title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1436/98, 3. juuli 1998, millega lubatakse kasutada teatavaid söödalisandeidEMPs kohaldatav tekst

text: 03/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189 31998R1436 7. 7. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 191/15 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1436/98, 3. juuli 1998, millega lubatakse kasutada teatavaid söödalisandeid (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 1993. aasta ensüümide, mikroorganismide ja neid sisaldavate valmististe loomasöötades ja turustamist käsitlevat direktiivi 93/113/EÜ (1) kasutamist (viimati muudetud nõukogu direktiiviga 97/40/EÜ (2)), eriti selle artiklit 5, ning arvestades, et: söödalisandeid käsitlevas nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivis 70/524/EMÜ (3) (viimati muudetud komisjoni direk- tiiviga 98/19/EÜ (4)) on ette nähtud, et teaduse ja tehnika edusamme arvesse võttes võib lubada kasutada uusi söödalisan- deid või rakendada söödalisandite uusi kasutusviise; erandina direktiivist 70/524/EMÜ võivad liikmesriigid direktiivi 93/113/EÜ kohaselt ajutiselt lubada ensüümide, mikroorganis- mide ja neid sisaldavate valmististe kasutamist loomasöötades ning nende turustamist; direktiivi 93/113/EÜ artikli 3 kohaselt esitatud liikmesriikide toimikute läbivaatamine on näidanud, et teatava arvu ensüü- mide ja mikroorganismide gruppi kuuluvate ainete kasutamist võib ajutiselt lubada; söötade teaduskomitee on andnud soodsa hinnangu nende ainete kahjutuse kohta; käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ensüümide gruppi kuuluvaid käesoleva määruse I lisas loetletud aineid võib lubada söödalisanditena kasutada selles lisas ette- nähtud tingimustel. Artikkel 2 Mikroorganismide gruppi kuuluvaid käesoleva määruse II lisas loetletud aineid võib lubada söödalisanditena kasutada selles lisas ettenähtud tingimustel. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub 1. juulil 1999. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 3. juuli 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 334, 31. 12. 1993, lk 17. (2) EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk 21. (3) EÜT L 270, 14. 12. 1970, lk 1. (4) EÜT L 96, 28. 3. 1998, lk 39. I LISA Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 2 3-fütaas EC 3. 1. 3. 8 Aspergillus oryzae'st (DSM 10 289) saadud 3-fütaasi valmistis, mille aktiivsus kaetud vormi korral on vähemalt 2 500 FYT/g (1) ja vedelikuna vähemalt 5 000 FYT/g Põrsad 4 kuud 250 FYT 1 000 FYT Nuumsead — 400 FYT 1 000 FYT Broilerkanad — 200 FYT 1 000 FYT 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500 FYT. Lisatakse fütaatiderikastesse segasöö- tadesse, mis sisaldavad nt üle 40 % teravilja (maisi, otra, kaera, nisu, rukist ja tritikut), õliseemneid ning kaunvilju. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500 FYT. Lisatakse fütaatiderikastesse segasöö- tadesse, mis sisaldavad nt üle 40 % teravilja (maisi, otra, kaera, nisu, rukist ja tritikut), õliseemneid ning kaunvilju. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500 FYT. Lisatakse fütaatiderikastesse segasöö- tadesse, mis sisaldavad nt üle 40 % teravilja (maisi, otra, kaera, nisu, ja tritikut), õliseemneid ning rukist kaunvilju. 1 9 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 3 α-galaktosidaas EC 3. 2. 1. 22 Aspergillus oryzae'st (DSM) saadud 10 286 3-fütaasi valmistis, mille aktiivsus vedeli- kuna on vähemalt 1 000 GALU/g (2) Broilerkanad — 300 GALU 1 000 GALU Muud tingimused Loa tähtaeg 1. 2. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 450 GALU. 30. 9. 1999 3. Oligosahhariididerikaste täissöötade valmistamiseks, mis sisaldavad nt üle 25 % puuvillasrotti, herneid. sojajahu, 4 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 aculeatus'est 589. 94) Aspergillus saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus kaetud vormi korral on (CBS Põrsad 4 kuud 25 FBG 40 FBG vähemalt 50 FBG/g (3) ja vedelikuna vähemalt 120 FBG/g 5 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Aspergillus oryzae'st (DSM 10 287) saadud endo-1,4-β-ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus kaetud vormi korral on vähemalt 1 000 FXU/g (4) ja vedelikuna vähemalt 650 FXU/ml Broilerkanad — 80 FXU 200 FXU 1. 2. 3. 1. 2. 3. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 25 FBG. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % maisi või otra. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 150 FXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 9 1 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Broilerkal- kunid — 225 FXU 600 FXU Põrsad 4 kuud 200 FXU — Broilerkanad — 200 FXU, 19 FBG 1 000 FXU, 94 FBG 6 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Humicola insolens'ist (DSM 10 442) saadud endo-1,4-β- endo-1,4-β-ksülanaasi glükanaasi aktiivsus kaetud vormi korral on valmistis, mille ja Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 Vähemalt 800 FXU/g (5), 75g (6), mikrogranuleeritud vormi korral vähe- malt 800 FXU/g, 75 FBG/g ja vedelikuna vähemalt 550 FXU/ml, 50 FBG/ml Muud tingimused Loa tähtaeg 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 30. 9. 1999 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 225–600 FXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 200 FXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 30. 9. 1999 400 FXU, 38 FBG. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 30 % otra ja/või kaera, nisu. 1 9 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg Põrsad 4 kuud 240 FXU, 22 FBG 1 000 FXU, 94 FBG Broilerkanad — 3 600 FXU, 1 500 BGU 12 000 FXU, 5 000 BGU 7 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 Aspergillus niger'ist endo-1,4-β-ksülanaasi glükanaasi valmistis, mille tahkes olekus ja vedelikuna on (CBS 600. 94) saadud endo-1,4-β- aktiivsus ja vähemalt 12 000 FXU/g (7), 5 000 BGU/g (8) 8 Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 (CBS 600. 94) saadud Aspergillus niger'ist endo-1,4-β-glükanaasi endo-1,4-β- ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus ja vedelikuna on ja vähemalt 10 000 BGU/g (9), 4 000 FXU/g (10) Broilerkanad — 3 000 BGU, 1 200 FXU 10 000 BGU, 4 000 FXU 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 400 FXU, 38 FBG. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 30 % otra ja/või kaera, nisu. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 3 600–6 000 FXU, 1 500–2 500 BGU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- rukist, davad nt üle 40 % nisu, tritikut. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 3 000–10 000 BGU, 1 200–4 000 FXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane ja arabinoksülaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % otra. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 9 3 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 9 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Aspergillus niger'ist endo-1,4-β-ksülanaasi aktiivsus tahkes olekus on (CBS 270. 95) saadud valmistis, mille vähemalt 28 000 EXU/g (11) ja vedelikuna vähemalt 14 000 EXU/ml Broilerkanad — 1 400 EXU — 10 α-amülaas EC 3. 2. 1. 1 Bacillus amyloliquefaciens'ist saadud aktiivsus tahkes olekus on α-amülaasi (CBS 360. 94) valmistis, mille Vähemalt 45 000 RAU/g (12) ja vedelikuna vähemalt 20 000 RAU/ml Põrsad 4 kuud 1 800 RAU — Nuumsead — 1 800 RAU — Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 400 EXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: üksnes 1 800 RAU. tärkliserikastesse Lisatakse segasöötadesse, mida kasutatakse vedelate söödasegude valmistamiseks ja mis sisaldavad nt üle 35 % nisu. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: üksnes 1 800 RAU. tärkliserikastesse Lisatakse segasöötadesse, mida kasutatakse vedelate söödasegude valmistamiseks ja mis sisaldavad nt üle 35 % nisu. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1 9 4 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Emised — 1 800 RAU — Broilerkanad — 11 Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 longibrachiatum'ist (ATCC Trichoderma saadud endo-1,4-β-glükanaasi, 74 252) endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β- ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: endo-1,4-β-glükanaas: vähemalt 8 000 U/ml (13), endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 18 000 U/ml (14), endo-1,4-β-ksülanaas: vähemalt 26 000 U/ml (15) — Endo-1,4-β- glükanaas: 400 U, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 900 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 1 300 U 1. 2. 3. 1. 2. Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: üksnes 1 800 RAU. tärkliserikastesse Lisatakse segasöötadesse, mida kasutatakse vedelate söödasegude valmistamiseks ja mis sisaldavad nt üle 35 % nisu. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,4-β-glükanaas: 400–1 600 U, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 900–3 600 U, endo-1,4-β-ksülanaas: 1 300–5 200 U. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 30 % nisu või otra ja 10 % rukist. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 9 5 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus 12 Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 viride'st endo-1,4-β-glükanaasi, (FERM BP-4447) Trichoderma endo- saadud 1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-ksüla- naasi valmistis, mille aktiivsus on järg- mine: endo-1,4-β-glükanaas: vähemalt 8 000 U/g (16), endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 18 000 U/g (17), endo-1,4-β-ksülanaas: vähemalt 26 000 U/g (18) Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Broilerkanad — Munakanad — Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg — — Endo-1,4-β- glükanaas: 200 U, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 450 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 650 U Endo-1,4-β- glükanaas: 640 U, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 1 440 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 2 080 U 1. 2. 3. 1. 2. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,4-β-glükanaas: 800–1 200 U, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 700 U, 1 800–2 endo-1,4-β-ksülanaas: 2 600–3 900 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 20 % nisu, 20 % otra ja/ või 25 % rukist. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,4-β-glükanaas: 640–1 280 U, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 1 440–2 880 U, endo-1,4-β-ksülanaas: 2 080–4 60 U. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 20 % nisu, 20 % otra ja/ või 25 % rukist. 1 9 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Broilerkal- kunid — Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta — Endo-1,4-β- glükanaas: 1 200 U, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 2 700 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 3 900 U 13 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 longibrachiatum'ist (CBS Trichoderma 357. 94) saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 pulbrina vähemalt 8 000 BGU/g (19), 11 000 EXU/g (20), Broilerkanad — 100 BGU 130 EXU — granuleeritud kujul vähemalt 6 000 BGU/g, 8 250 EXU/g, vedelikuna vähemalt 2 000BGU/ml, 2 750 EXU/ml 1. 2. 3. 1. 2. 3. Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,4-β-glükanaas: 1 200 U, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 2 700 U, endo-1,4-β-ksülanaas: 3 900 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 20 % nisu, 20 % otra ja/ või 20 % rukist. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 100 BGU, 130 EXU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt ß-glükaane ja arabinoksülaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % nisu ja 30 % otra või 20 % rukist. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 9 7 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 14 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Aspergillus niger'ist endo-1,4-β-ksülanaasi aktiivsus tahkes olekus on (CBS 520. 94) saadud valmistis, mille Broilerkanad — 300 U — Vähemalt 600 U/g (21) ja vedelikuna vähemalt 300 U/ml 15 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Trichoderma viride'est (CBS 517. 94) saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on Broilerkanad — 325 U — Vähemalt 650 U/g (22) ja vedelikuna vähemalt 325 U/ml 16 Endo-1,4-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 4 longibrachiatum'ist (IMI SD Trichoderma endo-1,4-β-glükanaasi 142) valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on saadud Broilerkanad — 250 CU — Vähemalt 1 000 CU/g (23) ja vedelikuna vähemalt 2 000 CU/ml Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 300–600 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 325–650 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % otra. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500–1 000 CU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1 9 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Munakanad — 250 CU — Põrsad 4 kuud 250 CU — Nuumsead — 250 CU — Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500–1 000 CU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt ß-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500–1 000 CU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt ß-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 500–1 000 CU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 9 9 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 17 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 longibrachiatum'ist (IMI SD Trichoderma endo-1,4-β-ksülanaasi 135) valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on saadud Vähemalt 3 000 EPU/g (24) ja vedelikuna vähemalt 6 000 EPU/ml Broilerkanad — 750 EPU — Munakanad — 750 EPU — Põrsad 4 kuud 750 EPU — 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500–3 000 EPU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu või maisi. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500–3 000 EPU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu või maisi. Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg 30. 9. 1999 Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500–3 000 EPU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu või maisi. 2 0 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Nuumsead — 750 EPU — 18 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Aspergillus niger'ist (MUCL 39 199) saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on Broilerkanad — 100 AGL — vähemalt 2 000 AGL/g (25) ja vedelikuna vähemalt 500 AGL/ml 19 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Aspergillus niger'ist (MUCL 39 199) saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on Broilerkanad — 25 AGL — Vähemalt 1 500 AGL/g (26) ja vedelikuna vähemalt 200 AGL/g Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500–3 000 EPU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu või maisi. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 100 AGL. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt ß-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra ja 20 % nisu. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 25–100 AGL. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % otra. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 0 1 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 20 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 21 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 longibrachiatum'ist (MUCL Trichoderma endo-1,4-β-ksülanaasi 39 203) valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on saadud Vähemalt 2 000 AXC/g (27) ja vedelikuna vähemalt 5 000 AXC/ml longibrachiatum'ist (MUCL Trichoderma endo-1,4-β-ksülanaasi 39 203) valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on saadud Broilerkanad — 100 AXC — Broilerkanad — 25 AXC — vähemalt 1 500 AXC/g (28) ja vedelikuna vähemalt 200 AXC/g 22 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Trichoderma longibrachiatum'ist (CNCM MA 6-10 W) saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on Broilerkanad — 1 050 BGN — Vähemalt 70 000 BGN/g (29) ja vedelikuna vähemalt 14 000 BGN/ml Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 100 AXC. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu või rukist. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 25–100 AXC. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % nisu. 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 2 800 BGN. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt β-glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % otra. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. 2 0 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta 23 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Trichoderma longibrachiatum'ist (CNCM MA saadud endo-1,4-β-ksülanaasi 6-10 W) valmistis, mille aktiivsus tahkes olekus on Broilerkanad — 1 050 IFP — Vähemalt 70 000 IFP/g (30) ja vedelikuna vähemalt 7 000 IFP/ml 24 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Aspergillus niger'ist (CNCM I–1517) saadud endo-1,3(4)-β- endo-1,4-β-ksülanaasi glükanaasi valmistis, mille aktiivsus on ja Vähemalt 28 000 QXU/g (31), 140 000 QGU/g (32) Broilerkanad — 420 QXU, 2 100 QGU 1 120 QXU, 5 600 QGU 25 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3. 2. 1. 8 (NRRL 2554) saadud Aspergillus niger'ist ja endo-1,4-β- endo-1,3(4)-β-glükanaasi ksülanaasi valmistis, mille endo-1,3(4)-β- glükanaasi aktiivsus on vähemalt 1 100 U/g (33) ja endo-1,4-β-ksülanaasi aktiivsus vähe- malt 1 600 U/g (34), Broilerkanad — — Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 138 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 1. 2. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 400 IFP. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 56 % nisu. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 560 QXU, 2 800 QGU. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja ß-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 30 % nisu ja 30 % otra. 30. 9. 1999 ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,3(4)-β-glükanaas: 138 U, endo-1,4-β-ksülanaas: 200 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt ß-glükaane ja arabinoksülaane), ning mis sisaldavad nt üle 50 % otra või 30 % nisu ja 30 % maisi. 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 0 3 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Munakanad — Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta — Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 138 U, endo-1,4-β- ksülanaas: 200 U Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 9. 1999 1. 2. 3. ja eelsegu kasutusjuhendis -aeg Lisandi märgitakse säilitustemperatuur, ja stabiilsus granuleerimisel. Soovitatav kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: endo-1,3(4)-β-glükanaas: 138 U, endo-1,4-β-ksülanaas: 200 U. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahhariide, mis ei ole tärklis (peamiselt arabinoksü- laane ja ß-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 50 % otra või 30 % nisu ja 30 % maisi. Üks FYT on ensüümi kogus, mis pH 5,5 ja 37 °C juures vabastab naatriumfütaadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis. Üks GALU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 30 °C juures hüdrolüüsib ühe mikromooli p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidi minutis. Üks FBG on ensüümi kogus, mis pH 5,5 ja 37 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). Üks FXU on ensüümi kogus, mis pH 6,0 ja 50 °C juures vabastab nisu asoarabinoksülaanist 7,8 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). Üks FXU on ensüümi kogus, mis pH 6,0 ja 50 °C juures vabastab nisu asoarabinoksülaanist 3,1 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). Üks FBG on ensüümi kogus, mis pH 6,0 ja 50 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). Üks FXU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud ksülaanist 0,15 mikromooli ksüloosi minutis. Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud β-glükaanist 0,15 mikromooli glükoosi minutis. Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud β-glükaanist 0,15 mikromooli glükoosi minutis. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Üks FXU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud ksülaanist 0,15 mikromooli ksüloosi minutis. (11) Üks EXU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja 55 °C juures vabastab arabinoksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (12) Üks RAU on ensüümi kogus, mis pH 6,6 ja 30 °C juures muundab ühe minuti jooksul 1 mg lahustuvat tärklist produktiks, milles pärast reaktsiooni joodiga neelduvus 620 nm juures jääb samaks. (13) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab karboksümetüültselluloosist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (14) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (15) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab speltakaera ksülaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (16) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab karboksümetüültselluloosist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (17) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (18) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab speltakaera ksülaanist 0,1 mikromooli glükoosi minutis. (19) Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja 40 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,278 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (20) Üks EXU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja 55 °C juures vabastab nisu arabinoksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (21) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,3 ja 50 °C juures vabastab kasepuu ksülaanist ühe mikromooli ksüloosi minutis. (22) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (23) Üks CU on ensüümi kogus, mis pH 4,5 ja 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,128 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (24) Üks EPU on ensüümi kogus, mis pH 4,7 ja 30 °C juures vabastab speltakaera ksülaanist 0,0083 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (25) Üks AGL on ensüümi kogus, mis pH 4,6 ja 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist 5,55 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna maltoosiekvivalendi kaudu). (26) Üks AGL on ensüümi kogus, mis pH 4,6 ja 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist 5,55 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna maltoosiekvivalendi kaudu). (27) Üks AXC on ensüümi kogus, mis pH 4,7 ja 30 °C juures vabastab kaera ksülaanist 17,2 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna maltoosiekvivalendi kaudu). (28) Üks AXC on ensüümi kogus, mis pH 4,7 ja 30 °C juures vabastab kaera ksülaanist 17,2 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna maltoosiekvivalendi kaudu). (29) Üks BGN on ensüümi kogus, mis pH 4,8 ja 50 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). 2 0 4 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d (30) Üks IFP on ensüümi kogus, mis pH 4,8 ja 50 °C juures vabastab kaera ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (31) Üks QXU on ensüümi kogus, mis pH 5,1 ja 50 °C juures vabastab kaera ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (32) Üks QGU on ensüümi kogus, mis pH 4,8 ja 50 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (33) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 4,0 ja 30 °C juures vabastab kaera β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (34) Üks U on ensüümi kogus, mis pH 4,0 ja 30 °C juures vabastab kaera ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 0 5 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Kolooniaid moodustavate osakeste arv (CFU) ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg II LISA 3 Saccharomyces cerevisiae NCYC Sc 47 Saccharomyces cerevisiae valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 109 CFU/g Broilerküü- likud — 2,5 × 109 5 × 109 Emised — 5 × 109 2,5 × 1010 Põrsad 4 kuud 5 × 109 1 × 1010 4 Bacillus cereus, ATCC 14 893, CIP 5832 Bacillus cereus'e, ATCC 14 893, CIP 5832 valmistis, mis sisaldab vähemalt 1010 CFU/g Põrsad 4 kuud 5 × 108 1 × 1010 Nuumsead — 2 × 108 1 × 109 Emised 15 päeva enne poegi- mist ja imeta- mise kestel 8,5 × 108 1,2 × 109 säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. Võib kasutada segasöötades, mis sisal- davad lubatud koktsidiostaatikumi: meti- kloorpindooli. -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- ja takse stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 2 0 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Kolooniaid moodustavate osakeste arv (CFU) ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg Vasikad 16 nädalat 1 × 109 1,2 × 109 Broilerkanad — 2 × 108 1 × 109 Broilerkal- kunid 26 nädalat 2 × 108 1 × 109 5 Saccharomyces cerevisiae Saccharomyces cerevisiae valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 108 CFU/g Vasikad 6 kuud 2 × 108 2 × 109 6 Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 Saccharomyces cerevisiae valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFU/g Emised — 2 × 109 1 × 1010 Põrsad 4 kuud 6 × 109 3 × 1010 Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- ja takse stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg -aeg säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. Võib kasutada segasöötades, mis sisal- davad järgmisi lubatud koktsidiostaati- kume: amprooliumi, halofuginooni, lasa- lotsiidnaatriumi, maduramütsiinammoo- niumi, monensiinnaatriumi, narasiini, salinomütsiinnaatriumi, metikloorpin- dooli, diklasuriili. -aeg säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. Võib kasutada segasöötades, mis sisal- davad järgmisi lubatud koktsidiostaati- kume: amprooliumi, halofuginooni, meti- kloorpindooli/metüülbensokiaati, diklasu- riili, nifursooli. Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- ja takse stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. säilitustemperatuur, -aeg 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 0 7 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Kolooniaid moodustavate osakeste arv (CFU) ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg 7 Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 Saccharomyces cerevisiae valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFU/g Lüpsilehmad — 5,5 × 108 2,1 × 109 Nuumveised — 1 × 109 1,5 × 109 8 Enterococcus faecium ATCC 53519, Enterococcus faecium Kapseldatud Enterococcus faecium'i Broilerkanad — 1 × 108 1 × 108 ATCC 53519 ja kapseldatud Enterococcus faecium'i ATCC 55593 segu, mis sisaldab vähemalt 2 × 108 CFU/g (kummagi bakteri sisaldus vähemalt 1 × 108 CFU/g) 30. 9. 1999 30. 9. 1999 30. 9. 1999 -aeg säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- ja takse stabiilsus granuleerimisel. Saccharomyces cerevisiae kogus päevarat- tohi ületada 8,4 × 109 CFU sioonis ei 100 kg kehakaalu kohta. Iga 100 täien- dava kehakaalu kilogrammi kohta lisa- takse 1,8 × 109 CFU. -aeg säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. Saccharomyces cerevisiae kogus päevarat- tohi ületada 4,6 × 109 CFU sioonis ei 100 kg kehakaalu kohta. Iga 100 täien- dava kehakaalu kilogrammi kohta lisa- takse 2 × 109 CFU. -aeg säilitustemperatuur, Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgi- takse ja stabiilsus granuleerimisel. Võib kasutada segasöötades, mis sisal- lubatud koktsidiostaati- davad järgmisi kume: amprooliumi, dekokinaati, halofu- ginooni, lasalotsiidnaatriumi, maduramüt- siinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini, nikarbasiini, narasiin/nikarba- siini, salinomütsiinnaatriumi. 2 0 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d


title: Udbygning af en europæisk tjenesteydelse til fremme af mobilitet og beskæftigelse - Rapport om EURES' aktiviteter 1996-1997 i medfør af forordning (EØF) nr. 1612/68, artikel 19, stk. 3

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EURES
employment service
free movement of workers
job mobility

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 07. 1998 KOM(1998) 413 endelig udg. Udbygning af en europæisk tjenesteydelse til fremme af mobilitet og beskæftigelse Rapport om EURES' aktiviteter 1996-1997 i medfør af forordning (EØF) nr. 1612/68, artikel 19, stk. 3 (forelagt af Kommissionen) Indholdsfortegnelse Administrativt resumé 1. EU RES' formål og karakteristika. ? 5 /. / El IRIX: Et instrument til fremme af arbejdstagernes frie bevægelighed inden for rammerne af den spirende europæiske beskæftigelsesstrategi 5 1. 2 EURES: Et omfattende netværk 2. De vigtigste forbedringer i 1996-1997 2. 1 Udbygning af netværket 2. 2 Forbedringer på jobdatabasen 2. 3 Forbedringer på databasen med information om arbejds- og levevilkår 2. 4 Et styrket samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer 3. Evaluering af EURES' resultater 3. 1 EURES som en informations- og rådgivningstjeneste 3. 2 EURES som et jobtilbuds- og arbejdsformidlingsværktøj 3. 3 EURES-T og fremme af de regionale arbejdsmarkeder. , 3. 4 Kvaliteten af netværket og dets tjenesteydelser 3. 5 Samspil med andre fællesskabsprogrammer 4. Udfordringer for EURES 4. 1 Fuld integrering af EURES i de offentlige arbejdsformidlingstjenester og andre partner organisationer. 4. 2 Øge EURES' andel af jobtilbuddene i EØS 4. 3 EURES og Internettet 6 11 11 12 13 14 15 15 16 18 20 21 23 23 24 25 Administrativt resumé EURES-nettet giver de europæiske borgere, der er interesseret i at arbejde i eller ansætte personale fra et andet EØS-land, en række enestående muligheder. Årene 1996 og 1997 er blevet anvendt til at styrke og udbygge EURES-nettet og dettes tjenesteydelser. Gennem formidling af information og rådgivning om mobilitet til en endnu større kreds af arbejdstagere og arbejdsgivere, gennem en øget udveksling af jobannoncer vedrørende det europæiske arbejdsmarked og gennem en øget støtte til jobformidling har EURES bidraget til en større mobilitet. EURES-systemet har været i kontakt med ca. 1 mio. europæiske borgere i de seneste to år, hvilket er mere end dobbelt så mange som i den indledende periode 1994-1995. Stigningen i antallet af jobannoncer og jobformidlinger har været markant, specielt inden for bestemte sektorer, såsom sundhed, IT og turisme. Der er ydet en stor indsats for at forbedre kvaliteten af oplysningerne og rådgivningen, samtidig med at man har øget antallet af de jobtilbud, som er udvekslet mellem partnerne i netværket. De databaser, der anvendes af alle partnere i de 17 lande, der er medlemmer af netværket, har undergået store forbedringer og dermed givet de europæiske borgere adgang til endnu flere og bedre job og praktiske oplysninger. Der er sket en kraftig udbygning af netværket af eurorådgivere. Netværket dækker nu et større geografisk område, og der er etableret særlige partnerskaber i grænseegne, hvor der er stor mobilitet og et stort potentiale for mobilitet. I de grænseoverskridende partnerskaber - der nu omfatter grænseegnene i 13 medlemstater - har det omfattende netværk af eurorådgivere fra de offentlige arbejdsformidlingskontorer, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer erhvervet en enestående ekspertise, når det gælder om at bistå grænsearbejderne med at overvinde de fortsatte hindringer for mobilitet. Inden for rammerne af den spirende europæiske beskæftigelsesstrategi skal mobilitet ikke kun ses som den enkelte arbejdstagers ret, men også som en mekanisme for arbejdsmarkedstilpasninger. EURES spiller en stadig større rolle, når det gælder om at afdække sektormæssige over- og underskud og at fjerne særlige flaskehalse. EURES spiller også en rolle, når det gælder om at forbedre den enkeltes ansættelighed, specielt hvad angår unge, ved at hjælpe disse med at erhverve arbejdserfaring i udlandet. I grænseegne hjælper EURES med at fremme et fælles regionalt arbejdsmarked med udveksling af samtlige eller et væsentligt antal jobtilbud og samarbejde mellem de forskellige aktører på det lokale arbejdsmarked. Trods en høj arbejdsløshed, en utilstrækkelig økonomisk vækst og knappe offentlige ressourcer i store dele af Europa er det således lykkedes EURES-nettet at tilbyde et stadig større antal mennesker flere og bedre tjenesteydelser. Med sit store udvalg af tjenesteydelser og knowhow er dette omfattende netværk af allerstørste værdi for de europæiske borgere, der er interesseret i mobilitet. De muligheder, der ligger i EURES er imidlertid ikke helt udtømte. Der er stadig store forskelle mellem de bidrag, der ydes af de forskellige partnere, og der bør ske en større integrering af EURES, specielt med de offentlige arbejdsformidlingskontorer, hvor EURES bør blive en del af det normale udvalg af tjenesteydelser. EURES bør også nå en "kritisk masse", hvad angår markedsandele, for at kunne tilbyde alle brugere en optimal service Dertil kommer, al KURES løbende bør tilpasse sig de udfordringer og muligheder, der er indeholdt i nye teknologiske landvindinger Nærværende rapport er udarbejdet i overensstemmelse med Rådets forordning 1612/68', artikel 19, stk. 3, i hvilken det bestemmes, at Kommissionen hvert andet år udarbejder en rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om gennemførelse af forordningens anden del, der vedrører formidling og udligning af tilbud og ansøgninger om beskæftigelse. Det centrale i rapporten er EURES-nettet, der er udviklet som det primære instrument til gennemførelse af denne del af forordningen. Rapporten indeholder beskrivelse og vurdering af det vigtigste tendenser i udviklingen samt af det resultaterne i perioden 1996-1997, men den behandler også nogle af de udfordringer, som EU RES vil blive konfronteret med i de kommende år. 1 Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet - 4- 1. EURES' formål og karakteristika 1. 1 EURES: Et instrument til fremme af arbejdstagernes frie bevægelighed inden for rammerne af den spirende europæiske beskæftigelsesstrategi FA IRi'. S som cl instrument til fremme af mohi/itel Arbejdstagernes frie bevægelighed er en af de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder og grundlaget for oprettelsen af EURES (EURopean Employment Services). EURES er et netværk, der har til formål at lette og fremme arbejdstagernes frie bevægelighed i EU og i EØS. Formålet forfølges gennem et samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen; dette formål er opstillet i Rådets forordning nr. 1612/68 og i Kommissionens beslutning af 22. oktober 1993, der udgør grundlaget for oprettelsen af EURES. EURES hjælper de arbejdstagere, der er interesseret i at flytte til et andet land, eller de arbejdsgivere, der ønsker at ansætte arbejdskraft fra udlandet, med at træfie deres beslutning. EURES er således en hjælp for et stort antal arbejdstagere og arbejdsgivere, især i grænseegne, og for jobsøgende, studerende og lærlinge, der af forskellige grunde ønsker at arbejde i eller ansætte personer fra et andet land. I'AIRI'IS som el arhejdsmarkeJsinslrumenl Arbejdslagernes frie bevægelighed er ikke kun en rettighed. Den betragtes i stigende grad som en mekanisme for tilpasning af arbejdsmarkedet på europæisk plan. På Det Europæiske Råd i Amsterdam enedes stats- og regeringscheferne om en ny traktat, dér gør beskæftigelsespolitikken til et fælles anliggende og som opfordrer til en koordineret strategi smidig arbejdsstyrke og fleksible arbejdsmarkeder. EURES kan bidrage til realiseringen af et fælles europæisk arbejdsmarked, især i grænseegne. Arbejdstagernes mobilitet på tværs af landegrænserne er også et af midlerne til at undgå flaskehalse i tilbud og efterspørgsel. I denne forbindelse spiller EURES en stadig større rolle som et led i den europæiske beskæftigelsesstrategi. fremme af en veluddannet og til l'AIRFS som en hjælp for europæiske borgere EURES blev først og fremmest oprettet med henblik på at informere, rådgive og bistå europæiske borgere, der arbejder, eller som ønsker at arbejde i udlandet. Et menneskeligt og teknisk netværk hjælper med at linde et job i et andet land, understøtter beslutningen om at flytte til udlandet og gør overgangen nemmere. EURES-nettet tjener da heller ikke noget særligt formål, medmindre det er kendt og værdsat af arbejdsgivere og arbejdstagere. I en tid med et stadig stigende antal arbejdsmarkedsrelaterede tjenester, herunder også private, bør EURES' tjenesteydelser i enhver henseende bære præg af kvalitet. Dette gælder kvaliteten af oplysningerne og af rådgivningen samt antallet og arten af de jobtilbud, der udveksles af partnerne i netværket. - 5- EURES som et instrument for beslutningstagere EURES' partnere har i den forløbne periode erhvervet en betydelig ekspertise, når det gælder om al identificere hindringerne for mobilitet og arbejdsmarkedets funktion. EURES har en opgave med hensyn til at bringe denne viden ud til beslutningstagerne på det relevante niveau og dermed bidrage til at rydde hindringer af vejen og til, at det europæiske arbejdsmarked fungerer bedre. 1. 2 EURES : Et omfattende netværk lanceret i november 1994 og er et partnerskab mellem EURES blev officielt Kommissionen, de offentlige arbejdsformidlingskontorer i medlemsstaterne, Norge og Island og i visse grænseegne organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter og de lokale myndigheder. Dette omfattende netværk omfatter en stort antal partnere. Det frontlinjepersonale, der leverer EURES' tjenesteydelser, udgøres af eurorådgiverne. Eurorådgivere Ved udgangen af 1997 leverede i alt 477 eurorådgivere tre basale tjenesteydelser - information, vejledning og arbejdsformidling - til arbejdstagere og arbejdsgivere, der er interesseret i mobilitet på tværs af landegrænserne. Eurorådgiverne er fordelt over hele netværket. 387 eurorådgivere er ansat af de offentlige arbejdsformidlingskontorer, 57 af fagforeningerne, 12 af arbejdsgiverorganisationerne, 4 af de regionale myndigheder og 17 af universiteterne. Eurorådgiverne skal informere og rådgive de arbejdstagere, der viser interesse for mobilitet, samt de arbejdsgivere, der udtrykker ønske om at ansætte personale fra andre europæiske lande, og udføre eller støtte grænseoverskridende eller tværnationale arbejdsformidlingsopgaver. Hensigtsmæssige oplysninger er af stor betydning for de arbejdstagere, der er interesseret i mobilitet, og eurorådgiverne understøtter beslutningen om at flytte ved at skaffe information om en lang række emner, som f. eks. social sikring, skatte- og afgiftsordninger, uddannelse, udformningen af et godt CV og forskelle i arbejdskultur - for blot at nævne nogle få. 1 grænseegnene, hvor der er størst mobilitet - med folk, der lever i det ene land og arbejder i nabolandet - opstår der mange praktiske problemer eller hindringer. De grænseoverskridende eurorådgivere hjælper med at finde løsninger på disse praktiske problemer og afpasser deres tjenesteydelser efter de regionale kunders behov. Partnere på nationalt plan De offentlige arbejdsformidlingskontorer er nøglebrikkerne i netværket. I Frankrig og Tyskland indgår en række supplerende partnere, der opererer inden for rammerne af den nationale lovgivning på arbejdsmarkedsområdet, også som et led i netværket. De enkelte partnere har udpeget en repræsentant - en EURES-manager - der fungerer som forbindelsesled mellem Kommissionen og det personale, der er beskæftiget med at erlægge EURES-tjenesteydelser på nationalt plan. 387 eurorådgivere, der er specialister inden for information, rådgivning og hjælp til arbejdsformidling på europæisk plan, er ansat af de nationale arbejdsformidlingskontorer. Tabel 1 Partnere på nationalt plan og antallet af eurorådgivere A-ArbcitsniarktscrviccOslcrrcich -18 B-Formation Emploi -11 B-Vlaamsc Dicnst voor Arbcidsvoor/. icniim - 8 B-OfTice Rdgionnal Bruxcllois dc rEmploi - 2 D-Bundesanstalt filr Arbeit - 42 D-Bundcsverwaltungsamt -14 DK-Arbeidsmarkedsstyrelsen - 21 E-Instituto Nacional de Empleo - 35 SF- Ministry of Labour -17 F-Agence Nationale pour l'Emploi - 32 F- Association pour l'Emploi des Cadres - 6 F-OfTicc dcs migrations - 7 GR-Officc dc l'cinploi ct dc la main d'ocuvrc - 22 IRL-Foras Ascanna Saothair - 29 ISL-Dircctoratc of Labour -1 1-Ministcro del Lavoro - 36 L-Administration dc 1'Emploi - 5 NL-Arbeidsvoorziening - 21 N-Arbeidsdirektoratet - 8 P-Intituto do Emprego e Formacao Profissional -18 S-Aibetsmarknadsstyrelsen -19 lUK-Employment Service -14 Partnere på del grænseoverskridende plan Det grænseoverskridende EURES række samarbejdsstrukturer, der inden for rammerne af EURES-nettet tager sigte på at opfylde det behov for information og samarbejde, der er relateret til den form for mobilitet, som er særegen for grænseegnene. (forkortet EURES-T) består af en I 18 grænseegne, hvor der er en høj grad af grænseoverskridende mobilitet, eller som agter at udvikle denne, er der etableret særlige partnerskaber mellem Kommissionen, de regionale offentlige arbejdsformidlingskontorer, arbejdsmarkedets parter og andre regionale eller lokale institutioner, der beskæftiger sig med arbejdsmarkedsspørgsmål og erhvervsuddannelse. Fagforeningerne og spiller grænseoverskridende fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer på begge sider af grænsen deltager i næsten alle partnerskaber. De enkelte grænseoverskridende partnerskaber har udpeget en grænseoverskridende koordinator, der er ansvarlig for tilrettelæggelsen af de regionale partneres samarbejde, og som også optræder som forbindelsesled mellem Kommissionen og partnerne på regionalt plan. rolle gennem EFS, en aktiv Ud over at formidle jobtilbud og jobsøgninger samt oplysninger om leve- og arbejdsvilkår udveksler de grænseoverskridende partnere oplysninger om erhvervsuddannelse, styrker samarbejdet på arbejdsmarkedet og hjælper med at oprette lokale arbejdsmarkeder gennem etablering af forbindelser mellem de forskellige partnere på begge sider af grænsen. tværnationale 150 (af i alt 477) eurorådgivere fra offentlige arbejdsformidlingskontorer, fagforeninger, leverer EURES-tjenesteydelser arbejdsgiverorganisationer og regionale myndigheder inden for rammerne af de 18 partnerskaber. Nedenstående kort viser samtlige grænseoverskridende partnerskaber og den geografiske fordeling. Kort 1 Grænseoverskridende EURES-partnerskaber 1. H. N. F. K Hainaut / Nord-Pas de Calais / West-Vlaanderen / Kent Belgique / Belgie, France, United-Kingdom 2. I Q A1 Belgique / Belgie, Nederland 3. Euregio Gronau / Enschede Deutschland, Nederland 4. I G A2 Belgique / Belgie, Deutschland, Nederland B. RE. D. Belgique / Belgie, France, Luxembourg o. Saar / Lorraine / Luxembourg / rtheiniand - pfalz Deutschland, France, Luxembourg 7. EURAZUR France, Italia 6. TFIANSALP France, Italia B. SØNDERJYLLAND - SCHLESWIG Danemark, Deutschland 10. EURALP Italia, Osterrelch 1 1. Euregio Rheln • Waal / Rheln - Maas • Nord Deutschland, Nederland 12. INTERALP Deutschland, Osterrelch 13. E0R Deutschland, Nederland 18. Northem Ireland / Border counties of the Rep, of Ireland Ireland/ United Kingdom -8 Universiteter De 17 eurorådgivcre ved universiteterne i 6 lande (B, FIN, F, IRL, NL og UK), der startede deres virksomhed i 1995, giver med adgang til de to BURES-databaser råd og vejledning til studerende om job og leve- og arbejdsvilkår. De påtager sig ikke arbejdsformidling, men har kontakter til arbejdsgivere og leverer jobtilbud til EURES, medens leveringen af input til databasen i visse lande udføres af eurorådgiveren ved det lokale arbejdsformidlingskontor. Eurorådgiverne ved universiteterne leverer også relevante oplysninger om arbejdsmarkedet for universitetskandidater i deres respektive lande. Databaserne Med henblik på udveksling af jobtilbud og jobsøgninger på fællesskabsplan og sikring af udveksling af oplysninger om arbejds- og levevilkår mellem medlemsstaterne blev der i 1994 oprettet to databaser. Jobdatabasen indeholder ledige job, der sandsynligvis har større chance for at blive besat, såfremt de annonceres på fællesskabsplan, og ledige job, hvor arbejdsgiveren har udtrykt ønske om anden arbejdskraft end den indenlandske. Jobdatabasen rummer ledige job i EØS-medlemslandene. Alle ledige job er da tilgængelige i de 17 lande og for alle eurorådgivere. Databasen er interaktiv, idet eurorådgiverne kan tilføje og ændre de ledige job og videresende dem til kolleger. I visse grænseegne udveksles alle jobtilbud på begge sider af grænsen. Antallet af EURES-jobtilbud udgjorde 30. 000 ved udgangen af 1997. indeholder generelle oplysninger om leve- og Den anden EURES-database arbejdsvilkårene og arbejdsmarkedet i EØS-medlemsstaterne. Den sætter eurorådgiverne i stand til at give præcise og praktiske oplysninger til alle jobsøgende i et andet EØS-land samt vigtige oplysninger til den jobsøgendes familie med det formål at lette integreringen i værtslandet. Kommissionens rolle Kommissionen er selv medlem af EURES gennem Det Europæiske Koordineringsbureau (der er baseret i GD V). Kommissionen har i almindelighed til opgave at sikre, at netværket fungerer korrekt gennem koordineringen af partnernes aktiviteter og gennem erlæggelsen af de nødvendige fælles tjenesteydelser. Kommissionen leder kvartårlige møder mellem alle repræsentanter for de nationale partnere ("EURES-managere") og for de grænseoverskridende partnere ("EURES- koordinatorer") samt de grænseoverskridende partnerskabers styringsgrupper på lokalt plan og en række ad hoc-arbejdsgrupper. Kommissionen er ansvarlig for opbygningen og vedligeholdelsen af de to EURES- databaser. Dertil kommer, at Kommissionen - i samarbejde med alle partnere - tilrettelægger grund- og videreuddannelsen af eurorådgiverne og andre relevante aktører i netværket. Endelig tildeler Koordineringsbureauet en årlig støtte til partnerne ud af EURES' budget. - 9- EURES'budget EURIiS' budget vedtages hvert år af budgetmyndigheden. Den årlige bevilling for 1996 og 1997 udgjorde 10. 5 mio. ECU. Europa-Parlamentet anmodede om, at 5 mio. ECU for 1996 og 6 mio. ECU for 1997 blev allokeret til EURES' grænseoverskridende partnerskaber. Ud over de ovennævnte beløb modtager EURES et bidrag fra EFTA (165. 200 ECU i 1996 og 186. 900 ECU i 1997) som følge af Norges og Islands deltagelse i netværket. som grænseoverskridende plan For 1996 og 1997 blev hovedparten af budgettet anvendt til årlig støtte til partnerne - på såvel nationalt - på grundlag af partnernes "aktivitetsplaner". Disse planer omfatter hovedsagelig "støtteaktiviteterne" til partnerne i netværket - såsom information, interne støtteaktiviteter, computerudstyr og koordination på det grænseoverskridende plan - medens tjenesteydelserne over for brugerne (information, rådgivning og arbejdsformidling), som er kernen i aktiviteterne, skal finansieres af partnerne selv. Ud over støtten til partnernes "aktivitetsplaner" anvendes EURES' budget til en række tjenesteydelser til gavn for alle partnere: uddannelse, interne støtteaktiviteter, udvikling og vedligeholdelse af databaserne samt leverancer af det nødvendige edb-udstyr til eurorådgiverne. Nedenstående graf viser fordelingen af EURES ' budget for 1997. Graf 1 Fordelingen af EURES ' budget for 1997 Forklaring: 1 - Diverse, 2 - PR-aktivitet, 3 - Aktivitetsplaner for EURES-T, 4 - Aktivitetsplaner for de offentlige arbejdsformidlingskontorer, 5 - Uddannelse, 6 - Interne støtteaktiviteter, 7 - IT-systemer, g - Databaser 10 2. De vigtigste forbedringer i 1996-1997 Medens den indledende periode 1994-1995 blev anvendt til etableringen af det grundlæggende netværk og de basale tjenesteydelser, har perioden 1996-1997 Været helliget konsolidering og udbygning. 2. 1 Udbygning af netværket Der er sket en betydelig videreudvikling af netværket i de seneste to år, især hvad angår nye grænseoverskridende partnerskaber og nye eurorådgivere. Nye eurorådgivere De offentlige arbejdsformidlingskontorer og andre partnere i grænseegnene udvælger nye eurorådgivere som et led i den menneskelige og geografiske udbygning eller fornyelse af netværket. 1 1996-1997 fulgte yderligere 80 nye eurorådgivere det grundlæggende EURES-uddannelsesprogram. Udvidelsen af antallet af eurorådgivere fra 400 ved udgangen af 1995 til 477 ved udgangen af 1997 betyder, at EURES-tjenesteydelserne er tilgængelige på større geografiske områder, idet eurorådgiverne nu er placeret uden for hovedstæderne og de større byer. Eurorådgiverne uden for hovedstæderne arbejder generelt på lokale arbejdsformidlingskontorer og er her som en bieffekt med til at oplyse andre medarbejdere hos EURES-partnerne om EURES. Nye grænseoverskridende partnerskaber I 1996-1997 blev antallet af grænseoverskridende partnerskaber øget fra 11 til 18. Partnerskaberne er etableret på regionalt initiativ på områder, hvor mobiliteten er stor, eller hvor der er et potentiale for mobilitet, f. eks. som følge af nye infrastrukturer. Den største mobilitet har kunnet registreres inden for det grænseoverskridende partnerskab PED mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer (B, L og F) med skønsmæssigt 60. 000 grænsearbejdere. Nye partnerskaber, der er etableret uden for regioner med traditionelt høj mobilitet i hjertet af Europa, udgør et incitament til øget mobilitet samt en større geografisk spredning af de grænseoverskridende EURES-tjenesteydelser. Lande som Sverige, Spanien, Portugal og Irland er nu involveret i grænseoverskridende partnerskaber, idet de erkender behovet for at bistå arbejdstagere, der er interesseret i mobilitet, og for at fremme et regionalt arbejdsmarked. Ca. 30 nye grænseoverskridende eurorådgivere er således blevet uddannet med dette formål for øje. Pilotprojekter med universiteter Universitetskandidaterne, der er unge, veluddannede og flersprogede og dermed interesserede i mobilitet, er af en særlig interesse for EURES. EURES-uriverøtetspUotprqjektet, der blev iværksat med henblik på at undersøge, om EURES-systemet med held kunne udvides gennem etablering af partnerskaber med universiteterne, gennemførte sit tredje driftsår i 1996. Projektet blev evalueret i 1996. Konklusionen på evalueringen var, at eurorådgrverne, der er tilknyttet universiteterne, udfyldte en vigtig opgave som supplement til de offentlige arbejdsformidlingskontorers indsats for at imødekomme de specifikke behov hos et voksende antal højt kvalificerede unge jobsøgende. På denne baggrund blev man enige om, at projektet skulle videreføres og udvikles i overensstemmelse med retningslinjerne for de forskellige - li samarbejdsmodeller, der er identificeret i deltagerlandene. Lande, der endnu ikke havde deltaget i projektet, blev opfordret til at deltage. 2. 2 Forbedringer på jobdatabasen BURES1 edb-system til udveksling af jobtilbud i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev udviklet i hast i 1993-1994, og udgjorde dermed et værdifuldt instrument for arbejdsgivere, der ønskede at annoncere ledige job over hele Europa, og det gav jobsøgende mulighed for hurtigt at ansøge om job i andre lande. Edb-systemet var også betydningsfuldt, for så vidt som det skabte forbindelse mellem eurorådgiverne i en driftsmæssig sammenhæng. Der var imidlertid en række ulemper forbundet med det oprindelige system, som bør udbygges og forbedres. Bedre input En af ulemperne var, at den softwareapplikation, der blev anvendt til oprettelse af jobtilbud på eurorådgiver-PC'en, ikke indeholdt de detaljerede oplysninger, der i stigende grad er nødvendige for et internationalt jobtilbud. I løbet af 1996 blev der derfor udviklet en ny softwareapplikation ("EURES for Windows"), som gjorde det muligt for eurorådgiverne at ledige stillinger. levere mere detaljerede oplysninger om de Størsteparten af curorådgiverne har nu faet installeret det nye software, og responsen fra netværket har været særdeles positiv. Et af resultaterne er, at brugen af jobtilbudssystemet er blevet intensiveret. En anden version af "EURES for Windows", der er baseret på kommentarer fra brugerne, blev udviklet i 1997 og frigivet til netværket i december. Inden for en overskuelig fremtid vil dette være den endelige version af jobtilbudssystemet. Lettere input En anden ulempe ved det originale system var, at det forudsatte, at eurorådgiverne manuelt identificerede og uddrog jobtilbud fra det nationale system og indlæste dem på deres EURES-PC. Dette var naturligvis ikke den bedste anvendelse af eurorådgivernes tid og gik ud over deres hovedrolle, nemlig at rådgive de jobsøgende. I 1995 aftalte EURES' tekniske team derfor med en række nationale forvaltninger, at man skulle finde en løsning, som ville gøre det muligt at identificere de jobtilbud i de nationale systemer, som var af europæisk interesse. Disse jobtilbud ville automatisk blive overført til EURES-databasen i Bruxelles. Dette betyder i realiteten, at alle arbejdsformidlingskontorer i de pågældende lande vil være i stand til - som et led i deres rutinemæssige beslutning om, hvor arbejdsgiverens jobtilbud skal annonceres - at underrette de andre lande i EURES-nettet om et jobtilbud. En sådan "integration" af jobtilbudssystemerne og EURES-databasen er nu en realitet i Tyskland, Frankrig, Østrig, Belgien og Finland. En yderligere integration planlægges af Nederlandene, Norge og Irland. Grænseoverskridende integration På det grænseoverskridende plan blev der fra såvel arbejdsgivere som jobsøgende stillet krav om, at alle jobtilbud i et grænseområde blev udvekslet mellem forvaltningerne. I oktober 1996 blev der etableret en fuld grænseoverskridende integration mellem det nordlige Østrig og det sydlige Tyskland. Samtlige arbejdsformidlingskontorer på begge sider af grænsen kan nu modtage jobtilbud fra deres "counterpart". Til enhver given tid - 1 2- kan der i disse grænseegne tilbydes 40. 000 ledige stillinger. Dette er med til at opfylde hovedmålsætningen for EURES, nemlig etableringen af gennemskuelige arbejdsmarkeder på det grænseoverskridende plan. Efter succesen med dette initiativ etableres den samme ordning nu i grænseegnene Frankrig/Tyskland og Nederlandene/Tyskland. IDA-støtle Hele denne udvikling er blevet støttet via midler, EURES har modtaget fra Kommissionens (dataudveksling mellem administrationerne). Dette bevirkede, at der skete hurtige fremskridt, hvilket ellers ikke ville have været muligt. IDA-program Jobkodning Endelig skal nævnes, at der er iværksat en revision af de jobkodninssystemer, der anvendes af EURES, med henblik på en yderligere forbedring af kvaliteten af informationsudvekslingen; af et nyt tager opjobklassificeringssystem inden oktober 1998. indførelsen sigte på revisionen 2. 3 Forbedringer på databasen med information om arbejds- og levevilkår EURES-databasen med information om leve- og arbejdsvilkårene og de regionale arbejdsmarkeder har undergået betydelige forbedringer i løbet af de seneste to år. Med henblik på at imødekomme de specifikke behov i netværket i almindelighed og hos i særdeleshed hurtigere og mere direkte har Det Europæiske eurorådgiverne Koordineringsbureau udviklet sit eget forvaltnings- og formidlingsværktøj for leve- og arbejdsvilkårene og de regionale arbejdsmarkeder - Eureslnfo-databasen - der erstatter Info 92-databasen vedrørende det indre marked, der hidtil har været anvendt. Efter mere end ét års udvikling er den nye database klar til at blive installeret på PC'erne hos de forskellige eurorådgivere i netværket. 1 grænseegnene er der udformet en forbedret informationspolitik med harmoniserede værktøjer og procedurer bl. a. for indsamling af data og udveksling af oplysninger om arbejdsmarkedet med henblik på at matche den politik, der allerede eksisterer på dette felt på det tværnationale plan. Indholdet af databasen, der er beregnet på i første række at opfylde behovet hos eurorådgiverne og gennem disse behovet i befolkningen generelt, er blevet udbygget med nye emner. I de seneste to år er databasen især blevet udbygget, så den indeholder et nyt område med en profil af de regionale arbejdsmarkeder i de lande, der er medlemmer af netværket: på grundlag af en fælles model er der skabt en profil for arbejdsløshed, en profil for de kvalifikationer, arbejdsgiverne ønsker, en profil af arbejdsstyrken og en profil af de universitetskandidater, der søger ud på arbejdsmarkedet, hvilket giver mulighed for at opstille en regional diagnose over minusser og plusser, hvad angår den arbejdskraft, som er til rådighed. Denne model vil blive finpudset i de kommende måneder. EURES-nettets arbejdsvilkårene og de regionale arbejdsmarkeder". internetsted indeholder også en afdeling vedrørende "leve- og 13 2. 4 Et styrket samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer BURES har hjulpet arbcjdsformidlingskontorerne i deltagerlandene med at indlede et tættere samarbejde, hvad enteir det gælder arbejdsformidling inden for rammerne af bilaterale aftaler eller andre måske mere generelle emner af fælles interesse. Arbejdsformidling indenfor rammerne af et tværnationalt samarbejde Samarbejdet mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer omkring tværnational arbejdsformidling er blevet intensiveret. De nationale arbejdsformidlingskontorer kan med støtte fra EURES-managere og eurorådgivere indgå bilaterale aftaler, hvor de berørte lande arbejder aktivt for at besætte job i et land, der har behov for arbejdskraft inden for specifikke sektorer. Der er flere eksempler på et succesrigt samarbejde, især med den massive rekruttering til Disneyland i Frankrig, til IT-sektoren i Irland, mellem Østrig og Grækenland inden for turisme og med hensyn til ansættelse af lægepersonale i Norge. I disse og andre lignende tilfælde er EURES-nettet den døråbner, der gør det nemmere for personalet på de nationale arbejdsformidlingskontorer, som normalt ikke har med det europæiske arbejdsmarked at gøre, at beskæftige sig med mobilitet på europæisk plan. EURES arbejdsformidlingskontorer incitament et - til et videre samarbejde mellem de offentlige (oktober I Killarney Etableringen af EURES bragte de offentlige arbejdsformidlingskontorer i EØS-landene sammen i et omfattende netværk, hvor hovedelementet er udvekslingen af jobtilbud og samarbejde omkring tværnational arbejdsformidling og mobilitet. Delvis takket være netværket er der ved at blive udviklet et tættere samarbejde omkring et bredere udvalg af emner. offentlige arbejdsformidlingskontorer for første gang sammen med ca. 50 mellemledere fra EØS- landene i en konference, der havde til formål at skabe en større integration mellem de offentlige arbejdsformidlingskontorer og EURES-nettet. Siden da er cheferne for de nationale arbejdsformidlingskontorer begyndt at mødes regelmæssigt for at drøfte emner, der handler om mere end udveksling af jobtilbud og EURES-tjenesteydelser. EURES kan betragtes som det instrument, der har bragt de offentlige arbejdsformidlingskontorer sammen omkring et bredere udvalg af emner og spørgsmål af fælles interesse. cheferne deltog 1996) for de -14 3. Evaluering af EURES' resultater EURES-systemet har været i kontakt med ca. 1 mio. borgere i 1996-1997, hvilket er mere end en fordobling af tallet for 1994-1995. Således har indsatsen for en udbygning og forbedring af netværket givet resultat. Samtidig er der også gjort en indsats for at forbedre kvaliteten af information og rådgivning og den måde, hvorpå tjenesteydelserne leveres; endvidere er der sket en stigning i udvekslingen af jobtilbud. 3. 1 EURES som en informations- og rådgivningstjeneste At flytte til et andet land er et stort skridt for de fleste. EØS-borgerae har behov for at blive ordentligt informeret om situationen på det europæiske arbejdsmarked, hvad angår beskæftigelsesmuligheder, forbedring af kvalifikationerne og adgangen til en international karriere. Arbejdsgiverne behøver oplysninger om tilstedeværelsen af en tværkulturel, flersproget arbejdsstyrke, der kan give en stor konkurrencemæssig fordel. Eurorådgiverae har udviklet en enestående ekspertise inden for alle praktiske, lovgivningsmæssige eller administrative spørgsmål i tilknytning til mobilitet. I grænseegne, hvor mobiliteten er størst, er oplysninger om emner, såsom social sikring, sociale ydelser, anerkendelse af kvalifikationer eller skattelovgivning, af allerstørste betydning for arbejdstagerne. Da de er uddannet med dette formål for øje kan eurorådgiverne under anvendelse af databasen informere de jobsøgende om et bredt udvalg af spørgsmål. Gennem det menneskelige netværk, de har til rådighed, kan de nemt få klarlagt alle spørgsmål, der trænger til en nærmere belysning, ved at kontakte en kollega i en anden medlemsstat. Den information, der er givet, og kontakten med publikum er steget betydeligt i omfang i de seneste to år, både på det tværnationale og det grænseoverskridende plan. Antallet af kontakter inden for alle kategorier er fordoblet siden 1995. Tallene viser, at der er et klart behov for information om mobilitet, at arbejdsgiverne i stigende grad får øjnene op for muligheden af at ansætte arbejdskraft fra et andet land, og at EURES har vundet anerkendelse på det nationale plan som en vigtig leverandør af information om mobilitet. Tabel 2 Kontakter medEURES-kunder i 1996 og 1997 (jan. - nov. ) Periode 1QQ6 1QQ7 HI mHr^ I alt iobs0cende -K«\ 7 57 4 07 0 16 7 65 7 68 Kontakter med arbeidscivere 98 Q71 ^ 4 8 15 frt 786 andre 46 0 70 48 6 10 95 548 I alt 441 6 48 4 8S 4 50 97,7 098 Den informations- og rådgivningstjeneste, der ydes af EURES, udgør en væsentlig del af netværkets aktiviteter. Den kan vedrøre arbejdsformidlingsaktiviteter, selv om den også ofte omfatter personer, der allerede har et job (f. eks. i grænseegne), eller som har fundet et job, der ikke er annonceret via EURES. 15 3. 2 EU RES som et jobtilbuds- og arbcjdsformidliitgsværktøj En støt vækst i antallet af jobtilbud Antallet af ledige job, som er udvekslet via jobdatabasen, er steget næsten hver måned siden lanceringen af EURES og er øget fra 4. 700 i oktober 1995 til 30. 000 ved udgangen af 1997 (beholdningen af jobtilbud på et givet tidspunkt). Jobtilbuddene slettes automatisk efter tre måneder, så det årlige input af jobtilbud til systemet er i realiteten et multiplum af beholdningen. Beholdningen omfatter grænseoverskridende jobtilbud, der er tilgængelige for hele netværket, selv om de er af særlig interesse for nogle enkelte lande, hovedsagelig Tyskland og Østrig. Grænseoverskridende jobtilbud blev ikke udvekslet før oktober 1996. Der udveksles nu flere jobtilbud, idet de nationale systemer i visse lande er blevet integreret med EURES-jobdatabasen. Hertil kommer, at Tyskland og Østrig i slutningen af 1997 besluttede at udveksle alle job, der forudsætter en akademisk grad. Antallet af internationale job eksklusive grænseoverskridende jobtilbud og tyske og østrigske jobtilbud til akademikere svinger mellem 5. 000 og 10. 000 Ovennævnte generelle vækst afspejler EURES-partnernes engagement og bestræbelser for at udbrede kendskabet til EURES blandt arbejdstagere og arbejdsgivere. Den viser også, at selv med fremkomsten af Internettet og andre teknologiske innovationer betragtes EURES-databasen som et betydningsfuldt værktøj. Dette skyldes navnlig det forhold, at de jobtilbud, der indgår i EURES-databasen, forinden er blevet nøje gennemgået og alene de job, der sigter mod et europæiske arbejdsmarked, passerer igennem nåleøjet. Dette er en fordel for den jobsøgende, hvis henvendelse vil blive behandlet med interesse, hvilket øger chancen for succes. Arbejdsgiverne kan på den anden side drage fordel af eurorådgivernes særlige tjenesteydelser og dermed med held ansætte personale fra udlandet. Annoncering via EURES er derfor en garanti for kvalitet set ud fra såvel arbejdsgiverens som den jobsøgendes synsvinkel. Nationale forskelle Bidragene fra de deltagende organisationer til jobdatabasen varierer i betydelig grad, hvilket fremgår af nedenstående graf. -16 Graf 2 Andelen af jobinput fra de offentlige arbejdsformidlingskontorer og de grænseoverskridende strukturer pr. S i. 12. 1997 l alt: 30. 387 (4. 702 internationale og 25. 685 grænseoverskridende) Graf 3 Andelen af jobinput efter land (eksklusive grænseoverskridende job) pr. 31. 12. 1997 En af forklaringerne på forskellene mellem medlemsstaterne er det forhold, at de selv vælger, hvilke jobtilbud der skal overføres til EURES-databasen og støtter sig til mere eller mindre automatiske procedurer ved overførslen af jobtilbud fra deres egen interne jobdatabase til EURES-systemet. 17 Forskellene kan også tilskrives forskellige grader af engagement i EURES og visse medlemsstaters modvilje mod at tiltrække ledige fra andre lande i en vanskelig arbejdsmarkedssituation. Et vigtigt mål i de kommende år er klart at reducere sådanne forskelle mellem deltagerlandene, idet det dog må erkendes, at input altid vil afspejle forskellige arbejdsmarkedssituationer. Forbedre jobformidlingsresultaterne I de seneste to år er der sket en markant stigning i antallet af jobformidlinger gennem EURES-nettet med i alt 9. 505 i 1996 i forhold til 5. 700 i 1995. Tallet for 1997 er betydeligt højere med 22. 729 jobformidlinger. Tallene er baseret på partnernes egne skøn. Det er vanskeligt at fastslå det nøjagtige tal for jobformidling i Europa, da de jobsøgende meget sjældent rapporterer tilbage, når de rent faktisk finder et job gennem EURES. Jobformidling på internationalt plan er ofte mere kompliceret og tidsrøvende end jobformidling på det nationale plan. EURES kan bistå i denne proces ved at fremme sprogundervisningen for jobsøgende, ved at samarbejde med erhvervsorganisationerne omkring udvælgelsen af ansøgere osv. Der er således mere arbejde, tid og anstrengelser involveret end det, de nøgne tal fortæller. Hertil kommer, at skønnene over jobformidling kun afspejler den jobformidling, der er sket med EURES' direkte medvirken. Mange andre jobformidlinger støttes indirekte af EURES-systemet gennem dets informations- og rådgivningstjeneste. Arten af de job, der annonceres via EURES De job, der tilbydes via EURES, forudsætter i stigende grad en videregående uddannelse. I begyndelsen af 1997 forudsatte 20% af jobtilbuddene en akademisk grad, medens denne andel var vokset til 40% af alle EURES-jobtilbuddene ved udgangen af samme år. Arten af de job, der tilbydes via EURES, er meget forskellig, idet nogle få sektorer dog tegner sig for mellem 30 og 40% af alle job - nemlig IT, sundhedsvæsen, turisme og hotel- og restaurationsvirksomhed. En stor del af jobbene inden for den sidstnævnte kategori er sæsonarbejde. 3. 3 EU RES-T og fremme af de regionale arbejdsmarkeder Åbne de regionale arbejdsmarkeder Der skabes gennemskuelige regionale arbejdsmarkeder gennem anvendelsen af EURES' teknologi og den indsats, der ydes af eurorådgivere fra både de offentlige arbejdsformidlingskontorer og arbejdsmarkedsparternes organisationer. Samarbejdet og nære kontakter med de lokale aktører (de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne og deres organisationer i de i grænseoverskridende partneres alsidige arbejdsdag. Visse partnerskaber arbejder tæt sammen med andre regionale netværk og forsøger at etablere et samspil med andre fællesskabsprogrammer (jf. 3. 5 nedenfor). fagforeningerne) som et regionen indgår samt led 18- En række grænseegne har med held etableret et fælles og åbent arbejdsmarked med udveksling af samtlige ledige job i regionen i modsætning til kun et begrænset udvalg af jobtilbuddene. Dette er allerede tilfældet mellem Bayern og de østrigske "Bundeslånder" Vorarlberg Tyrol, Salzburg og Ober Ôsterreich (med udveksling af 25. 000 - 40. 000 jobtilbud på ethvert givet tidspunkt). Man er endvidere i gang med at etablere en udvekslingordning mellem de franske grænseregioner Elsass og Lothringen og de tyske "Bundeslånder" Baden-Wurttemberg, Rheinland-Pfalz og Saarland på den anden side af grænsen. Andre ordninger af samme type er under forberedelse mellem Nordirland (UK) og de nordlige regioner i Den Irske Republik og mellem de hollandsk-tyske grænseegne. Oplysninger om de lokale arbejdsmarkeder Et andet samarbejdsområde for partnerorganisationerne består i en regelmæssig overvågning og analyse af det grænseoverskridende arbejdsmarked. En række af de eksisterende partnerskaber har allerede opstillet et system til indsamling af relevante data vedrørende beskæftigelsen i de pågældende grænseegne (såsom ledighed efter køn, alder, kvalifikationsniveau og jobtype; beskæftigelse efter sektor og kvalifikationsniveau; sektorer, hvor der er en mangel på kvalificeret arbejdskraft, og sektorer, hvor der er et overskud, samt pendlerstrømme). Andre partnerskaber overvejer at gøre dette, da erfaringen har vist, at oplysningerne er yderst nyttige eurorådgiverne, partnerorganisationerne, andre organisationer, de politiske myndigheder og den almindelige borger. Oplysningerne danner også basis for en dialog og konsultationer mellem partnerne, som er nyttige for styringen og etableringen af koordinerede aktioner vedrørende det grænseoverskridende arbejdsmarked. Et eksempel på sådanne koordinerede aktioner er det grænseoverskridende samarbejde mellem en række offentlige arbejdsformidlingskontorer i forbindelse med kollektive afskedigelser eller ansættelser af arbejdstagere. I visse regioner opretter de offentlige arbejdsformidlingskontorer endvidere fælles fælles informationsmøder for jobsøgende. "beskæftigelsesklubber" grænseoverskridende afholder eller for De undersøgelser omkring særlige arbejdsmarkedsspørgsmål, der gennemføres af næsten alle partnerskaber, omhandler f. eks. virksomhedernes foreløbige behov for arbejdskraft, hvad angår kvalifikationer, situationen for kvindelige grænsearbejdere og en nærmere beskrivelse af de arbejdstagere, der er pendlere. Den sociale dialog 1 en række partnerskaber har det samarbejde, der er etableret inden for rammerne af EURES, muliggjort fremkomsten af grænseoverskridende projekter vedrørende den sociale dialog med en vis supplerende støtte fra Kommissionen (GD V). Disse projekter vedrørende den sociale dialog er blevet iværksat i tre grænseegne; et af projekterne tager sigte på at afdække mulighederne for at etablere bilaterale regler og aftaler vedrørende arbejdsvilkårene (f. eks. for udstationerede arbejdstagere). Et andet projekt går ud på at identificere de forskellige hindringer for en grænseoverskridende mobilitet, og et tredje tager sigte på at undersøge muligheden for iværksættelse af en regional undersøgelse vedrørende "fremtidens job". 19- Identificering af hindringer for mobilitet De grænseoverskridende eurorådgivere identificerer hindringer for mobilitet i det daglige arbejde. Disse oplysninger bringes videre til de relevante myndigheder eller de lokale politikere med henblik på fjernelsen af disse hindringer. I visse grænseoverskridende partnerskaber er EURES-partnerne selv rede til at træffe foranstaltninger inden for deres eget ansvarsområde med henblik på at bidrage til fjernelsen af hindringerne (f. eks. industri- og handelskamrene med hensyn til erhvervsuddannelse). Regelmæssige møder i arbejdsgrupper under EURES-partnerne bidrager indsatsen for at overvinde hindringerne, og arbejdsgrupperne fremsætter forslag til lovgivningsændringer eller træffer praktiske forholdsregler, hvad angår erhvervsuddannelse. Eurorådgiverne fra alle grænseoverskridende partnerskaber er begyndt at rapportere regelmæssigt og på en struktureret måde om hindringer for mobilitet. Dette bør i fremtiden gøre det muligt for EURES at få et regelmæssigt ajourført overblik over dette problem med henblik på videreformidling til de relevante administrative og politiske kredse. til 3. 4 Kvaliteten af netværket og dets tjenesteydelser En løbende revision af EURES' tjenesteydelser I de sidste to år er der lagt særlig vægt på partnernes udbygning af EURES' rolle og aktiviteter gennem fire seminarer, hvor der blev taget skridt til at definere rammerne, indholdet, organisationen og kvaliteten af EURES' tjenesteydelser. På strategiseminaret, der blev afholdt i 1996 i London, opstillede man 16 driftsmæssige principper, der bør følges; hvis EURES-systemet skal opfylde de lovbestemte krav og udfylde sin rolle som et arbejdsmarkedsinstrument. På det efterfølgende Rom-seminar identificerede man en række vigtige problemer og hindringer for EURES. I Killarney mødtes hele EURES-nettet for første gang, herunder cheferne for de offentlige arbejdsformidlingskontorer. En række arbejdsgrupper, der blev oprettet under seminarerne, har barslet med en strategi til fremme af EURES, en bedre uddannelsesstrategi samt en strategi for det tværnationale samarbejde og har opstillet og implementeret kvalitetsstandarder for EURES-tjenesteydelserne. Alle partnere er enedes om en række foranstaltninger og har givet udtryk for deres vilje til at levere EURES ' kunder tjenesteydelser af allerhøjeste kvalitet. Uddannelse Som et led i forpligtelsen til at levere kvalitetstjenesteydelser blev der i 1996-1997 lagt stor vægt på at øge antallet af eurorådgivere og på at give disse en seriøs uddannelse. Ud over videreførelsen på nationalt plan af en videregående sproguddannelse og en teknisk uddannelse i anvendelsen af EURES' nye IT-systemer tilrettelagde Kommissionen et fuldt tværnationalt videreuddannelsesprogram, forskellige partnerorganisationer. Alle eurorådgivere deltog i mindst ét seminar. Emnerne for disse seminarer, som modsvarede anmodningerne fra netværket, omfattede f. eks. overførsel af sociale sikringsrettigheder, fællesprogrammer og deres samspil med EURES og tværnational arbejdsformidling. som blev gennemført af 20 Kvalitetsstandarder Det er vigtigt, at EURES-systemet leverer tjenesteydelser af en høj kvalitet, hvis det vil sikre sig en fremtrædende plads inden for europæisk tværnational arbejdsformidling, og hvis det vil tiltrække arbejdsgivere og arbejdstagere i stort tal. Fordi EURES opererer på det fælleseuropæiske plan, samtidig med at systemet tæller et stort antal partnere med forskellige organisatoriske strukturer og metoder, har det været vigtigt at enes om fælles kvalitetsstandarder og sikre implementeringen af disse gennem eurorådgivere og andet personale, der erlægger EURES-tjenesteydelser, og at opretholde de samme standarder i hele netværket. Partnerne er enedes om en række grundlæggende standarder, der vil blive fuldt implementeret næste år. Standarderne vedrører, hvorledes man håndterer jobtilbud og jobsøgninger, hvorledes man udvælger nye eurorådgivere, og hvorledes man håndterer informationsstrømmen. Der bør udvikles nye standarder og kontrolmekanismer for at imødekomme ændringer i behov og strategier. Nogle af standarderne - dem, der direkte involverer kunderne - vil blive offentliggjort, således at EURES' kunder ved, hvad de kan forvente. Kontrolmekanismerne bør tjene to formål: checke implementeringsgraden og afdække behovet for nye eller reviderede standarder. EURES tager sigte på en regelmæssig ajourføring af standarderne i overensstemmelse med kundernes behov og forventninger. 3. 5 Samspil med andre fællesskabsprogrammer Siden lanceringen af EURES har Kommissionen bestræbt sig på at sikre, at systemet klart indgår som et led i strategien for fællesskabsprogrammerne, navnlig de programmer, der tager sigte på at fremme beskæftigelsen og uddannelsen i Europa og den regionale udvikling. Partnerne i netværket er blevet tilskyndet til at føre en aktiv politik i denne henseende, således at netværkets ekspertise stilles til rådighed for dem, der er involveret i andre fællesskabsaktiviteter, og til at udnytte de muligheder, der ligger i sådanne programmer. Eurorådgivernes uddannelse omfatter en række seminarer om fællesskabsprogrammerne og deres samspil med EURES. Desuden er der etableret en afdeling i Eureslnfo-databasen med oplysninger om relevante programmer for at hjælpe eurorådgiverne med at besvare spørgsmål. Der tilskyndes til en nær kontakt på det lokale plan mellem eurorådgiverne og Euro Info Centrene (EIC'erne); i visse områder, især i de grænseoverskridende strukturer, er såvel eurorådgivernes som EIC'ernes kontorer placeret i samme bygning, hvilket er med til at fremme samarbejdet og gøre det lettere for kunderne, navnlig arbejdsgiverne. i regionen. EURES-partnerne havde tidligere Blandt eksempler på konkret samarbejde, der er etableret i de sidste to år, kan nævnes, at EÛRALP-partnerskabet har støttet et EU-program under TEN-programmet til forbedring identificeret af transportforholdene transportforholdene som en af de største hindringer for mobiliteten mellem Italien og Østrig. De grænseoverskridende strukturer har også iværksat andre initiativer med økonomisk støtte fra INTERREG, navnlig inden for erhvervsuddannelse, på grundlag af en analyse, partnerne havde gennemført vedrørende behovene i regionen. På det nationale plan har ANPE (de offentlige franske arbejdsformidlingsmyndigheder) lanceret et ADAPT-program efter drøftelser med en række EURES-partnere i 1995, hvor eurorådgivere fra disse partnere medvirker i programmet, som hjælper arbejdsløse i 21 hankiig med al linde cl nyl job gennem uddannelse eller etablering af en virksomhed i el andel land på basis af en analyse af markedsmulighederne. Efter identificeringen af de særlige hindringer for mobilitet, som visse grupper af unge (studerende, praktikanter, forskere og volontører) står over for ifølge Kommissionens grønbog om Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringer for mobilitet i Det Europæiske Fællesskab er der indledt drøftelser med de relevante tjenestegrene i Kommissionen om de måder, hvorpå netværket kan gøres mere tilgængeligt for disse grupper, således at disse informeres bedre om, hvorledes de kan overvinde disse vanskeligheder. 1 1996 enedes partnerne om at tilføje korttidsjob ("praktikpladser") til jobdatabasen. Udbygningen af netværket som en europæisk database, der også indeholder tilbud om "praktikpladser", vil skabe muligheder for cl tættere samarbejde med en række fællesskabsprogrammer inden loi uddannelse, hvilkel sikrer en mere brugbar og komplet service for de unge og bevirker, at man undgår ressourcespild som følge af dobbeltarbejde EU's "Borger i EU"-initiativ er et godt supplement til EURES. Formålet med dette initiativ er at informere EU's borgere om deres rettigheder og muligheder på det indre marked. Brochuren "At arbejde i et andet EU-land" henviser til EURES, ligesom jobsøgende henvises til EURES i "Borger I EU-vejviseren". -22 4. Udfordringer for EllR. ES Med den europæiske hcskæfligelsesslralcgi vil El 1RES - som en tjenesteydelse til fremme af mobilitet og beskælligelsc - komme til al spille en større rolle, når det gælder om at arbejdstagernes rette op på de arbejdsmarkedsmæssige ansættelsesmuligheder. Eftersom EURES er en kilde til information om arbejdstagernes og arbejdsgivernes rettigheder og muligheder på det indre marked, skal det også ses i sammenhæng med Kommissionens bestræbelser på at forbedre dialogen med borgerne i tråde med handlingsplanen fra 1997 om det indre marked. skævheder og øge De muligheder, der ligger i EURES er imidlertid ikke helt udtømte. Der er stadig store forskelle mellem de bidrag, der ydes af de forskellige partnere, og der bør ske en større integrering af EURES, specielt med de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder, hvor EURES bør blive en del af det normale udvalg af tjenesteydelser. EURES bør også nå en "kritisk masse", hvad angår markedsandele, for at kunne tilbyde alle brugere en optimal løbende bør tilpasse sig de udfordringer og service. Dertil kommer, at EURES muligheder, der er indeholdt i nye teknologiske landvindinger. 4. 1 Kuld integrering af KDRIOS i de offentlige arbejdsformidlings!jciicsrcr og andre partiiiTorgaiiisnt ioner EURES' succes afhænger af en engageret indsats fra alle partnere. Udvælgelse af eurorådgivere, etablering af støttesystemer, løsning af tekniske problemer, intern udvikling af EURES og PR-virksomhed for EURES blandt arbejdstagere og arbejdsgivere kræver alt sammen en indsats fra de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder og andre EURES- partnere. Efter fire års eksistens står det klart, at visse partnere bør øge deres indsats, især hvad angår integreringen af EURES i arbejdsformidlingskontorernes daglige aktiviteter. Der bør i de kommende år lægges vægt på at hjælpe EURES med at blive bedre forankret i de forskellige nationale arbejdsformidlingstjenester, samtidig med at man udvider spektret af tjenesteydelser og forbedrer kvaliteten af de tjenesteydelser, der erlægges over for kunderne. Integreringen af EURES i de nationale arbejdslbrmidlingstjenestcrs normale aktiviteter forudsætter foranstaltninger, der åbner linjechefernes, øjne for EURES og styrker deres kommunikation med eurorådgiverne, og som decentraliserer EURES' aktiviteter. Ideelt set bør samtlige organisationers personale have kendskab til EURES og være i stand til at oplyse el bredere publikum om EURES' tjenesteydelser. Dertil kommer, at cheferne for de nationale arbejdsformidlingskontorer bør være bedre orienteret om EURES' prioriteringer og aktiviteter. Det nyligt etablerede netværk af chefer for de nationale arbejdsformidlingskontorer, der støttes af Kommissionen, bør være en hjælp i denne henseende, og det forventes at dette netværk gennemfører en grundig revision af EURES' målsætninger, prioriteringer og forudsætninger for succes i løbet af 1998. Opstillingen af en samordnet europæisk beskæftigelsesstrategi og indførelsen af en økonomisk og monetær union bør begge medføre en yderligere integrering af arbejdsmarkederne. I denne forbindelse bør EURES ikke være en isoleret tjeneste inden for partnerorganisationerne, men indgå som en del af deres normale udvalg af tjenester. 23 4. 2 Øge EURES' andel af jobtilbuddene i EØS Hvis såvel arbejdsgivere som arbejdstagere skal betragte EURES som en værdifuld tjeneste, hvad angår information om og arbejdsformidling på det europæiske arbejdsmarked, bør EURES-systemet nå en "kritisk masse" med hensyn til det antal jobtilbud, del håndterer,. lobbasen er endnu ikke så fuldt udviklet, at man kan tale om et fuldt færdigt europæisk instrument for jobtilbud og arbejdsformidling. En sådan udvikling er ønskværdig, idet den vil lette gennemførelsen af det indre marked og øge integrationen af de grænseoverskridende regionale økonomiske områder. Udvidelsen mod øst vil også øge efterspørgslen efter information om jobmuligheder. Den geografiske mobilitet bør fremmes inden for rammerne af implementeringen af den europæiske beskæftigelsesstrategi. De nye generationer på arbejdsmarkedet omfatter et stort antal højt kvalificerede og flersprogede unge, der betragter mobilitet som et middel til at forbedre deres kvalifikationer og deres "ansættelighed". Beredvillighed til at flytte til andre lande bør også betragtes som en mekanisme til reduktion af ubalancen på arbejdsmarkedet, i tilfælde hvor der opstår mangel på arbejdskraft på særlige områder i det ene land. Opnåelsen af en sådan kritisk masse vil afhænge af en intensiveret informationsindsats over for arbejdsgiverne om EURES' tjenesteydelser. EURES-partnerne enedes i 1998- 1999 om at satse på sundhed, turistsektorerne samt på jobsøgende IT og universitetskandidater. En løbende forbedring af kvaliteten af tjenesteydelserne vil være af afgørende betydning med hensyn til at fastholde arbejdsgiverne som kunder. Imidlertid bør antallet af jobtilbud i EURES-databasen ikke øges på bekostning af kvaliteten af jobtilbuddene. Der vil blive etableret standarder for at sikre, at jobtilbuddene i EURES-databasen giver ikke-statsborgere en reel mulighed for at blive ansat. Søgningen i databasen vil blive forbedret ved indførelse af en bedre gruppering, således at det bliver nemmere at finde og udvælge jobtilbud, der sigter mod særlige lande eller regioner. i EURES vil bestræbe sig på i højere grad at imødekomme behovene hos unge og studerende. I 1997 indledtes drøftelser med de offentlige arbejdsformidlingskontorer i en række lande om de måder, hvorpå man kunne udbygge EURES' tjenesteydelser for unge højere universitetskandidater uddannelsesinstitutioner. Den øgede mobilitet blandt studerende - ca. 10% af de studerende gennemfører nu på årsbasis en del af deres studier i en anden medlemsstat, de øgende problemer som universitetskandidaterne har med at finde job, og den voksende interesse hos de offentlige arbejdsformidlingsmyndigheder og universiteterne for at yde en større indsats til fordel for de unge universitetskandidater viser, at der er gode forudsætninger for at etablere sådanne partnerskaber. samarbejde med universiteterne andre og Da de unge i dag viser større interesse for mobilitet end de unge gjorde før i tiden, og da ungdomsarbejdsløsheden er høj, kan det at opnå en korttidsansættelse (praktikplads) i et andet land være af stor betydning. Udveksling af praktik- eller lærepladser via EURES- jobbasen er en ny udfordring for EURES. Det er nu besluttet at iværksætte en udveksling af denne type, hvilket vil kunne hjælpe unge med at erhverve en første arbejdserfaring og dermed gøre dem mere indstillet på at flytte til et andet land på et senere tidspunkt i livet. 24- 4. 3 EURES og Internettet i 1906 en øget diskussion Der var i EURES-uctlct om de olfentlige arbejdslbrmidlingsmyndigheders anvendelse af Internettet til annoncering af jobtilbud, uddannelsesmuligheder og deres tjenesteydelser i almindelighed. Man nåede til enighed om, al EURES - i den udstrækning det var muligt - skulle tilbyde de europæiske borgere sine tjenesteydelser via Internettet. Det blev besluttet i første omgang at oprette en EURES-afdeling på Kommissionens Europa-internetserver. Man gjorde således i første omgang generel information om selve EURES-systemet, dets målsætninger, eurorådgivernes rolle og grænseoverskridende informationer tilgængelige. Det næste trin var at tilføje specifikke informationer om leve- og arbejdsvilkårene i hvert af de 17 lande, der er repræsenteret i EURES-nettet. Informationerne ornfatter vejledning indrejse- og registreringsregler, sundhedsvæsen, social sikring, uddannelse, bolig- og skatteforhold. Opstillingen er den samme for alle lande og selve oplysningerne leveres af eksperter på informationsområdet fra de enkelte lande. i jobsøgning, oplysninger om I anden omgang blev der opnået enighed om en måde, hvorpå man kunne annoncere EURES-jobtilbuddene på internethjemmesiden; idet man fandt nogle løsninger, hvorved man afvejede arbejdsgivernes behov for fortrolighed med de jobsøgendes ønske om nærmere detaljer om de ledige job. Den jobsøgende vil således skulle henvende sig enten til den relevante eurorådgiver eller arbejdsgiveren for at få nærmere oplysninger. Arbejdsgiverne skal give deres samtykke, hvis deres adresse skal offentliggøres på Internettet. Endelig er der iværksat en feasibilityrundersøgelse vedrørende oprettelsen af en jobsøgerdatabank. Dette ville give jobsøgende mulighed for at placere deres CV på EURES' hjemmeside, således at arbejdsgiveren kan se disse CV og kontakte de jobsøgende, hvis han har et passende ledigt job. Der vil blive fremsat anbefalinger vedrørende dette projekt i 1998 EURES' hjemmeside har nu links til de nationale arbejdsformidlingskontorers respektive hjemmesider, hvilket udgør en indfaldsport for jobsøgende og arbejdsgivere til de tjenesteydelser og job, som tilbydes på nationalt plan2. Internettet kombineret med -EURES kan derfor betragtes som et ekstremt værdifuldt supplerende strategisk værktøj til fremme af arbejdskraftens frie bevægelighed og etableringen af et gennemskueligt arbejdsmarked i Europa. 2 Adressen på EURES' hjemmeside er http://curopa. eu. iiil/jobs/ciircs 25- For at EURES-systemet kan opfylde de europæiske borgeres behov i de kommende år vil del være påtrængende nødvendigt at tage imod disse udfordringer. Hvis dette ærinde skal lykkes, vil der være brug for en fortsat stolte fra alle de berørte parter på europæisk, nationalt og lokalt plan saml fra arbejdsmarkedets parter, herunder også slotte i form af fXissende menneskelige og økonomiske ressourcer. 26- ISSN 0254-145«) KOM(98) 413 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 01 Katalognummer : CB-CO-98-424-DA-C ISBN 92-78-37588-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg o27