omsætning eller i andre tilfælde, hvor der opstår toldskyld, er det forskellen mellem dette beløb og det beløb, der skyldes. Punkt 14 og 15 (artikel 152 og 153) Med den nye formulering af artikel 152 samt udeladelsen af artikel 153 henvises der til gennemførelsesbestemmelserne for at få fastlagt de tilfælde, hvor en anden beskatning end i artikel 151 finder anvendelse. Det forenkler lovgivningen og giver en større fleksibilitet, og det åbner mulighed for at indføre en beskatning af merværdien ud over de tilfælde, der for øjeblikket er omfattet af artikel 153. Punkt 16, 17 og 18 (artikel 167, stk. 3, artikel 168, stk. 1, og artikel 168a) Det har vist sig, at det traditionelle begreb "frizone", der anvendes i toldkodeksen, ikke opfylder visse medlemsstaters behov i udenrigshandelen. For disse medlemsstaters vedkommende burde for suspensionsordningerne, uden at de fordele, der er forbundet med betegnelsen "frizone", mistes. frizonerne kontrolleres samme metode ifølge som Forslaget tager sigte på at indføre en ny frizonekategori, der kombinerer bestemte karakteristika ved de traditionelle frizoner med de formaliteter og kontrolmetoder, der anvendes for toldoplagsproceduren. 17 Punkt 19 (artikel 212a) Ved den forrige ændring af toldkodeksen blev artikel 212a indsat for at tillade fritagelse for import- eller eksportafgifter, når en toldskyld ikke opstår som følge af antagelse af en angivelse til overgang til fri omsætning, men af andre årsager. Det vil være hensigtsmæssigt at udvide denne mulighed - på samme betingelser - i tilfælde af, at der opstår en toldskyld for varer, som, hvis de var blevet angivet til overgang til fri omsætning, kunne have været omfattet af en toldlempelse på grund af deres art eller særlige anvendelsesformål eller af en differentiel beskatning i forbindelse med passiv forædling. Punkt 20 (artikel 215, stk. 5) Undertiden konstateres det i en medlemsstat, at der er opstået en toldskyld (sædvanligvis i henhold til artikel 202) i en anden medlemsstat. Når dette beløb ikke berettiger de administrative udgifter, der er forbundet med samarbejdsproceduren mellem de pågældende medlemsstater, bør det være muligt, at den medlemsstat, der har konstateret toldskylden, og hvor debitor normalt befinder sig, bogfører og inddriver denne skyld. (artikel 215, stk. 6) Der bør kunne anvendes forenklede fremgangsmåder ved overgang til fri omsætning for varer, der frembydes i flere medlemsstater. Når der benyttes forenklet angivelse, opstår toldskylden i den medlemsstat, hvor denne forenklede angivelse (ufuldstændig angivelse, et handelsdokument eller et administrativt dokument) antages. Det ville være mere logisk at lade det sted, hvor toldskylden er opstået, falde sammen med stedet, hvor den supplerende angivelse indgives med henblik på den i artikel 218, stk. 1, andet afsnit, nævnte "samlede" bogføring. Den i denne bestemmelse omhandlede sikkerhed kunne stilles på det sted, hvor den pågældendes hovedbogholderi føres, og hvor tilladelsen gives. Den kompetente toldmyndighed på dette sted råder således over alle nødvendige midler til at foretage så effektiv kontrol som muligt. Det skal endvidere understreges, at de forenklinger, der indføres med nærværende forslag i toldprocedurerne, ikke vil kunne få fuld virkning for importmoms på grund af Fællesskabets fiskale regler for beskatning på bestemmelsesstedet. 18 Der vil først kunne opnås en bedre sammenhæng og en reel forenkling af gennemførelsen af told- og afgiftsbestemmelserne, når den fælles momsordning, der er baseret på et enkelt beskatningssted, bliver indført. Punkt 21 (artikel 220, stk. 1) Kommissionen havde allerede medtaget denne ændring i sit første væsentlige ændringsforslag til kodeksen af 1995 (jf. KOM(95)335). Ifølge den nuværende artikel 220, stk. 1, afhænger den efterfølgende bogføring af told bl. a. af, at toldmyndighederne er i stand til at beregne det efter lovgivningen skyldige beløb. Det kan ofte tage længere tid end til udløbet af forældelsesfristen (artikel 221, stk. 3) at i denne henseende, navnlig hvis den efterfølgende kontrol kræver opnå vished efterforskning i flere medlemsstater og/eller i tredjelande med koordination af de forskellige foranstaltninger på fællesskabsplan. I visse tilfælde er den konkrete situation allerede belyst, men da det på baggrund af drøftelserne på forskellige niveauer tager en vis tid at foretage en retlig vurdering af de forhold, som man har kendskab til, forhindrer fristen på tre år, at indsatsen for at bekæmpe uregelmæssighederne føres til ende. Dette resultat er uacceptabelt på baggrund af principperne for en politik til bekæmpelse af uregelmæssigheder. Selv om denne foranstaltning stadig kan videreføres på baggrund af en handling, der er hjemfalden til retsforfølgning, gør forskellene mellem de nationale forældelsesfrister (artikel 221, stk. 3, andet punktum) det ret usikkert, om der kan sikres ensartet behandling af tilfældene på fællesskabsplan. Den foreslåede ændring af artikel 220, stk. 1, har til formål at gøre retsgrundlaget klarere for administrationerne med henblik på bogføring af tolden, før det efter lovgivningen skyldige beløb kan fastlægges med sikkerhed. Derved kan der på en mere effektiv måde sikres en ensartet anvendelse af Fællesskabets retsforskrifter (jf. også punkt 23). Under drøftelserne i Rådet om forslaget fra 1995 mente delegationerne, at den usikkerhed, som den pågældende kan komme til at svæve i, bør være begrænset i tid. Det er der taget højde for i det nye andet afsnit i det pågældende stk. 1, hvor denne periode begrænses til 3 år efter den "midlertidige" bogføring. Samtidigt begrænses den normale forældelsesfrist til to år (jf. punkt 22). Punkt 22 (artikel 221, stk. 3) Det foreslås, at bogføringsfristen begrænses til to år efter toldskyldens opståen, således at der opretholdes en vis ligevægt mellem retssikkerheden for den erhvervsdrivende og beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, som følge af forlængelsen af bogføringsfristen med tre år i tilfælde af begrundet tvivl (jf. punkt 21). For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod alt for lange retssager, foreslås det, at forældelsesfristen for bogføringen suspenderes i de tilfælde, hvor der indgives klage. 19 (artikel 221, stk. 4) Indsættelse af dette stykke vil gøre det muligt at inddrive gæld, for hvilken forældelsesfristen endnu ikke er udløbet, men som bortfalder som følge af dens optagelse i en underretning om en gæld, som faktisk er forældet. I visse medlemsstater gør den nationale lovgivning det muligt at opdele underretninger, men det er ikke tilfældet overalt. (Se betragtningerne 65-71 i De Europæiske Fællesskabers Domstols dom af 14. maj 1996 i de forenede sager C-153/94 og C-204/94, sagen "Seafood"). Punkt 23 (artikel 222, stk. 2) Det er meningen, at denne bestemmelse skal suppleres med et tredje og et fjerde led. Ifølge "Handlingsplanen for forsendelse" er det meningen, at der skal fastsættes en bestemt rækkefølge blandt de personer, som toldmyndighederne kan indklage med henblik på betaling af en toldskyld, der er opstået som følge af, at varer, der er henført under forsendelsesproceduren, unddrages toldtilsyn. I artikel 203, stk. 3, gives en oversigt over de personer, der står som debitorer for denne toldskyld, og det vil være rimeligt at fastsætte, at den hovedforpligtede, der omhandles i sidste led, kun får pålagt at betale toldskylden, når det har vist sig umuligt at inddrive de pågældende beløb hos de andre debitorer. Den opkrævningsprocedure, der er fastsat i kodeksen, fører til en betalingsforpligtelse fra det øjeblik, hvor toldskylden er bogført og meddelt debitoren. For at toldmyndighederne i første omgang får lejlighed til at forsøge at inddrive toldskylden hos de andre debitorer, er det nødvendigt, at der i gennemførelsesbestemmelserne bliver mulighed for at udsætte denne betalingsforpligtelse for den hovedforpligtede. Forslaget til det fjerde led falder inden for rammerne af punkt 21. Det tager sigte på at fastsætte, at debitor for en toldskyld, der er bogført efterfølgende i henhold til artikel 220, stk. 1, andet afsnit, ikke behøver at betale den øjeblikkeligt, idet der indrømmes udsættelse med betalingen. 20 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 28, 100Aogll3, under henvisning til forslag fra Kommissionen9, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg10, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189B11, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ifølge artikel 253 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks12, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 82/9713, tager Rådet inden den 1. oktober 1998 på grundlag af en rapport fra Kommissionen toldkodeksen op til fornyet gennemgang med henblik på at foretage de tilpasninger, der bl. a. er nødvendige af hensyn til gennemførelsen af det indre marked; denne rapport ledsages af eventuelle forslag; opdelingen af det indre marked på grund af en måde for direkte repræsentation» der er forbeholdt bestemte erhvervskategorier, der er etableret i den berørte medlemsstat, bør bringes til ophør; det er hensigtsmæssigt at udsætte anvendelsen af denne ændring til den 1. januar 2002 for at give erhvervslivet lejlighed til at tilpasse sig denne nye situation; 9 EFT 10 EFT •" EFT 12 EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. 13 EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 1. 21 (3) (4) (5) (6) kompetencen hos de forskellige myndigheder med hensyn til at fastsætte kursen efter indførelsen af euroen er endnu ikke fastlagt; det bør defineres med større præcision, hvem der er ansvarlig for at angive varer, der frembydes for toldvæsenet, til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse; det vil være hensigtsmæssigt at give mulighed for, at angivelsen ikke ledsages af nærmere bestemte dokumenter; med en større fleksibilitet i reglerne herfor kan det blive lettere at benytte proceduren for midlertidig indførsel; toldoplagsproceduren og proceduren forædling, for aktiv (7) det er en fordel efter udvalgsproceduren at fastsætte visse alternative metoder til afgiftsberegning gældende inden for proceduren for passiv forædling; (8) (9) (10) i nogle frizoner bør det, hvis der er økonomisk behov herfor, være muligt at lade formaliteterne opfylde efter toldoplagsproceduren og toldtilsynet udføre efter denne procedure; under visse omstændigheder bør toldlempelser som følge af en vares særlige art eller anvendelsesformål og differentieret beskatning under proceduren for passiv forædling ligeledes være mulig, hvis en toldskyld opstår af andre årsager end overgang til fri omsætning; bestemmelserne vedrørende det sted, hvor toldskylden opstår, bør omfatte specielle regler for særlige tilfælde, hvor det pågældende beløb ligger under en vis tærskel, samt for de tilfælde, hvor det er tilladt at benytte forenklede fremgangsmåder for overgang til fri omsætning; de nærmere bestemmelser herfor bør fastlægges efter udvalgsproceduren blandt andet under hensyntagen til, om det sted, hvor toldskylden opstår, skulle være et andet end det sted, hvor importmomsen pålægges; (11) i visse tilfælde, hvor det efter lovgivningen skyldige afgiftsbeløb ikke kan beregnes, er der risiko for, at den fastsatte frist på tre år gør det umuligt senere at inddrive beløbet; i så tilfælde bør bogføringen af det antageligt skyldige beløb ske i god tid; den usikkerhed, som den berørte person befinder sig i, bør under alle omstændigheder højst kunne vare i i alt fem år; 22 (12) i tilfælde af at toldskylden opstår på grund af, at varen unddrages toldkontrol, og når der er mere end en debitor, bør der være en bestemmelse om, at fristen til at betale toldskylden kan udsættes, således at toldmyndighederne kan indlede en opkrævningsprocedure hos en bestemt debitor fremfor andre debitorer; (13) Fællesskabets finansielle interesser må beskyttes mod alt for langvarige retssager og mod fuldstændigt ugyldige meddelelser som følge af, at en del af den angivne toldskyld forældes; ( 14) forordning (EØF) nr. 2913/92 bør ændres tilsvarende - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EØF) nr. 2913/92 foretages følgende ændringer: 1) Artikel 5, stk. 2, andet afsnit, affattes således: "Medlemsstaterne kan på deres område forbeholde retten til at foretage toldangivelser efter princippet om indirekte repræsentation til alene at gælde toldklarerere, Der kan vedtages gennemførelsesbestemmelser efter udvalgsproceduren, blandt andet med henblik på at sikre lige adgang til de to repræsentationsmåder. " 2) Artikel 35, stk. 1, affattes således: "Hvis der ved toldværdiansættelse af en vare indgår elementer, der er angivet i en anden valuta end den medlemsstats, hvor ansættelsen finder sted, anvendes den kurs, der er offentliggjort af de på området kompetente myndigheder. " 3) Artikel 49, stk. 1, affattes således: "1. Når varer er omfattet af en summarisk angivelse, skal ihændehaveren opfylde formaliteter med henblik på angivelse til en toldmæssig bestemmelse eller anvendelse inden for følgende frister:" 4) I artikel 62 indsættes følgende stk. 3: 23 "3. "Undtagelser fra bestemmelsen i stk. 2 kan vedtages efter udvalgsproceduren, især hvis angivelsen foretages på edb. Dog skal der være sikkerhed for, at de nationale myndigheder eller i givet fald Fællesskabet har fri adgang uden forudgående meddelelse, og den erhvervsdrivende skal være forpligtet til at opbevare disse beviser inden for en minimumsperiode. Gennemførelsesbestemmelserne vedtages også efter udvalgsproceduren. " 5) Artikel 115, stk. 4, affattes således: "4. Eventuelle særlige bestemmelser for anvendelsen af stk. 1 kan fastsættes efter udvalgsproceduren. " 6) I artikel 117, litra c), indsættes som andet punktum: "Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde de økonomiske forudsætninger anses for at være opfyldt. " 7) Artikel 118, stk. 4, affattes således: "4. Der kan efter udvalgsproceduren fastsættes særlige frister. ' 8) Artikel 124 affattes således: "Artikel 124 1. Tilbagebetalingsordningen kan finde anvendelse på alle varer, bortset fra varer, der på tidspunktet for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning er underlagt kvantitative importrestriktioner eller krav om forelæggelse af en import- eller eksportlicens. 2. I øvrigt kan tilbagebetalingsordningen kun finde anvendelse, hvis der på tidspunktet for antagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning af for indførselsvarerne forædlingsprodukterne. eksportrestitution fastsat nogen ikke er 24 3. Der kan kun gives tilladelse til at anvende tilbagebetalingsordningen, såfremt for for udførselsangivelsen fastsat nogen eksportrestitution for ikke er antagelsen på af tidspunktet der forædlingsprodukterne forædlingsprodukterne. 4. Undtagelser fra stk. 1, 2 og 3 kan fastsættes efter udvalgsproceduren. 9) Artikel 128, stk. 1, andet led, affattes således: "- med henblik på senere udførsel eller genudførsel er blevet henført under toldoplagsproceduren, proceduren for midlertidig indførsel, proceduren for aktiv forædling - suspensionsordningen - eller anbragt i frizone eller frilager" 10) Artikel 131 affattes således: "Artikel 131 De tilfælde, hvor proceduren for forarbejdning under toldkontrol kan benyttes, samt de særlige betingelser herfor, fastlægges efter udvalgsproceduren. " 11) I artikel 133, litra e), indsættes som andet punktum: "Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde de økonomiske forudsætninger anses for at være opfyldt. " 12) Artikel 142 affattes således: "Artikel 142 1. Proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter kan bevilges for varer, som ikke er nævnt i de bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 141, eller som, selv om de er nævnt, ikke opfylder de deri fastsatte betingelser for adgang til midlertidig indførsel med fuldstændig fritagelse. 2. Listen over de varer, der skal være udelukket fra proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter, samt på hvilke betingelser denne ordning kan anvendes, fastlægges efter udvalgsproceduren. " 25 13) Artikel 144 affattes således: "Artikel 144 Opstår der toldskyld for varer, som er henført under proceduren for midlertidig indførsel med delvis fritagelse for importafgifter, i medfør af artikel 201, stk. 1, litra a), artikel 203 og 204, er beløbet af denne toldskyld lig med forskellen mellem det afgiftsbeløb, der beregnes i henhold til artikel 214, og det beløb, der skyldes i henhold til artikel 143. " 14) Artikel 152 affattes således: "Artikel 152 Som undtagelse fra artikel 151 kan det fastlægges efter udvalgsproceduren, i hvilke særlige tilfælde og på hvilke særlige betingelser varer, der har været henført under proceduren for passiv forædling, kan overgå til fri omsætning enten med fuldstændig fritagelse for importafgifter eller med forædlingsomkostningerne som grundlag for beskatning efter De Europæiske Fællesskabers fælles toldtarif. " 15) Artikel 153 ophæves. 16) Artikel 167 ændres således: a) I stk. 1, 2 og 3 erstattes udtrykket "medlemsstaterne" med udtrykket "toldmyndighederne". b) Stk. 3, første punktum, affattes således: "3. Med forbehold af artikel 168a, er frizonerne indhegnede". 26 17) Artikel 168, stk. 1, første afsnit, affattes således: "1. Frizonernes og frilagernes grænser og tilførsels- og fraførselssteder er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, forudsat at frizonerne er indhegnede. " 18) Der indsættes som artikel 168a mellem artikel 168 og punkt B. Tilførsel af varer til frizoner eller frilagre: 'Artikel 168a 1. Toldmyndighederne kan oprette toldkontrollen og toldformaliteterne foretages efter reglerne for toldoplagsproceduren, og hvor bestemmelserne om toldskyld finder anvendelse. frizoner, hvor Artikel 170,176 og 180 finder ikke anvendelse på sådan oprettede frizoner. 2. Frizoner oprettet i medfør af stk. 1 betragtes ikke som frizoner efter artikel 37, 38 og 205. Henvisninger til frizoner på andre lovgivningsområder anses ikke for at vedrøre de i denne artikel omhandlede frizoner. " 19) Artikel 212a ændres således: "Artikel 212a Når toldforskrifterne hjemler toldlempelser for en vare på grund af dens art eller dens særlige anvendelsesformål eller hel eller delvis fritagelse for import- eller eksportafgifter i medfør af artikel 21,145 eller 184 til 187, finder denne fritagelse også anvendelse i de øvrige tilfælde, hvor der opstår toldskyld i henhold til artikel 202 til 205, 210 eller 211, forudsat at der hverken er mistanke om svigagtig fremgangsmåde eller åbenbar forsømmelighed, og at det godtgøres, at de øvrige betingelser for anvendelse af fritagelsen er opfyldt. " 20) I artikel 215 indsættes følgende stk. 5 og 6: "5. Hvis en toldmyndighed konstaterer, at der i henhold til artikel 202 er opstået en toldskyld i en anden medlemsstat, anses toldskylden som opstået i den medlemsstat, hvor dens opståen er konstateret, når beløbet er mindre end 5 000 ECU. 27 6. Når en toldskyld opstår som følge af antagelsen af en forenklet angivelse til overgang til fri omsætning i henhold til artikel 76, stk. 1, litra a) eller b), og når artikel 218, stk. 1, andet afsnit, finder anvendelse, anses toldskylden som opstået i den medlemsstat, hvor den i artikel 76, stk. 2, omhandlede supplerende angivelse er indgivet". 21) I artikel 220, stk. 1, indsættes følgende andet og tredje afsnit: "Når den kontrol, som toldmyndighederne foretager, kan føre til konstatering af en toldskyld eller af et afgiftsbeløb, der er større end det beløb, der allerede er bogført, uden at myndighederne med sikkerhed kan fastsætte det efter lovgivningen skyldige beløb, bogfører de det beløb, som varerne definitivt vil kunne pålægges, så betids, at dette midlertidige beløb kan meddeles debitor inden udløbet af den i artikel 221, stk. 3, fastsatte frist. Dog anses bogføringen af det beløb, som varerne definitivt vil kunne pålægges, ikke for at have fundet sted, hvis toldmyndighederne ikke inden for tre år efter datoen for underretning af debitor om det i ovenstående afsnit omhandlede midlertidige beløb med sikkerhed kan fastsætte det efter lovgivningen skyldige beløb. " 22) Artikel 221 ændres således: a) Stk. 3 affattes således: "3. Underretning af debitor kan ikke ske efter udløbet af en frist på to år, regnet fra datoen for toldskyldens opståen. Fristen afbrydes fra datoen for indgivelse af klage i henhold til artikel 243 og under hele klageproceduren. " b) Der indsættes følgende stk. 4 og 5: M4. Hvis det konstateres, at den i stk. 3 nævnte frist er udløbet for en del af toldskylden, forbliver underretningen af debitor gyldig for resten af det pågældende afgiftsbeløb. Hvis toldmyndighederne på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til retsforfølgning, ikke har kunnet fastsætte det nøjagtige efter lovgivningen skyldige afgiftsbeløb, kan underretningen af debitor på de i de gældende bestemmelser fastsatte betingelser ske efter udløbet af den i stk. 3 nævnte frist. " 28 23) Artikel 222, stk. 2, affattes således: "2. Efter udvalgsproceduren kan det fastsættes, i hvilke tilfælde og på hvilke betingelser debitors forpligtelse til at betale afgifterne kan udsættes: når der indgives en anmodning om afgiftsgodtgørelse i overensstemmelse med artikel 236, 238 eller 239 eller når en vare beslaglægges med henblik på senere konfiskation overensstemmelse med artikel 233, litra c), andet led, eller litra d) i eller - når toldskylden opstår i medfør af artikel 203, og der er et stort antal - debitorer eller i de i artikel 220, stk. 1, andet afsnit, omhandlede tilfælde. " Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999. Artikel 2 Bestemmelserne i artikel 1, nummer 1, finder anvendelse fra den 1. januar 2002. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand 29 ISSN 0254-1459 KOM(98) 226 endelig udg. DOKUMENTER DA 0210 Katalognummer: CB-CO-98-239-DA-C ISBN 92-78-33160-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 9


title: Règlement (CE) nº 1159/98 de la Commission du 3 juin 1998 portant modification du règlement (CEE) nº 1517/77 fixant la liste des différents groupes de variétés de houblon cultivées dans la Communauté

eurovoc_concepts:
EU production
aromatic plant
directory
hops
industrial plant

formats: html pdf print

text: L 160/18 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 6. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1159/98 DE LA COMMISSION du 3 juin 1998 portant modification du r(cid:138)glement (CEE) no 1517/77 fixant la liste des diff(cid:130)rents groupes de vari(cid:130)t(cid:130)s de houblon cultiv(cid:130)es dans la Communaut(cid:130) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1696/71 du Conseil, du 26 juillet 1971, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du houblon (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1554/97 (2), et notamment son article 12 paragraphe 8, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) no 1517/77 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2265/96 (4), r(cid:130)partit les vari(cid:130)t(cid:130)s de houblon entre les groupes «houblon aromatique», «houblon amer» et «autres», d’apr(cid:138)s les usages commerciaux en vigueur sur les march(cid:130)s communautaire et mondial du houblon, tenant notamment (cid:133) la pr(cid:130)dominance de la teneur en substances am(cid:138)res ou du caract(cid:138)re aromatique; consid(cid:130)rant que certaines vari(cid:130)t(cid:130)s exp(cid:130)rimentales sont maintenant arriv(cid:130)es (cid:133) un stade o(cid:151) elles peuvent (cid:136)tre commercialis(cid:130)es; qu’il convient par cons(cid:130)quent de les ajouter (cid:133) l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 1517/77; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du houblon, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier L’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 1517/77 est remplac(cid:130)e par l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le septi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 175 du 4. 8. 1971, p. 1. (2) JO L 208 du 2. 8. 1997, p. 1. (3) JO L 169 du 7. 7. 1977, p. 13. (4) JO L 306 du 28. 11. 1996, p. 23. 4. 6. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 160/19 ANNEXE «ANNEXE A. Groupe I: Houblon aromatique B. Groupe II: Houblon amer C. Groupe III: Autres Record Zenith Autres, y compris des vari(cid:130)t(cid:130)s exp(cid:130)rimentales» Admiral Brewers Gold Buket Bullion Chinook Columbus H-3 Leones H-7 Leones Hallertauer Magnum Hallertauer Taurus Herald Northdown Northern Brewer Nugget Omega Orion Target Yeoman Aurora Bramling Cross C(cid:130)leia Challenger Cicero First Gold Fuggles Goldings Hallertauer Hallertauer Hersbr(cid:129)cker Sp(cid:132)t H(cid:129)ller Malling Perle Phoenix Pioneer Progress Saaz Spalter Spalter Select Strisselspalt Tettnanger W. G. V


title: WRITTEN QUESTION No. 1822/98 by Stanislaw TILLICH to the Commission. Offsetting the UK's share of costs from the BSE crisis against the -British rebate'

eurovoc_concepts:
Member States' contribution
United Kingdom
animal disease
budgetary resources
financing of the EU budget
monetary compensatory amount

text: C 50/98 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/141) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1820/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle Aihe: P(cid:228)(cid:228)sy Euroopan tiedostoihin yhdysv(cid:228)ylien avulla (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Teettik(cid:246) komissio kustannus/hy(cid:246)ty -analyysin ennen kuin se teki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jonka mukaan tiedostoihin p(cid:228)(cid:228)seminen ei en(cid:228)(cid:228) edellytt(cid:228)isi yhdysv(cid:228)ylien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), vaan niihin olisi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) ilmaiseksi Internetin v(cid:228)lityk- sell(cid:228)? Onko komissiolla tietoja siit(cid:228), millaiset ihmiset (tavalliset kansalaiset/ammatti-ihmiset) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tiedos- toja Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) ja kuinka suuri heid(cid:228)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ns(cid:228) on? Onko varmaa, ett(cid:228) Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) saatavissa oleva tieto kyet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)ivitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)n nopeasti ammatti-ihmisten tarpeisiin ja ett(cid:228) heille tarjotaan my(cid:246)s tarvittavaa apua? Ovatko yhdysv(cid:228)yl(cid:228)t k(cid:228)yneet nyt t(cid:228)ysin tarpeettomiksi? Komission j(cid:228)senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (8. hein(cid:228)kuuta 1998) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on perustellusti pannut merkille, ett(cid:228) komissio pyrkii tarjoamaan vapaan p(cid:228)(cid:228)syn yhteis(cid:246)n tietokantoihin erityisesti Internetin kautta, jos n(cid:228)in voidaan edist(cid:228)(cid:228) laajasti ja tehokkaasti yhteis(cid:246)n politiikkoja. Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) tietokantoja k(cid:228)ytt(cid:228)vist(cid:228) asiakkaista on hyvin rajoitetusti tietoa saatavilla eik(cid:228) yksityiskohtaista tutkimusta asiasta ole viel(cid:228) suoritettu. Siirtyminen yhdysk(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)palveluista Internet-palveluihin ei vaikuta tietojen p(cid:228)ivityksen nopeuteen. Yhdysk(cid:228)yt(cid:228)vien tulevaisuus on viel(cid:228) ep(cid:228)varma, mutta lis(cid:228)arvoa tuottaville palveluille on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti jatkossakin markkinat. (1999/C 50/142) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1822/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Stanislaw Tillich (PPE) komissiolle (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Yhdistyneelle kuningaskunnalle BSE-kriisist(cid:228) aiheutuneiden kustannusten hyvitt(cid:228)minen nk. (cid:148)brittialen- nuksella(cid:148) Voiko komissio kertoa, onko se hyvitt(cid:228)nyt tai v(cid:228)hent(cid:228)nyt BSE-kriisin Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheutta- mia kustannuksia nk. (cid:148)brittialennuksella(cid:148), josta k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan uusia neuvotteluja, ja jos on, niin kuinka? Kuinka suurista summista on kyse vuosina 1997 ja 1998? Komission j(cid:228)senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Kysyj(cid:228)lle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle on l(cid:228)hetetty taulukko (ote alustavaa talousarvioesityst(cid:228) vuodeksi 1999 koskevasta alustavasta asiakirjasta), josta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) BSE-kriisiin liittyvien toimenpiteiden kokonaiskustan- nuksiksi vuosina 1996›1999 arvioidaan 4 300 miljoonaa ecua, josta vuoden 1997 osuus oli 1 300 miljoonaa ecua ja vuoden 1998 osuus 800 miljoonaa ecua. T(cid:228)n(cid:228) aikana Yhdistyneen kuningaskunnan BSE-kriisist(cid:228) aiheutuneet (jo maksetut tai tulevat) kustannukset voidaan arvioida 1 800 miljoonaksi ecuksi, jotka jakautuvat vuosittain seuraavasti: 450 miljoonaa (1996), 550 miljoonaa (1997) ja 400 miljoonaa (1998 ja 1999). Yhdistyneen kuningaskunnan saamia korvauksia eli (cid:148)brittialennusta(cid:148) laskettaessa huomioon otettavat kustan- nukset m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n neuvoston yksimielisesti hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) asiakirjassa, joka tunnetaan nimell(cid:228) mode de calcul (laskutapa). Alennusta laskettaessa otetaan huomioon sek(cid:228) BSE-kustannukset ett(cid:228) kaikki muutkin maatalous- menot. Vuonna 1997 Yhdistynyt kuningaskunta sai 550 miljoonaa ecua BSE-kriisiin liittyv(cid:228)(cid:228) tukea, mik(cid:228) v(cid:228)hennettiin ep(cid:228)suhdasta, jonka perusteella alennuksen suuruus lasketaan. Itse alennus v(cid:228)heni t(cid:228)m(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) noin 320 miljoonaa ecua. My(cid:246)s muille j(cid:228)senvaltioille on kuitenkin aiheutunut BSE-kustannuksia. N(cid:228)m(cid:228) vaikuttavat osaltaan kokonais- kustannuksiin, joiden perusteella brittialennus ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus kokonaiskustannuksista lasketaan. BSE-kriisin kokonaiskustannukset vuoden 1997 aikana olivat 1 303 miljoonaa ecua, josta muiden


title: 98/635/ECSC: Commission Decision of 3 June 1998 on additional financial measures by Spain in respect of the coal industry in 1994, 1995 and 1996 [notified under document number C(1998) 2043] (Only the Spanish text is authentic) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
Spain
cessation of trading
coal industry
control of State aid
industrial restructuring
severance pay

text: 13. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 303/47 II (Acts whose publication is not obligatory) COMMISSION COMMISSION DECISION of 3 June 1998 on additional financial measures by Spain in respect of the coal industry in 1994, 1995 and 1996 (notified under document number C(1998) 2043) (Only the Spanish text is authentic) (Text with EEA relevance) (98/635/ECSC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Coal and Steel Community, Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA, as approved by Commission Decision 94/1072/ ECSC (3). Having regard to Commission Decision No 3632/93/ ECSC of 28 December 1993 establishing Community rules for State aid to the coal industry (1), and in particular Article 2(1) and Articles 8 and 9 thereof, By the same letter Spain also sent notification, in accord- ance with Article 9(1) of Decision No 3632/93/ECSC, of the additional aid which it proposed to grant to the abovementioned undertakings for 1994, 1995 and 1996. Whereas: I By letter dated 22 March 1996 the Commission requested Spain to inform it of the State aid elements contained in the contract programme signed on 23 February 1996 with Hunosa and in Royal Decree 12/1995 of 28 December 1995 on urgent budgetary and financial measures (2). By letter of 22 July 1996 Spain notified the Commission, in accordance with Article 8(4) of Decision No 3632/93/ ECSC, of its intention to amend the broad objectives, relative to the objectives pursued by Decision No 3632/ the 1994-97 activity reduction plans for 93/ECSC, of By letter dated 31 July 1996 the Commission asked Spain to supply information on the proposed amendments to the broad objectives of the plans previously approved and of the aid to be paid under them, so as to enable the Commission to rule on them. By letter dated 7 November 1996 the Commission reminded Spain of this request for further information. In the absence of any reply to the requests for the further in its letters of 31 July and 7 information sought November 1996, and in order to comply with the rights of defence the Commission sent the Spanish Government a letter of formal notice under reference 97/C137/06 dated 23 April 1997 (4), giving Spain one month from receipt of the letter to submit its observations. (1) OJ L 329, 30. 12. 1993, p. 12. (2) Bolet(cid:146)n Official del Estado No 312, p. 37519. (3) OJ L 385, 31. 12. 1994, p. 31. (4) OJ C 137, 3. 5. 1997, p. 6. L 303/48 EN Official Journal of the European Communities 13. 11. 98 By letter of 23 May 1997 Spain informed the Commission of the amendments proposed to the broad objectives of the activity reduction plans previously approved and of the deviations occurring in the results for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA in 1994, 1995 and 1996. down in Article 2 and the specific criteria set out in Articles 3 and 4 of Decision No 3632/93/ECSC. In accordance with Article 9(6) of the Commission must assess whether the measures are in the conformity with the activity reduction plans for Spanish coal industry. that Decision, By letter of 13 June 1997, Spain proposed to the Commission measures to correct the deviations in the period 1994 to 1996, in accordance with Article 9(6) of Decision No 3632/93/ECSC. By letter of 8 November 1997, Spain announced that it intended to send the Commission additional information with the aim of reinforcing the corrective measures which it proposed to adopt before Decision No 3632/93/ECSC expired. This information was notified by letter of 20 February 1998. Under Decision No 3632/93/ECSC, must: the Commission (a) give an opinion as to the conformity with the general and specific aims of Decision No 3632/93/ECSC of the amendments to the broad objectives of the activity reduction plans for 1994 to 1997 for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA; (b) rule on the following financial measures: — additional aid of ESP 3 363 million for 1994, ESP 11 577 million for 1995 and ESP 7 806 million for 1996 to cover operating losses by Hunosa and Minas de Figaredo SA, — additional aid of ESP 8 441 million for 1994, ESP 18 684 million for 1995 and ESP 16 180 million for 1996 to cover exceptional welfare aid paid to workers leaving Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA, — additional aid of ESP 1 162 million for 1994, ESP l 241 million for 1995 and ESP 3 441 million for 1996 to cover the additional costs of closing down plants belonging to Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA. The financial measures proposed by Spain for the coal industry fall within the provisions of Article l of Decision No 3632/93/ECSC and must be the subject of a Commis- sion Decision, in accordance with Article 9, on the basis, in particular, of the general criteria and objectives laid II In Decision 94/1072/ECSC the Commission gave a favourable opinion on the conformity of the 1994-97 phase of the plans notified by Spain for modernisation, rationalisation and restructuring (Article 3 of Decision No 3632/93/ECSC) and activity reduction (Article 4 of Decision No 3632/93/ECSC). The amendments notified by Spain on 23 May 1997, to the broad objectives of the 1994-97 activity reduction plan for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA relative to the objectives pursued by Decision No 3632/93/ECSC must be measured against the general criteria and aims laid down in Article 2(1) and the specific criteria and aims under Article 4 of Decision No 3632/93/ECSC. In the light of those aims and criteria, the aid granted to those undertakings must help to solve the social and regional problems created by total or partial reductions in the activity of production units and, pursuant to Article 4 of Decision No 3632/93/ECSC, must form part of a closure plan with a deadline falling before 23 July 2002. The closure may be completed at a later date if the aid is justified on exceptional social and regional grounds, provided that it is part of a progressive and continuous activity reduction plan entailing a significant reduction before the abovementioned date. According to the Spanish Government, the 1994-97 activity reduction plan notified by Spain in 1994 was intended to ‘reduce production capacity, which would mean less activity in future and should lead to closures job-shedding and lower and mergers of installations, investment'. On analysis of the information on the amendments to the broad objectives and the corrective measures proposed by Spain, the Commission confirms that all three companies — Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA — have shed staff, from a total of 14 244 workers at the start of 1994 to 10 968 at 13. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 303/49 the end of 1996, with production falling from 3,4 million tonnes in 1993 to 2,9 million tonnes in 1996. Neverthe- less, the Commission finds that those undertakings are proposing to adopt measures contrary to the activity reduction objective set in Decision No 3632/93/ECSC, such as subcontracting production to third parties in order to compensate, at least partly, for the abovemen- tioned job losses or continuing operations beyond the closure date announced for the mines. In its letters of 23 May 1997 and 13 June 1997 Spain announced plans to increase undertakings’ production in 1997, compared with the 1995 and 1996 figures, and declared its intent to continue investments designed to slow down the reduction of activity in future. those average aid of ESP 28 891/tce (ECU 180/tce). The objec- tive of this aid was to implement the activity reduction plan for 1994 to 1997 approved by the Commission in Decision 94/1072/ECSC. The additional aid, amounting to ESP 3 363 million for 1994, ESP 11 577 million for 1995 and ESP 7 806 million for 1996 which Spain plans to grant to Hunosa and Minas de Figaredo SA is intended to compensate fully or partly for operating losses which were higher than expected. The amendments which Spain intends to make to the broad objectives of the plans relative to the objectives of Decision No 3632/93/ECSC aim at scaling down the reduction in the undertakings’ production capacity by means of in new fields and slowing down the progressive and continuous reduction of activity provided for in the plans approved by the Commission. Consequently, they are contrary to the objectives laid down in Article 4 of Decision 3632/93/ ECSC. long-term investments In accordance with Article 8(3) and (4) of Decision No 3632/93/ECSC, the Commission is unable to approve the alterations which Spain intends to make to the objectives of the 1994-97 phase of the activity reduction plans for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA. Consequently, Spain must adhere to the broad objec- tives of the plans approved by the Commission in Decision 94/1072/ECSC. III By Decisions 94/1072/ECSC, 96/591/ECSC (1) and 96/ 575/ECSC (2), the Commission authorised, under Article 4 of Decision No 3632/93/ECSC, aid for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA totalling ESP 71 560 million for 1994, ESP 65 997 million for 1995 and ESP 62 802 million for 1996, to cover operating losses on production of 3 187 470 tonnes in 1994, 2 800 100 tonnes in 1995 and 2 919 500 tonnes in 1996, equivalent to an (1) OJ L 259, 12. 10. 1996, p. 14. (2) OJ L 253, 5. 10. 1996, p. 15. these measures, In its assessment of the Commission must check whether they are in conformity with the activity reduction plan referred to in Article 8 and with the objectives set out in Article 2 of Decision No 3632/ 93/ECSC. Hunosa and Minas de Figaredo SA have reduced the workforce as planned, from 13 153 workers at the start of 1994 to 10 146 at the end of 1996 and have been reducing production continuously, from 3 116 500 tonnes in 1993 to 2 661 500 tonnes in 1996. However, those reductions in production and workforce have not produced the planned reduction in operating losses, owing to the unfavourable productivity trend and the changes which had to be made to operating methods in response to the accidents in 1995. Beyond those changes, both undertakings have taken measures contrary to the goal of a progressive and contin- uous reduction in activity as laid down in Article 4 of Decision No 3632/93/ECSC if undertakings are to qualify for aid for the reduction of activity. Hunosa and Minas de Figaredo SA have subcontracted operations with a view to restoring some of the activity lost with the departure of their permanent staff. They have made heavier than announced with a view to continuing activities having no prospect of economic viability. In its letter dated 23 May 1997 Spain announced that the closure plan proposed for Hunosa installations in the 1994-97 phase would be extended beyond the approved deadlines. infrastructure investment Moreover, Hunosa has reopened installations closed down by Minas de Lieres SA as part of the 1991-93 restructuring plan — closures for which aid was authorised. Production L 303/50 EN Official Journal of the European Communities 13. 11. 98 at those installations led to operating losses of ESP 487 million in 1994, ESP 791 million in 1995 and ESP 1 016 million in 1996. The Commission cannot approve aid to cover these operating losses. Figaredo SA and Mina de la Camocha SA who had to take early retirement or were made redundant and to imple- ment the 1994-97 phase of the activity reduction plans for those companies. By letter dated 20 February 1998 in reply to the request from the Commission under Article 9(6) of Decision No 3632/93/ECSC, Spain informed the Commission that it was prepared to abide by the broad objectives of the 1994-97 phase of the activity reduction plans approved by the Commission in Decision 94/1072/ECSC and, conse- quently, that it would proceed, before Decision No 3632/ 93/ECSC expired, to correct the measures contrary to the objective of reducing activity. Following adoption of those measures the Commission confirmed that the additional aid totalling ESP 2 876 million for 1994, ESP 10 786 million for 1995 and ESP 6 790 million for 1996 which Spain proposed to grant to Hunosa and Minas de Figaredo was intended to allow them to continue their activities in the context of the progressive and continuous reduction provided for in the plan approved by the Commission. An immediate end to the companies’ activities would have grave social conse- quences for the mining regions. The aid helps to solve the social and regional problems created by developments in the coal industry and, consequently, is in line with the second indent of Article 2(1) of Decision No 3632/93/ ECSC. In view of the above and on the basis of the information provided by Spain, this aid is compatible with the objec- tives of Decision No 3632/93/ECSC and with the proper functioning of the common market. IV By Decisions 94/1072/ECSC, 96/591/ECSC and 96/575/ the Commission authorised aid totalling ESP ECSC, 4 840 million for 1994, ESP 6 745 million for 1995 and ESP 6 075 million for 1996 intended to cover compensa- tion to be paid to employees of Hunosa, Minas de Moreover, by Decision 93/145/ECSC (1), the Commission approved the 1991-93 modernisation, rationalisation and restructuring plan for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA. This provided for aid totalling ESP 77 483 million for accompanying social measures to continue throughout the period from 1994 to 2002. However, Spain has yet to send notification of the aid instalment for 1994, 1995 and 1996. The notified aid totalling ESP 42 395 million for Hunosa, ESP 102 million for Minas de Figaredo SA and ESP 808 million for Mina de la Camocha SA for 1994, 1995 and 1996 is intended to cover the compensation paid to those of the companies’ 6 400 employees who had to take early retirement under the 1991-93 modernisation, rationalisa- tion and restructuring plan and the — higher than expected — compensation for their 4 400 employees who took early retirement or lost their jobs under the 1994-97 phase of the activity reduction plan. these measures, In its assessment of the Commission must check whether they are in conformity with the activity reduction plan provided for in Article 8 and with the objectives set out in Article 2 of Decision No 3632/ 93/ECSC. the information provided by Spain, In view of the Commission has no wish to penalise the workers affected by the restructuring of these companies. The extra cost is attributable to more early retirement than was envisaged and to supplies of free coal to workers affected by restruc- turing. The Commission has found that the ESP l 377,70 million for Hunosa, ESP 155,98 million for Minas de Figaredo SA and ESP 41,1 million for Mina de la Camocha SA author- ised by the Commission for 1994, 1995 and 1996 as aid towards the retraining of workers, as provided for in para- graphs 1(c) and 2(b) of Article 56 of the ECSC Treaty, were deducted from the amounts notified by Spain. This aid covers the costs arising from or having arisen from the modernisation, rationalisation and restructuring of the Spanish coal industry, as provided for by Article 5 of Decision No 3632/93/ECSC, and cannot therefore be considered to be related to current production (inherited liabilities). (1) OJ L 57, 10. 3. 1993, p. 26. 13. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 303/51 Pursuant to Article 5 of Decision No 3632/93/ECSC, the aid mentioned explicitly in the Annex to the Decision, namely the cost of paying social welfare benefits resulting from the pensioning-off of workers before they reach statutory retirement age, other exceptional expenditure on workers who lose their jobs, and the supply of free coal to workers who lose their jobs as a result of restructuring and rationalisation, may be considered compatible with the common market provided that the amount paid does not exceed such costs. In view of the above and on the basis of the information provided by Spain, this aid is compatible with the objec- tives of Decision No 3632/93/ECSC and with the proper functioning of the common market. V In Decisions 94/1072/ECSC, 96/591/ECSC and 96/575/ ECSC the Commission authorised aid totalling ESP 2 504 million for 1994, ESP 1 574 million for 1995 and ESP 2 244 million for 1996 for Hunosa to cover the deprecia- tion of its fixed assets and the exceptional costs occa- sioned by the closures planned between 1994 and 1997. The objective was to implement the 1994-97 phase of the activity reduction plan notified to the Commission for this undertaking. Moreover, by Decision 93/145/ECSC the Commission approved the 1991-93 modernisation, rationalisation and restructuring plan for Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA and approved a provision of ESP 8 734 million to cover the costs arising from exceptional intrinsic depreciation and the cost of merging installa- tions closed down during the period 1991 to 1993. Article 8 and with the objectives set out in Article 2 of Decision No 3632/93/ECSC. The reductions in activity and the capacity closures made by these undertakings between 1994 and 1996 were smaller than expected. On analysis of the data supplied by Spain, the Commission finds that some of the costs asso- ciated with the installations closed down were higher than expected and can be considered compatible with Decision No 3632/93/ECSC but that ESP l 865 million of the additional aid notified for Hunosa and Minas de Figaredo SA are for depreciation of assets and costs incurred in abandoning installations at mines where normal activities are continuing and, consequently, are not a result of restructuring of the coal industry. This part of the aid cannot be considered an inherited liability. Mina de la Camocha SA has made investments supported by State aid to prolong operations having no prospect of economic viability. Such investments are contrary to the progressive and continuous activity reduction plan noti- fied by Spain for this company. The aid totalling ESP 665 million notified to cover ‘other financial needs' is, conse- quently, not due to the restructuring of the coal industry and cannot be considered an inherited liability. This aid is not in line with the objectives of Decision No 3632/93/ ECSC. Consequently, the Commission is unable to authorise aid totalling ESP 2 530 million notified by Spain to cover exceptional closure costs. VI The additional aid totalling ESP 1 162 million for 1994, ESP 1 241 million for 1995 and ESP 3 441 million for 1996 is to compensate for higher closure costs than expected for installations belonging to Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA. These costs break down as follows: ESP 4 576 million for Hunosa, ESP 603 million for Minas de Figaredo and ESP 665 million for Mina de la Camocha. In accordance with the second indent of Article 3(1) and with Article 9(2) and (3) of Decision No 3632/93/ECSC, the Commission must verify that aid authorised for current production relates solely to the purposes set out in Article 4 of it must be that Decision. To this end, informed of the amounts involved and the distribution of payments. In its assessment of the Commission must check whether they are in conformity with the activity reduction plan for 1994 to 1997 provided for in these measures, The Commission must remind Spain that it is under an obligation to comply with Article 9(5) of Decision No 3632/93/ECSC concerning the repayment of any amounts in excess of the amounts authorised by the Commission, L 303/52 EN Official Journal of the European Communities 13. 11. 98 HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The amendments which Spain proposes to make to the broad objectives of the activity reduction plans for 1994 to 1997 for the companies Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA are not in line with the general and specific objectives of Decision No 3632/93/ ECSC. Consequently, the Commission issues a negative opinion on those amendments. Article 2 Spain is hereby authorised to grant to the companies Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA the following additional aid for 1994, 1995 and 1996: (a) aid for the reduction of activity of ESP 20 452 million to cover the operating losses of Hunosa and Minas de Figaredo SA under Article 4 of Decision No 3632/93/ ECSC; (b) aid of ESP 43 305 million to cover exceptional welfare aid paid to workers who lose their jobs as a result of the measures to restructure, rationalise, modernise and reduce the activity of the Spanish coal industry, under Article 5 of Decision No 3632/93/ECSC; (c) aid of ESP 3 296 million to cover exceptional addi- tional costs of closing installations as a result of the measures to restructure, rationalise, modernise and reduce the activity of the Spanish coal industry, under Article 5 of Decision No 3632/93/ECSC. Article 3 Spain shall notify the Commission, by 30 September 1998 at the latest, of the amount of aid actually paid to Hunosa, Minas de Figaredo SA and Mina de la Camocha SA in respect of 1994, 1995 and 1996. Article 4 This Decision is addressed to the Kingdom of Spain. Done at Brussels, 3 June 1998. For the Commission Christos PAPOUTSIS Member of the Commission


title: Direktiva Komisije 98/38/ES z dne 3. junija 1998 o prilagoditvi Direktive Sveta 74/151/EGS o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih tehničnemu napredkuBesedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
national implementing measure
technical regulations
technological change
tractor

text: 308 SL Uradni list Evropske unije 31998L0038 16. 6. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI DIREKTIVA KOMISIJE 98/38/ES z dne 3. junija 1998 o prilagoditvi Direktive Sveta 74/151/EGS o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih tehničnemu napredku (Besedilo velja za EGP) 13/Zv. 20 L 170/13 Od 1. oktobra 1999 države članice: 2. — ne smejo več izdajati dokumenta iz zadnje alinee člena 10(1) Direktive 74/150/EGS za tip traktorja, ki ne ustreza zahtevam Direktive 74/151/EGS, spremenjene s to direk- tivo, — lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacijo glede na zahtevam Direktive ta ne ustreza tip traktorja, 74/151/EGS, spremenjene s to direktivo. če Člen 3 Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, po- 1. trebne za uskladitev s to direktivo, pred 1. majem 1999. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direk- tivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih 2. predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 4 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 5 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 3. junija 1998 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o ES-homologa- ciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), in zlasti člena 13 Direktive, ob upoštevanju Direktive Sveta 74/151/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o določenih sestavnih delih in značilnostih kmetijskih ali gozdarskih trakto- rjev (3), kakor spremenjena z Direktivo 97/54/ES, in zlasti člena 4 Direktive, ker je glede na pridobljene izkušnje in tehnološki napredek zdaj primerno, da se prilagodijo zahteve glede sestavnih delov in značilnosti, določenih v členu 2 Direktive 74/151/EGS; je bila nazadnje ker so ukrepi, predvideni s to direktivo, v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenega z Direktivo 74/150/EGS, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Priloge od I do VI Direktive 74/151/EGS se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi. Člen 2 Od 1. maja 1999 ne sme nobena država članica: 1. — glede na tip traktorja zavrniti podelitve ES-homologacije, izdaje dokumenta iz zadnje alinee člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, ali podelitve nacionalne homologacije, ali — prepovedati začetka uporabe traktorja, če ti traktorji ustrezajo zahtevam Direktive 74/151/EGS, spre- menjene s to direktivo. (1) UL L 84, 28. 3. 1974, str. 10. (2) UL L 277, 10. 10. 1997, str. 24. (3) UL L 84, 28. 3. 1974, str. 25. 13/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 309 PRILOGA Priloge od I do VI Direktive 74/151/EGS se spremenijo na naslednji način: (a) V Prilogi I se izraz „teža“ nadomesti z izrazom „masa“. (b) V Prilogi II — dve alinei prve točke se nadomestita z naslednjim: „– dolžina: 255 ali 520 mm, — širina: 165 ali 120 mm. Izbira mora upoštevati veljavne mere v namembni državi članici“. — Točka 2. 1 se nadomesti z naslednjim: „2. 1. Lega tablice glede na širino traktorja Središče tablice ne sme biti bolj oddaljeno proti desni, kot je simetralna ravnina traktorja. Levi stranski rob tablice ne sme biti bolj oddaljen proti levi, kot je navpična ravnina, ki je vzporedna s simetralno ravnino traktorja in se ga dotika v točki, kjer je prerez traktorja najširši. “ — Besedilo točke 2. 4 se nadomesti z naslednjim: „Višina spodnjega roba plošče nad tlemi ne sme biti manjša od 0,3 metra; višina zgornjega roba plošče nad tlemi ne sme preseči 4,0 metra. “ (c) V Prilogi III se točki 2 doda naslednje besedilo: „Cevi za polnjenje goriva in odprtina za polnjenje morata biti nameščena izven kabine. “ (d) Priloga IV se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA IV DODATNE UTEŽI Če je traktor opremljen z dodatnimi utežmi zaradi izpolnjevanja drugih zahtev za ES-homologacijo, mora te dodatne uteži dobaviti proizvajalec traktorja, biti morajo prirejene za pritrditev na traktor, na njih mora biti odtisnjen znak proizvajalca in pravilna navedba mase v kilogramih s točnostjo ± 5 %. Prednje dodatne uteži, ki so namenjene za pogosta snemanja in pritrjevanja, morajo dopuščati najmanj 25 mm varnostne razdalje za prijemalne ročaje. Način za določanje mesta, kamor je treba namestiti dodatne uteži, mora biti tak, da se zaradi nepazljivosti dodatne uteži ne ločijo od traktorja (npr. pri prevrnitvi traktorja). “ (e) V Prilogi V se točka 2. 1. 4 nadomesti z naslednjim: „2. 1. 4. Največja vrednost nivoja zvočnega tlaka mora biti najmanj 93 dB(A) in največ 112 dB(A). “ (f) V Prilogi VI se točki II. 1 doda naslednje besedilo: „Zadnji del izpušne cevi mora biti nameščen tako, da izpušni plini ne morejo vdirati v kabino. “


title: Komission asetus (EY) N:o 1158/98, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1998, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1408/97 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 41. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 4. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 160/17 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1158/98, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, valkoisen sokerin vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1408/97 tarkoitetun pysyv(cid:132)n tarjouskilpailun osana j(cid:132)rjestett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) 41. osittaista tarjouskilpailua varten EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) valkoisen sokerin vientimaksujen ja/tai vientitukien m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi j(cid:132)rjestett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) pysyv(cid:132)st(cid:132) tarjouskilpailusta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1408/97 (3) nojalla t(cid:132)m(cid:132)n sokerin vienti(cid:132) varten j(cid:132)rjestet(cid:132)(cid:132)n osittaisia tarjouskilpailuja, asetuksen (EY) N:o 1408/97 9 artiklan 1 kohdan s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaan kyseist(cid:132) tarjouskilpailua varten vahviste- taan tarvittaessa vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ottaen erityi- sesti huomioon yhteis(cid:148)n ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys, tarjousten tarkastelun j(cid:132)lkeen olisi 41. tarjouskilpailusta annettava 1 artiklassa tarkoitetut s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset, ja asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) hallintokomitean lausunnon mukaiset, s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi asetuksen (EY) N:o 1408/97 nojalla j(cid:132)rjestetyss(cid:132) valkoisen sokerin 41. tarjouskilpailussa 47,431 ecua sadalta kilogrammalta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 194, 23. 7. 1997, s. 16


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1821/98 af Doeke EISMA til Kommissionen. Forbud mod anvendelse af silikone i brystimplantater

eurovoc_concepts:
France
dangerous substance
health risk
protective clause
public health
surgery
woman

text: C 31/86 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1821/98 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (3. juni 1998) Om: Forbud mod anvendelse af silikone i brystimplantater 1. Mener Kommissionen, at anvendelse af silikone i brystimplantater er farligt? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foresl(cid:229) for at begr(cid:230)nse anvendelse af 2. silikone i brystimplatater? 3. Hvilke medlemsstater forbyder anvendelse af silikone i brystimplantater eller forbereder et s(cid:229)dant forbud? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af af Martin Bangemann (1. juli 1998) 1. og 2. indeb(cid:230)rer visse farer. Kommissionen er klar over, at brug af brystimplantater med silikone ligesom andre brystimplantater Med henblik p(cid:229) at forvalte disse farer p(cid:229) bedst mulig vis er Kommissionen i gang med at afslutte retningslinjer vedrłrende procedurerne for overensstemmelsesevaluering af brystimplantater inden for rammerne af R(cid:229)dets direktiv 93/42/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (1). Endvidere henviser Kommissionen det (cid:230)rede medlem til Kommissionens besvarelse af skriftlig forespłrgsel nr. P-1793/98 fra Heidi Hautala (2). 3. I Frankrig er det tilladt at benytte brystimplantater, som er fyldt med en fysiologisk saltvandsoplłsning (»sØrum physiologique«), s(cid:229)vel som andre arter af bryst-implantater, som er »CE«-m(cid:230)rket, hvis disse er blevet gjort til genstand for en s(cid:230)rlig afprłvning i Frankrig i henhold til franske bestemmelser. Desuden p(cid:229)ber(cid:229)ber Frankrig sig beskyttelsesklausulen i direktiv 93/42/E(cid:216)F for de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter; Kommissionen er nu i gang med at undersłge denne sag n(cid:230)rmere. Kommissionen har ved gentagne lejligheder drłftet dette emne med samtlige medlemsstater og har ikke kendskab til restriktive forholdsregler af tilsvarende art som de franske i andre medlemsstater. (1) EFT L 169 af 12. 7. 1993, s. 1. (2) EFT C 76 af 11. 3. 1998, s. 55. (1999/C 31/116) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1829/98 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (12. juni 1998) Om: Hampdyrkning Hamp spiller i Den Europ(cid:230)iske Union en stadig vigtigere rolle som fornyeligt r(cid:229)stof og ved miljłbeskyttelsen, s(cid:229)ledes gennem dyrkning p(cid:229) brakl(cid:230)gningsarealer og gennem forsłg som f. eks. i Gr(cid:230)kenland at afgifte forurenede jordarealer ved hj(cid:230)lp af hampdyrkning. Dyrkningen af fornyelige r(cid:229)stoffer er hidtil blevet stłttet med midler fra EU. 1. 2. 3. P(cid:229)t(cid:230)nker Europa-Kommissionen fortsat at betale pr(cid:230)mier for fornyelige r(cid:229)stoffer? Vil der fortsat ydes pr(cid:230)mier til brakl(cid:230)gningsarealer? Findes der specielle pr(cid:230)mier til hampdyrkning og i bekr(cid:230)ftende fald, hvor store er disse? Hvor store er hampdyrkningsarealerne i łjeblikket i de europ(cid:230)iske lande, og i hvilken stłrrelsesorden 4. regnes der med, at hampdyrkningen łges? 5. Hvilke videnskabelige forsłg i forbindelse med hampdyrkningen foretages der i Den Europ(cid:230)iske Union?