title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio recante modificazione della Direttiva 70/524/CEE relativa agli additivi nell'alimentazione degli animali e della Direttiva 95/69/CE che fissa le condizioni e le modalità per il riconoscimento e la registrazione di taluni stabilimenti e intermediari operanti nel settore dell'alimentazione degli animali e che modifica le Direttive 70/524/CEE, 74/63/CEE, 79/373/CEE e 82/471/CEE»

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
food industry
marketing
quasi-fiscal charge

text: 14. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 284/91 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio recante modificazione della Direttiva 70/524/CEE relativa agli additivi nell’alimentazione degli animali e della Direttiva 95/69/CE che fissa le condizioni e le modalità per il riconoscimento e la registrazione di taluni stabilimenti e intermediari operanti nel settore dell’alimentazione degli animali e che modifica le Direttive 70/524/CEE, 74/63/CEE, 79/373/CEE e 82/471/CEE» (1) (98/C 284/15) Il Consiglio, in data 19 maggio 1998, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura e pesca», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Gardner, in data 15 giugno 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 2 luglio 1998, nel corso della 356a sessione plenaria, con 42 voti favorevoli, 7 contrari e 15 astensioni, il seguente parere. 1. Premessa 1. 1. La vigente normativa comunitaria in tema di additivi nell’alimentazione degli animali prevede che sia il Consiglio a fissare, su proposta della Commissione, i livelli dei canoni da riscuotere per la registrazione degli additivi nonché i livelli dei canoni per il riconoscimento degli stabilimenti e dei loro intermediari. 1. 2. Poiché nell’ambito del Consiglio sono emerse divergenze in merito alle modalità di calcolo di detti canoni e, quindi, in merito alla fissazione dei relativi importi, la Commissione, al fine di superare la situazione di «stallo» che si è venuta a determinare, propone di modificare le Direttive 70/524/CEE e 95/69/CEE per riservare agli Stati membri la decisione di fissare i livelli dei canoni, nel quadro pero` di regole armonizzate di calcolo dei medesimi. 2. Osservazioni 2. 1. Nella relazione che accompagna la proposta, la stessa Commissione sottolinea che le difficoltà insorte al Consiglio hanno riguardato proprio le modalità di calcolo dei canoni. Secondo la Commissione, 2. 2. l’accordo potrebbe essere ora conseguito prevedendo una scissione di competenze, e cioè competenza del Consiglio per quanto concerne le modalità di calcolo dei livelli dei canoni e competenza degli Stati membri per quanto attiene la fissazione dell’importo di detti canoni. 2. 2. 1. Al Comitato non sembra che siano mutate le condizioni per il raggiungimento di un’intesa sulle regole comuni. (1) GU C 155 del 20. 5. 1998, pag. 29. 2. 3. Esso ritiene, in linea di principio, che l’attività di registrazione degli additivi come quella per il riconosci- mento degli stabilimenti rientrino nei compiti istituzio- nali delle amministrazioni nazionali e che, conseguente- mente, il relativo costo sia a loro carico. Comunque, esso è dell’avviso che se si ammette 2. 4. il principio della riscossione di un canone per tali prestazioni — considerato che tale principio è sancito nelle Direttive 70/524/CEE e 95/69/CEE — non si puo` prescindere dall’esigenza di individuare metodi e strumenti che riducano al minimo i rischi delle possibili distorsioni di concorrenza, connessi alla fissazione di canoni diversi da paese a paese. Tra le eventuali misure da adottare, vi potrebbe 2. 5. essere quella, ad avviso del Comitato, di prevedere una fase transitoria, di durata limitata, per i paesi ammessi nell’euro, durante la quale essi resterebbero ancora liberi di fissare gli importi dei canoni, sia pure nel rispetto delle regole generali da stabilirsi a livello comunitario. 2. 5. 1. L’appartenenza alla moneta unica dovrebbe facilitare il ravvicinamento dei relativi costi, in modo da pervenire, in futuro, alla fissazione di importi unici validi per tutti. 2. 6. Per i paesi fuori della moneta unica dovrebbe essere previsto un limite minimo ed uno massimo entro cui i canoni potrebbero essere fissati, allo scopo di evitare sensibili differenze rispetto agli importi dei paesi che rientrano nella moneta unica. 3. Conclusioni 3. 1. In definitiva, il Comitato considera irrinunciabile l’obiettivo di pervenire, dopo un periodo transitorio da concordare, alla fissazione di canoni applicabili in eguale misura per tutti i paesi dell’UE. C 284/92 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 9. 98 Esso invita pertanto la Commissione ad adattare le proprie proposte in questa direzione nonché a modificare le date indicate negli articoli 1 e 2 (1o aprile 1998 e 31 marzo 1998), di già superate. Bruxelles, 2 luglio 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale sul tema «Sfruttamento dei minori e turismo sessuale» (98/C 284/16) Il Comitato economico e sociale, in data 19 marzo 1997, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 11, quarto comma, e 19, primo comma, del Regolamento interno, di istituire il Sottocomitato «Lotta contro lo sfruttamento dei minori ed il turismo sessuale» incaricato di preparare i lavori sul tema di cui sopra. Il Sottocomitato ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Sklavounos, in data 8 giugno 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 2 luglio 1998, nel corso della 356a sessione plenaria, con 72 voti favorevoli e 3 astensioni, il seguente parere. SINTESI DELLE PRINCIPALI PROPOSTE Il Comitato economico e sociale ritiene che l’allarmante diffusione del fenomeno dei maltrattamenti, dello sfrut- tamento e degli abusi ai danni dei minori richieda da parte della società una nuova presa di posizione e una mobilitazione generale. Sarebbe opportuno andare oltre la semplice condanna pubblica del fenomeno, oltre le reazioni a suon di «decreti» o di politiche frammentarie volte a limitare i danni. La società deve prendere posizione di fronte alle cause primarie degli abusi ai danni dell’infanzia, invece di limitarsi ad arginarne le conseguenze. Il Comitato sollecita pertanto l’adozione di un approccio onnicomprensivo, preventivo e precorri- tore che metta al primo posto l’infanzia nella prassi politica quotidiana, nelle attività sociali e nello sviluppo culturale. A. Come affrontare a livello internazionale i fattori all’origine dei maltrattamenti, degli abusi e dello sfruttamento di minori L’Unione europea (UE) è in grado di guidare gli A. 1. sforzi destinati ad aiutare le Nazioni Unite (ONU) ed altri organismi internazionali che si occupano di sviluppo ad assumere un ruolo efficace nella lotta contro la povertà e le forme più intollerabili di abuso e di sfruttamento dell’infanzia grazie a un impiego più efficace dei loro fondi, il ricorso a strumenti giuridici d’azione a livello comunitario e internazionale, e l’inseri- mento esplicito dei diritti dell’infanzia nella politica estera comunitaria. A. 2. Tramite il proprio dialogo strutturato e la cooperazione con le controparti a livello nazionale e internazionale e i membri che lo compongono, il Comitato puo` adottare l’iniziativa di incoraggiare e agevolare la costituzione di enti in grado di attuare valide politiche precorritrici a favore dell’infanzia. B. Proposte per coordinare una politica efficace a livello europeo B. 1. Le tradizionali misure di sostegno alla famiglia e ai figli, sotto forma di offerta di asili nido, congedo parentale e assegni familiari, devono essere accompagna- te da e coordinate con nuove azioni in materia di urbanistica e di risanamento dei centri abitati che risultino più attente alle esigenze dell’infanzia. B. 2. Il Comitato sarebbe anche favorevole a misure di risanamento della «città» come dimensione che presenta una valenza civica, sociale e di cultura della partecipazione. Propone in particolare una rete di città a misura di bambino, favorendo ad esempio le occasioni di reinserimento sociale degli anziani e di impiego delle loro capacità tramite azioni di volontariato in collaborazione con gli asili nido, le scuole, i parchi


title: Résolution sur le commerce équitable

eurovoc_concepts:
developing countries
motherhood
trade policy

formats: html print


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: neuvoston direktiivi rehujen lisäaineista annetun direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta ja tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä sekä direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY muuttamisesta annetun direktiivin 95/69/EY muuttamisesta"

formats: html pdf print

text: 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/91 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi rehujen lisäai- neista annetun direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta ja tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityis- kohtaisista säännöistä sekä direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY muuttamisesta annetun direktiivin 95/69/EY muuttamisesta” (1) (98/C 284/15) Neuvosto päätti 19. toukokuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuk- sesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 15. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Kenneth Gardner. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. ja 2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa ¨ (heinäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A änestyksessä annettiin 42 ääntä puolesta, 7 vastaan, ja 15 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Rehujen lisäaineita koskevassa nykyisessä yh- teisön lainsäädännössä säädetään, että neuvoston on komission ehdotuksesta määriteltävä rehujen lisäainei- den rekisteröintimenettelystä sekä rehualan tuotantolai- tosten ja välittäjien hyväksymismenettelystä aiheutuvien maksujen taso. 1. 2. Koska neuvostossa ei olla päästy yksimielisyy- teen kyseisten maksujen laskentatavasta eikä siten vas- taavien maksujen määrittelystä, komissio ehdottaa patti- direktiivei- laukaisemiseksi muutosta tilanteen hin 70/524/ETY ja 95/69/ETY, jolla jäsenvaltioille vara- taan oikeus päättää maksujen tasosta niiden laskemista koskevien yhdenmukaistettujen säännösten puitteissa. 2. Huomioita 2. 1. Ehdotukseen liitetyissä perusteluissa komissio korostaa, että neuvostossa esiin tulleet vaikeudet koski- vat juuri maksujen laskentatapaa. 2. 2. Komission mielestä sopimukseen voitaisiin nyt päästä säätämällä toimivallan jaosta. Kyse on siis neuvoston toimivallasta maksujen tason laskentamenet- telyn kohdalla ja jäsenvaltioiden toimivallasta kyseisten maksujen määrittelyn osalta. 2. 3. Komitean mielestä rehujen lisäaineiden rekiste- röinti sekä tuotantolaitosten hyväksyminen kuuluvat periaatteessa jäsenvaltioiden hallinnon tehtäviin, ja jäsenvaltioiden olisi siten myös vastattava kyseisistä kustannuksista. 2. 4. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että jos hyväk- sytään periaate kyseisten palvelujen maksusta – ottaen huomioon, että periaate vahvistetaan direktiiveissä 70/524/ETY ja 95/69/EY – on yksilöitävä menetelmät ja välineet, jotka minimoivat jäsenvaltioittain vaihtelevista maksuista mahdollisesti aiheutuvat kilpailuvääristymät. 2. 5. Mahdollisiin hyväksyttäviin välineisiin voisi ko- mitean mielestä euron käyttöönottavissa jäsenvaltioissa kuulua tietyn pituinen siirtymävaihe. Sen aikana kyseiset jäsenvaltiot voisivat vielä vapaasti määritellä maksut ottaen kuitenkin huomioon yhteisötasolla määriteltävät yleiset säännökset. 2. 5. 1. Yhteisvaluutan käyttöönoton pitäisi helpottaa kyseisten kustannusten lähentymistä siten, että tulevai- suudessa voidaan määritellä kaikkia koskevat yhtenäiset maksut. 2. 6. Yhteisvaluutan ulkopuolelle jääviä maita varten olisi säädettävä vähimmäis- ja enimmäisrajat, joiden puitteissa maksut voitaisiin määritellä, jotta vältetään maksujen huomattavia poikkeamia yhteisvaluutan käyttöön ottaneisiin maihin nähden. Komitean mielestä ei vaikuta siltä, että yhteisistä säännöksistä sopimisen edellytykset olisivat muuttuneet. 3. Päätelmät (1) EYVL C 155, 20. 5. 1998, s. 29. 3. 1. Komitean mielestä on välttämätöntä, että sovit- tavan siirtymäajan jälkeen säädetään kaikissa EU-maissa sovellettavista yhtäläisistä maksuista. C 284/92 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota hyväk- symään tämänsuuntaiset ehdotuksensa sekä muutta- maan 1 ja 2 artiklassa mainitut päivämäärät (1. huhtikuu- ta 1998 ja 31. maaliskuuta 1998), jotka on jo ohitettu. Bryssel 2. heinäkuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lasten hyväksikäyttö ja seksimatkailu” (98/C 284/16) Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 19. maaliskuuta 1997 työjärjestyksensä 11 artiklan 4 kohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustaa alakomitean valmistelemaan lausunnon aiheesta ”Lasten hyväksikäyttö ja seksimatkailu”. Alakomitea antoi lausuntonsa 8. kesäkuuta 1998. Esittelijänä oli Georgios Sklavounos. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. –2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa ¨ (heinäkuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A änestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä. ¨ YHTEENVETO TA ¨ RKEIMMISTA SUOSITUKSISTA Talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että laajalle levinnyt ja hälyttävä lasten pahoinpiteleminen ja hyväksikäyttä- minen sekä heihin kohdistuva siveettömyys edellyttävät perustavanlaatuista yhteiskunnallista kannanottoa ja valistusta. Tavoitteen tulee olla laajempi kuin julkinen paheksunta ja tuomiot tai vaurioiden supistamiseen perustuva porrastettu politiikka. Yhteiskunnan tulee käydä lasten hyväksikäyttämistä aiheuttavien tekijöiden kimppuun, eikä vain ottaa kantaa hyväksikäytön seu- rauksiin. Komitea vaatii, että asiaa käsitellään ymmärtä- ja aktiivisesti asettaen väisesti, ennalta ehkäisevästi lapset tärkeysjärjestyksen kärkeen jokapäiväisessä poli- tiikassa, yhteiskunnallisessa toiminnassa ja kulttuurin kehittämisessä. A. Lasten pahoinpitelyä, hyväksikäyttöä ja heihin koh- distuvaa siveettömyyttä aiheuttavien tekijöiden estäminen kansainvälisellä tasolla A. 1. Euroopan unioni voi johtaa pyrkimyksiä auttaa YK:ta ja muita kansainvälisiä kehitysorganisaatioita toimimaan tehokkaasti köyhyyden ja lasten hyväksi- käytön törkeimpien muotojen torjumiseksi. Keinoja varojen entistä ovat tehokkaampi käyttö, EU- lainsäädäntö ja kansainväliset oikeusvälineet sekä lasten oikeuksien selkeä sisällyttäminen EU:n ulkopolitiik- kaan. A. 2. Oman rakenteellisen vuoropuhelunsa kautta ja yhteistyössä jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolella toimi- vien vastaavien elinten sekä edustamiensa järjestöjen kanssa talous- ja sosiaalikomitea tehdä aloitteen tukeak- seen ja helpottaakseen aktiivisten ja tehokkaiden lapsi- poliittisten elinten perustamista. B. Ehdotukset tehokkaan politiikan koordinoimiseksi Euroopan tasolla Perinteisiä perheen ja B. 1. lapsien tukemiseen tähtääviä politiikkoja, esimerkiksi päivähoitopaikkojen tarjoamista, vanhempainlomaa ja lapsilisää on syytä täydentää uudenlaisella, lapsiystävällisellä kaupunki- suunnittelu- ja kaupunkien uudistamispolitiikalla. B. 2. TSK kehottaa myös luomaan politiikkaa, jonka avulla pyritään uudistamaan ”kaupunkia” yhteiskunnal- lisena, osallistumiseen perustuvana ja kulttuurisena kokonaisuutena. Komitea ehdottaa erityisesti lap- siystävällisten kaupunkien verkoston luomista. Verkos- to rohkaisisi esimerkiksi ottamaan ikäihmiset takaisin yhteiskunnan valtavirtaan ja hyödyntämään heidän taitojaan luomalla vapaaehtoistoimintaa yhteistyössä


title: Regolamento (CE) n. 1423/98 della Commissione del 2 luglio 1998 relativo alla sospensione della pesca di specie industriali da parte delle navi battenti bandiera della Svezia

eurovoc_concepts:
Sweden
authorised catch
catch quota
fishing area
industrial fishing
ship's flag

text: 4. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 190/13 REGOLAMENTO (CE) N. 1423/98 DELLA COMMISSIONE del 2 luglio 1998 relativo alla sospensione della pesca di specie industriali da parte delle navi battenti bandiera della Svezia LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell’ambito della politica comune della pesca (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2637/97 (2), in particolare l’articolo 21, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 47/98 del Consi- glio, del 19 dicembre 1997, che ripartisce tra gli Stati membri, per il 1998, alcuni contingenti di cattura per le navi che pescano nella zona economica esclusiva della Norvegia e nella zona di pesca intorno a Jan Mayen (3), prevede dei contingenti di specie industriali per il 1998; considerando che, ai fini dell’osservanza delle disposizioni relative ai limiti quantitativi delle catture di una riserva soggetta a contingentamento, la Commissione deve fissare la data alla quale si considera che le catture eseguite dai pescherecci battenti bandiera di uno Stato membro abbiano esaurito il contingente ad esso assegnato; considerando che, secondo le informazioni trasmesse alla Commissione, le catture di specie industriali nelle acque della divisione CIEM IV (acque norvegesi a sud del 62(cid:190) di lat. nord) da parte di navi battenti bandiera della Svezia o registrate in Svezia hanno esaurito il contingente asse- gnato per il 1998; che la Svezia ha proibito la pesca di questa popolazione a partire dal 9 giugno 1998; che (cid:138) quindi necessario riferirsi a tale data, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Si ritiene che le catture di specie industriali nelle acque della divisione CIEM IV (acque norvegesi a sud del 62(cid:190) di lat. nord) eseguite da parte di navi battenti bandiera della Svezia o registrate in Svezia abbiano esaurito il contin- gente assegnato alla Svezia per il 1998. La pesca di specie industriali nelle acque della divisione CIEM IV (acque norvegesi a sud del 62(cid:190) di lat. nord) eseguita da parte di navi battenti bandiera della Svezia o registrate in Svezia (cid:138) proibita, nonch(cid:130) la conservazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco di questa popolazione da parte di queste navi dopo la data di applicazione del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile dal 9 giugno 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 2 luglio 1998. Per la Commissione Emma BONINO Membro della Commissione (1) GU L 261 del 20. 10. 1993, pag. 1. (2) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 14. (3) GU L 12 del 19. 1. 1998, pag. 58


title: Resolutie over het Witboek van de Commissie over de van de richtlijn betreffende de arbeidstijd uitgesloten sectoren en activiteiten (COM(97)0334 C4-0434/97)

eurovoc_concepts:
arrangement of working time
economic relations
fisherman
monetary policy
occupational health
occupational safety
poverty
regional policy
working time