title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön luotonannosta ja varainhankinnasta vuonna 1997

eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EIB loan
EU borrowing
New Community Instrument

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 07. 1998 KOM(1998)4091opull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA VUONNA 1997 SISAU/VSLUI ITELO JOHDANTO 1. VARAINHANKINTA JA LUOTONANTO 1. 1. VARAINHANKINTA /. /. /. 1. 1. 2. 1. 1. 3. Kansainvälinen rahoitusympäristö Yhteisön varainhankinnan enimmäismäärät Varainhankinnan kehitys 1. 2. LUOTONANTO EUROOPAN UNIONISSA 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 3. 1. 2. 4. 1. 2. 5. 1. 2. 6. 1. 2. 7. Inveslointikysynlä Euroopassa Euroopan investointipankki (ElP) Euroopan investointirahasto (E/R) EI1TY Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) Euratom Yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuki 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2. 1. YLEISKATSAUS 2. 2. YHTEISÖN MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSTOIMINTA 2. 3. 2. 4. 2. 2. 1. Maksutaseiden rahoitustuki 2. 2. 2. Luottojärjestely entisen Neuvostoliiton alueen uusille itsenäisille valtioille PÄÄTÖKSEN 97/256/EY MUKAISET LUOTOT: KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT, VÄLIMEREN MAAT, LATINALAISEN AMERIKAN JA AASIAN MAAT SEKÄ ETELÄ-AFRIKKA 2. 3. 1. EIP:n tavoitteet ja painopistealueet 2. 3. 2. Luotonanto 2. 3. 3. Riskien jakaminen Yhteistyö muiden toimielinten kanssa 2. 3. 4. LOMÉN SOPIMUKSEN ALLEKIRJOITTANEET MAAT Lainanannon kehittyminen alueittain 2. 4. 1. E/P: n riskipääomaloimel 2. 4. 2. 2. 5. MUUT YI ITEISÖN RAHOITUSVÄLINEET 2. 5. 1. 2. 5. 2. Euratom Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (E. JKP) 3. LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET 3. 1. KORKOTUKI. 3. 2. YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA MYÖNNETTÄVÄT TAKAUKSET I 3. 2. 1. 3. 2. 2. Soveltamisala Takuukanta 31. joulukuuta 1997 4. TILASTOLIITE 4 5 5 5 5 6 6 6 7 8 H) // 12 12 13 13 14 14 14 14 15 15 18 19 25 25 26 26 26 26 27 27. 28 28 29 31 TAULUKOT I-1 Varainhankinta kansainvälisiltä markkinoilta 1-2 EIP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) - maakohtainen jakauma 1-3 EIR:n toiminta sen perustamisen jälkeen-maakohtainen jakauma 1-4 EHTY-luotonanto 1997 1-5 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31. 12. 1997 2-1 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1997-yhteenveto 2-2 EIP:n luotonannon maantieteellinen ja alakohtainen jakauma Keski-ja Itä-Euroopassa 2-3 EIP:n lainanannon jakauma maittain ja aloittain Välimeren maissa 2-4 EIP:n lainojen jakautuminen maittain ja aloittain Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa 2-5 PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista Keski- ja Itä- Euroopan maissa , 2-6 Kansainvälisten rahoituslaitosten osuus HIP:n rahoittamista hankkeissa Välimeren maissa 2-7 Vuonna 1997 Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa allekirjoitetuista hankkeista saalava yhteinen etu 2-8 Vuonna 1997 allekirjoitetut HIP:n lainat Keski-ja llä-Huroopan maissa (neuvoston päätös 97/256/EY). ' 2-9 Vuonna 1997 allekirjoitetut ElP:n lainat Välimeren maissa (neuvoston päätös 97/256/EY) 2-10 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa (neuvoston päätös 97/256/EY) 3-1 Yhteisön talousarviosta taattujen lainojen takuukanta pääomina 31. 12. 1997 4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä 4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta 4-3 Yhteisön vuonna 1997 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittani 4-4 Yhteisössä myönnettyjen lainojen erittely toimialoittain ja rahoitusvälineittäin vuosina 1996 ja 1997 4-5 EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1996 ja 1997 taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä 4-6 Allekirjoitettujen lainojen maakohtainen jakauma yhteisössä 1996 ja 1997 4-7 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto maittain 31. 12. 1997 4-8 NCI-lainat valuuttalajeiltani: lainakanta 31. 12. 1997 4-9 Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1977-1997 4-10 Voimassa tai neuvoteltavana oleva rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, 31. 12. 1997 5 8 9 10 11 13 16 17 18 20 21 22 23 24 25 30 32 33 34 34 35 36 37 37 38 39 JOHDANTO tarkoitetuista ja rahoitukseen2 Neuvoston päätöksissä yhteisön uudesta rahoitusvälineestä (NCI)1 ja Euratomin I. tutkimukseen lainanantojärjestclyistä määrätään, että komissio antaa vuosittain tietoja neuvostolle ja Euroopan parlamentille näiden välineiden käytöstä. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti yhteisön luotonannon ja varainhankinnan poliittisen seurannan tehostamista koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. Lisäksi päätöksissä 83/200/ETY (NCI III) ja 87/182/ETY (NCI IV) määrätään, että sallittujen enimmäismäärien käyttöasteesta on laadittava kertomus puolivuosittain. Yhteenveto vuoden 1997 kaikista toiminnoista, mukaan lukien kyseisen vuoden toinen vuosipuolisko yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta, on tämän kertomuksen 1 luvussa. taattujen ElP:n lainojen Neuvoston päätöksessä4 velvoitetaan komissio antamaan vuodesta 1997 lähtien 2. kertomus vuosittain ja puolivuosittain neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön täytäntöönpanosta Keski- ja Itä-Euroopassa, talousarviosta Välimeren alueen valtioissa, Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-Afrikassa. tavoitteena on antaa kokonaiskuva Euroopan unionin ulkopuolelle Kertomuksen tiivistelmä yhteisön ulkopuolelle toimista, ja siinä esitetään suuntautuvista suuntautuvasta makrotaloudellisesta avusta, EIP:n toiminnasta AKT-valtioissa ja EJKP. n toiminnasta. lyhyt Yhteenveto näistä toiminnoista on tämän kertomuksen 2 luvussa. yhteisön Jotta neuvosto ja Euroopan parlamentti saisivat riittävästi tietoa ja pystyisivät 3. ja valvomaan varainhankintatoiminnassa, luvussa kuvaillaan edeltävien rahoitusvälineiden mukaisesti maksettujen korkotukien ja myönnettyjen takausten kantojen vaikutuksia talousarvioon. tämän kertomuksen 3 talousarviovarojen luotonanto- yhteisön käyttöä 1 2 1 4 Päätös 78/870/ETY, EYVL L 298,25. 10. 1978. Päätös 81/19/ETY, EYVL L 37, 10. 2. 1981. Päätös 81/1013/ETY, EYVL L 367, 23. 12. 1981. Päätös 82/169/ETY, EYVL L 78, 24. 3. 1982. Päätös 83/200/ETY, EYVL L 112, 28. 4. 1983. Päätös 87/182/ETY, EYVL L71, 14. 3. 1987. Päätös 77/270/Euratom, EYVL L 88, 6. 4. 1977. Asiak. EP/67134, EYVL C 287, 9. 11. 1981. Päätös 97/256/HY, HYVL L 102, 19. 4. 1997. 4 1. VARAINHANKINTA JA LUOTONANTO 1. 1. VARAINHANKINTA /. /. /. Kansain välinen rahoilusy m päristä Vuonna 1997 kansainvälisen rahoituksen määrä kasvoi jälleen huomattavasti - lisäännyttyään voimakkaasti jo vuonna 1996 - heinäkuussa alkaneesta Kaakkois-Aasian rahoituskriisistä huolimatta. Toimintaa vauhdittivat pitkien korkojen alhainen taso ja hidas inflaatio, talouskasvun jatkuminen Yhdysvalloissa, näkymien paraneminen Euroopassa ja euron tukivat cmissioaktiviteettia, joka kasvoi OECD:n alueella 31 prosenttia. Vuonna 1996 se kasvoi 56 prosenttia. Kiinnostus euromääräisiin joukkolainoihin on myös säilynyt, ja ne kasvoivat 40 prosenttia. Vuonna 1996 kasvu oli 64 prosenttia. Myös kansainväliset lainat kasvoivat vuonna 1997 (+26 prosenttia). Edellisenä vuonna ne vähentyivät (taulukko 1-1). päätökset. Nämä käyttöönottoon positiiviset liittyvät tekijät Talouden elpyminen ja pitkien nimelliskorkojen alhainen taso edistivät edullisin ehdoin myönnettävien kiinteäkorkoisten laskua ja vaihtovelkakirjojen merkintää. liikkeeseen lainojen 1-1 Varainhankinta kansainvälisiltä markkinoilta. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 ecua) (miljardia 1996 1. Yhteistf 1. 1 BHTY 1. 2EV(1) 1. 3 Bjratom 1. 4 BP 2. OBCD-maat (2) (jakauma vSlineittam) 2. 1 Liikkeeseen lasketut joukkovelkakirjalainat joista euro-obligaatiot 2. 2 Lainat 3. Yhteison liikkeeseen- laskemat joukkovelkakirja- lainat suhteessa OBCD 12,5 1,1 0,4 16,9 1,4 1,7 15,7 1. 5 1. 2 20,1 0,9 5,0 11,0 283,8 13,7 340,1 13,0 353,1 14. 2 534,5 15. 2 0,6 0,3 0,1 14. 2 563,0 13. 2 0,4 0,4 18,0 0,3 0,1 1997 23,7 0,5 0. 2 12,4 643,2 17,6 833,6 23,0 1 080,0 180,5 141,4 103. 3 240,2 200,5 99,9 257,1 212,7 96,0 410. 8 337,0 123,7 360,3 309,7 202. 7 357,3 283,9 285,9 558,2 464,5 275. 4 733. 3 648. 2 346,7 6. 9 7. 0 6. 1 4,9 4,2 3,7 3,2 3,2 (1) (2) Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) + maksutase Ecun vuotuiseen keskikurssiin perustuva laskelma Lähde: OECD ja ETY 1. 1. 2. Yhteisön varainhankinnan enimmäismäärät on Komissio valtuutettu hankkimaan pääomamarkkinoilta perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan tavoitteen toteuttamiseksi. Tämän varainhankinnan avulla on määrä rahoittaa ydinvoimaloiden rakentamista ja parantamista (Euratomin nykyinen enimmäismäärä 4 miljardia ecua), yhteisön uuden rahoitusvälineen avulla toteutettuja investointeja (nykyinen enimmäismäärä 6,8 miljardia ecua), Euroopan terästeollisuuden hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaista hiili- rahoitusta ja tuotantokapasiteetin lisäämistä tai tuotantosuunnan muuttamista tai tarvittaessa lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasevaikeuksia (enimmäismäärä 14 miljardia ecua). Rahoitukseen vielä käytettävissä olevat varat on ilmoitettu kutakin välinettä käsittelevässä kappaleessa. Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on valtuutettu sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE), Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) rahoitustukiohjelmien ja Välimeren alueella toteutettavien hankkeiden rahoittamiseksi. Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki on ollut tiiviisti mukana eri aloilla toteutettavan yhteisen politiikan ja painopistealueiden rahoittamisessa niin, että sen varainhankinta muodostaa valtaosan yhteisön varainhankinnasta. 1. 1. 3. Varainhankinnan kehitys yhteisön Dynaamisilla kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla toimielinten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen kokonaismäärän kasvu jatkui vuonna 1997 31,7 prosentilla, kun se vuonna 1996 oli 36,4 prosenttia. Kasvu on EIP:n ja EHTY:n emissioiden ansiota ja se nostaa emissioiden kokonaismäärän 23,7 miljardiin ecuun. Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteisön toimielinten joukkolainaemissioiden osuus kaikista OECD-maiden alueella liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista on pysynyt vakaana. Valuuttakurssikeinottelu väheni valuuttojen lähentymisen nopeutuessa, ja liikkeeseen laskettujen lainojen valuuttajakauma heijastaa yhä luotettavammin kussakin maassa allekirjoitettujen lainojen määrää (katso yksityiskohdat liitteen taulukosta 4-3). Liikkeessä oleva lainakanta oli 31. joulukuuta 1997 120,22 miljardia ecua eli 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 1996. Kasvu johtuu yksinomaan EIP:n toiminnasta, koska muiden yhteisön välineiden osalta jatkui muutama vuosi sitten alkanut kantojen pieneneminen neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. 1. 2. LUOTONANTO EUROOPAN UNIONISSA 1. 2. 1. In vestointikysyntä Euroopassa Vuonna 1996 havaitun taloudellisen toiminnan heikentymisen jälkeen kaikkien jäsenvaltioiden toteuttamat talouden tervehdyttämistoimet ovat alkaneet tuottaa tulosta. Yhteisön reaalisen BKT:n arvioidaan kasvaneen 2,7 prosenttia vuonna 1997, kun kasvu oli edellisenä vuonna 1,8 prosenttia. Toimintaa on tukenut investointien nopeutuminen, jotka kasvoivat 4,5 prosenttia, kun kasvu vuonna 1996 oli 3 prosenttia. Kiinteiden investointien kokonaisarvo oli Euroopan unionin käypien hintojen mukaan noin 1 300 miljardia ecua. Kokonaistyöllisyys kasvoi jälleen, ja näin ollen työttömyysaste alkoi laskea (10,9 prosentista 10,7 prosenttiin työvoimasta). Aasian rahoituskriisi, joka on vaikuttanut epäsuotuisasti Euroopan vientiin, vaikutti tosiasiassa vain vähän yhteisön toimintaan. Huolet eurooppalaisista saatavista alueilla, jotka ilmoittivat pörssikurssien 15 prosentin laskusta loka- ja marraskuussa väistyivät nopeasti, kun pörssikurssit alkoivat jälleen nousta. 1. 2. 2. Euroopan investointipankki (EIP) Vuonna 1997 taloudellisen ympäristön ollessa aikaisempaa suotuisampi kasvulle Euroopan investointipankki myönsi Euroopan unionille lainoja 23 miljardin ecun arvosta, mikä on 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 1996. Toteutetun rahoituksen avulla on joiden osuus Euroopan unionin kiinteän pääoman voitu bruttomuodostuksesta arvioidaan olevan 4,7 prosenttia. Lainoja allekirjoitettiin kaikissa unionin viidessätoista maassa. Kolmen uuden jäsenvaltion allekirjoittamat lainat kasvoivat jälleen huomattavasti (15 prosenttia). investointeja, tukea Vastauksena Amsterdamin Europppa-neuvoston vuoden 1997 kesäkuussa hyväksymälle kasvua ja työllisyyttä koskevalle päätöslauselmalle (EYVL 10, 15. 1. 1998) Euroopan investointipankin yksiköt ja hallitus laativat "Amsterdamin erityistoimintaohjelman" (PASA). Siihen sisältyy uusia elementtejä, erityisesti EIP:n riskinotto sellaisten innovatiivisten pk-yritysten hyväksi, joilla on hyvät kasvumahdollisuudet. Lisäksi ohjelman tavoitteena on ohjata osa investointipankin rahoituksesta työvoimavaltaisiin investointeihin - terveydenhuolto, kaupunkien kiinnostuminen - tai tulevaisuuteen suuntautuneisiin eli koulutukseen, ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviin investointeihin. Sen tarkoituksena on lisätä kyseisille aloille myönnetyn rahoituksen ennakoitavissa olevaa määrää 10 miljardia ecua ajanjaksolla 1997-2000. Sopimuksia allekirjoitettiin 880 miljoonan ecun arvosta 31. joulukuuta 1997 mennessä. Tästä summasta 730 miljoonaa ecua liittyi koulutus- ja terveydenhoitoalan hankkeisiin ja 150 miljoonaa ecua pk-yrkyksille suunnattuun "erityisikkunaan". Investointipankin tavanomaisten toimintojen osalta aluekehitykseen tarkoitetut tuet olivat 14,6 miljardia ecua eli 67 prosenttia kaikesta rahoituksesta, ja ne keskittyivät voimakkaasti rakennerahastojen tukialueille. Ns. koheesiomaihin (Portugali, Espanja, Kreikka ja Irlanti) myönnettiin 4 miljardia ecua. Rakennerahastojen uudistuksesta vuonna 1989 alkaen aluekehitykseen myönnettyjen lainojen määrä on noussut 100 miljardiin ecuun, ja niiden avulla on rahoitettu noin 300 miljardin ecun arvoisia investointeja. Viestintäinfrastruktuurin rahoitukseen käytetyt varat kasvoivat 35 prosenttia ja olivat 8,8 miljardia ecua, kun määrä vuonna 1996 oli 6,5 miljardia ecua. Liikcnneinfrastruktuureihin ja myönnettiin 6,9 miljardia ecua rautateille, moottoritieverkkoihin, erityishankkeisiin, erityisesti Ison-Beltin ja Juutinrauman välisen kiinteän yhteyden rakentamiseen. ilmailualalle Televiestintäverkkoihin, erityisesti matkapuhelinverkkoihin, tarkoitetut lainat ovat edelleen suuria (1,9 miljardia ecua). Liikenteen, energiansiirron ja televiestinnän alan Euroopan laajuisten verkkojen tukemista jatkettiin edelleen. Viiden viime vuoden aikana EIP on asettanut käyttöön 42 miljardia ecua Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiseen ja niiden laajentamiseen unionin naapurimaihin. Vuoden 1997 lopussa allekirjoitettujen lainojen määrä yhdeksän liikenteen alan Euroopan laajuisen verkon hyväksi neljästätoista ensisijaisesta verkosta oli 6,9 miljardia ecua. Allekirjoitetut hankkeet, kuusi kymmenestä ensisijaisesta energia-alan Euroopan laajuisesta verkosta, olivat arvoltaan 2 miljardia ecua. 1-2 EIP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) jakauma. maakohtainen BeJgla Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irianti Italia Luxemburg Alankomaat ttavatta Portugal! Suomi Ruotsi Yhdstynyt kunlngaskunta Muut(18artikla) YhtetedyhteensS 1994 miljoonaa ecua 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3 100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 1995 miljoonaa ecua 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1 232 179 273 2 244 519 1996 miljoonaa ecua 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4 121 0 766 490 1 294 302 846 2 386 402 1997 miljoonaa ecua 1 140 737 3 518 730 2 716 2 721 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 3 765 184 % 2,8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3,3 2,1 5,6 1,3 3,6 10,3 1,7 % 4,4 2,8 13,4 2,8 10,4 10,4 0. 8 13. 4 0. 4 1. 5 2,1 5. 2 1. 5 3,5 14,4 0,7 % 3,1 3,9 12,7 2,5 13,2 10,3 1,5 16,0 0,4 1,5 1,1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 % 3,1 4. 3 12,1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0,4 5,6 0,3 0,1 12,3 1. 3 17 682 88,7 18 604 86,9 20 946 90,1 22 958 87,6 Yhtetoon ulkopuotella yhteensa' 2 246 11. 3 2 806 13,1 2 294 9,9 3 244 12,4 ALLBORJOITETUT LAINASORMUKSET YHTBBJSA 19 928 100,0 21 410 100,0 23 240 100,0 26 202 100,0 Ympäristönsuojelun tavoitteita vastaava rahoitus on kasvanut 23 prosenttia vuodesta 1996. Sen kokonaissumma on 7,2 miljardia ecua, ja siinä keskitytään ensisijaisesti vesi- ja jätehuoltoon (3,1 miljardia ecua) sekä kaupunkiympäristön parantamiseen (2,4 miljardia ecua). Energiatavoitteiden rahoitus (2,6 miljardia ecua) koskee suurelta osin (1,6 miljardia ecua) energian järkevää käyttöä liikenteessä, sähkön- ja lämmönjakelua sekä teollisuusalan muutoksia. Vuonna 1997 teollisuustavoitteita ja pk-yrityksiä tuettiin voimakkaasti 4,6 miljardilla eculla, josta 2,5 miljardia ecua myönnettiin yhteisön teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä parantaviin yksittäisiin hankkeisiin. Myönnettyjen globaalilainojen avulla voitiin rahoittaa noin 13 000 pk-yritystä, joista kaksi kolmasosaa sijaitsee tukialueilla (taulukko 4-5). 1. 2. 3. Euroopan investointirahasto (E1R) A) EIR:n yksityiseen ja julkiseen kumppanuuteen liittyvä toiminta. Euroopan investointirahasto on kansainvälinen rahoituslaitos, joka toimii kolmen ryhmittymän kanssa joko yksityisessä tai julkisessa yhteistyössä. Sen kolme kumppania ovat EIP, Euroopan komissio ja 76 Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevaa rahoituslaitosta. EIR toimii yhteistyössä pankkien ja muiden rahoituslaitosten kanssa markkinaperiaatteen mukaisesti. Se ei ole luottolaitos, mutta se takaa erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) yhteydessä ja pk-yritysten rahoitushankkeisiin myönnettyjä luottoja. TEN-ohjelmaan kuuluu eurooppalaisia liikenteen, energian ja televiestintäalan infrastruktuurihankkeita. EIR voi myöntää kaikkien alojen pk-yritysten lainojen takuun rahoituksen välittäjälle rajoituksetta. Vuodesta 1996 alkaen sillä on myös ollut lupa hankkia osakkuuksia riskipääomayhtiöistä. Vuonna 1997 eli EIR:n kolmantena toimintavuonna, allekirjoitettujen takauksien määrä nousi huomattavasti (50%) ja rahasto hankki ensimmäiset osakkuutensa. B) EIR:n takaustoiminta Vuonna 1997 EIR myönsi takauksia 769 miljoonan ecun arvosta TEN-hankkeille ja pk-yrityksille, mikä nostaa rahaston perustamisesta vuoden 1994 kesäkuusta alkaen allekirjoitettujen operaatioiden kokonaismäärän 2,3 miljardiin ecuun. Kokonaissumman jakautuminen maittain esitetään seuraavassa taulukossa. 1-3 EIR:n toiminta sen perustamisen jälkeen - maakohtainen jakauma. rrilj. ecua Takaus Osakkuudet(l) __ __ _ _ Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irianti Italia Luxemburg Alankomaat Itavafta RortugaJi Suorri Rjotsi Yndstynyt kuingaskunta BJ:n ilkopuolfaet alueet Yhteensa (1) Rahaston perustajamaat. | 2 98 142 128 331 66 499 4 35 59 204 30 9 400 232 2 300 3 6 3 12 26 | Erityisohjelma "kasvuja ympäristö " Allekirjoitusten määrä aloittain: 24,7 prosenttia TEN -liikenteen, 22,3 prosenttia TEN-energian, 20 prosenttia TEN-tele viestinnän hankkeisiin (TEN yhteensä 33 67 prosenttia) prosenttia pk-yrityksille. ja eivät Vaikka EIR toimii pääasiassa unionin alueella, yhteisön toteutettavat ulkopuolella operaatiot ole poissuljettuja. Vuonna 1997 allekirjoitettiin kaksi operaatiota Itä-Euroopassa: SPP-kaasuputkihanke Slovakian huomattava televiestintähanke Unkarissa. tasavallassa ja EIR on allekirjoittanut sopimukset kaikkien jäsenvaltioiden rahoituskumppaneiden kanssa Euroopan parlamentin aloitteesta vuonna 1996 käynnistetyn erityisohjelman "kasvu ja ympäristö" jälkeen. Tämän mukaisesti EIR takaa osittain niille pk-yrityksille myönnetyt pankkilainat, jotka toteuttavat ympäristöä hyödyttäviä hankkeita. Pienten yritysten allekirjoittamille lainoille talousarviosta. myönnetyistä takauksista aiheutuvat kustannukset katetaan yhteisön Vuonna 1997 kyseisestä järjestelmästä tuettiin noin 84 prosenttia kaikista pk-yritysten kanssa sovituista takauksista. C) Osakkuuksien hankkiminen Vuoden 1997 lopussa EIR:n sitoumukset sen omista varoista olivat 26 miljoonaa ecua. Niiden yksittäisten rahastojen kokonaissumma, joista EIR on hankkinut osakkuuksia, oli 413 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1997. Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä valtion- ja "Euroopan hallitusten päämiesten huippukokouksessa EIP ja EIR allekirjoittivat teknologian rahoitusjärjestely (ETF)" -aloitteen täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen nopeasti kasvavien korkean teknologian pk-yritysten hankkeiden rahoittamiseksi. Tässä yhteydessä EIR sai EIP:ltä valtuuden hoitaa sen nimissä sen omista varauksista vähennettyä 125 miljoonan ecun summaa investointien tukemiseksi huipputeknologian pk- yrityksille tarkoitetuissa riskipääomarahastoissa. Vuoden 1997 lopussa tähän tarkoitukseen tarkoitettujen sitoumuksien määrä oli 6,49 miljoonaa ecua. 1. 2. 4. FATTY Komission kesäkuussa 1994 tekemän EIITY:n varainhankinnan ja luotonannon uudelleen määritystä koskevan päätöksen (EYVL C 175, 28. 6. 1994) mukaisesti, joka edeltää EMI Y-sopimuksen voimassaolon päättymistä 23. heinäkuuta2002, uusien yhteisön alueelle myönnettyjen lainojen määrä kasvoi voimakkaasti edelliseen vuoteen verrattuna (liitteen taulukko 4-6). Kasvu selittyy sillä, että vuoden 1997 ensimmäinen vuosipuolisko oli käytännössä viimeinen jakso, jolloin EHTY:n lainoja voitiin myöntää, lukuun ottamatta joitakin poikkeustapauksia. Komission vuonna 1994 hyväksymät suuntaviivat EHTY:n varainhankinta- ja luotonantotoiminnan uudelleen määrittämiseksi vuoteen 2002 mennessä saivat mahdolliset lainanottajat liikkeelle ja antoivat (lopullisen) kasvusysäyksen tälle toiminnalle. Tämän jälkeen ei ole mahdollista saada pitkäaikaisia lainoja eli lainoja, jotka erääntyvät vuoden 2002 jälkeen, lukuun ottamatta joitakin suuria yleiseurooppalaisia lainoja, joihin on mahdollista saada infrastruktuurihankkeita varten myönnettäviä valtiontakaus. 1 -4 EHTY-luotonanto 1997. 54 artikla 66 artikla 96 artikla (tuhatta ecua) Yhteiskunnan tukema Yhteensll Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat ItSvalta Portugal! Yhdistynyt kuningaskunta Yhteisdn ulkopuolella YHTEENSA - - 49 508 - - - - 4 048 68 682 - 71 851 122 442 - - 20 078 - 44 606 - 2 898 22 090 - 33 610 6 746 - 3 562 - 73 211 - 316 530 206 800 - - - - - - - - - - - - - - 0 369 3 8 205 31 1 589 1 894 19 1809 27 204 897 - 2 863 - 17911 20 447 3 102 318 31 4 487 23 985 19 39 467 75 455 204 76 310 122 442 76 074 0 541 241 Näin ollen EHTY:n lainat lähes kaksinkertaistuivat vuonna 1997 edelliseen vuoteen verrattuna. Lainojen kysyntä on ollut erityisen voimakasta EHTY:n tuotteiden kulutuksen 10 alalla (54 artikla), erityisesti Portugalissa, Itävallassa, Luxemburgissa ja Saksassa. Taantuneilla hiili- ja lerästeollisuusalueilla tuotantosuunnan muuntaminen (56 artikla) on lisääntynyt erityisesti Belgiassa, Saksassa ja Itävallassa. 1. 2. 5. Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) A) Yleiskatsaus Yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta on muistettava, että uusia lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen. Takaisinmaksuohjelmaa on noudatettuja eräiden maiden lainat on maksettu melkein kokonaan takaisin. Lainojen enimmäismäärien käyttöaste esitetään taulukossa 1-5. 1-5 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31. 12. 1997. RahoKuraopimukset Globaalllainat(l) Tuotanto (1) Infrastruktuuri Energia Nettoluotonanto yhteensa* (2) BP:n luotonanto (omat varat) Sallitut enimmSismaarat JSSnnds Jäjleenrak. Italia Jälleenrak. Krejkka NCII 5,4 538,5 446,7 990. 5 1 000,0 9. 5 598. 7 80,0 80,0 598. 7 351,6 1 000,0 49,7 (miljoonaa ecua) NCI III 2 138,0 NCI IV 668,8 465,3 258,3 2 861,5 668. 8 NCIII 406,8 10,6 279. 4 300,8 997,5 YHT. 3 213,5 15,9 1 961,9 1 005,8 6 197,1 351,6 6 830,0 281. 3 80,0 0,0 1 000,0 2. 5 3 000,0 138,5 750,0 81. 2 (1) (2) Teollisuus ja maatalous. Allekirjoitetut lainat pl. peruutukset. Yhteisön uuden rahoitusvälineen neljäs erä (NCI IV) on kiinnostava, koska sillä on erityispiirteitä, kuten esimerkiksi mahdollisuus muuntaa lainat riskipääomaksi, käyttää laina aineettoman omaisuuden hankinnan rahoittamiseen tai lykätä korkojen maksua. B) Yhteisön uuden rahoitusvälineen käyttöaste puolivuosittain Yhteisön uuden rahoitusvälineen rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 83/200/LTY (6 artikla) ja 87/182/LTY (8 artikla) määrätään, että komissio laatii puolivuosittain kertomuksen yhteisön uuden rahoitusvälineen kolmannen ja neljännen (NCI III ja IV) erän käyttämisestä. Kun otetaan huomioon taulukossa 1-5 sallitut enimmäismäärät ja niiden käyttö (96%), vuosipuoliskon aikana tapahtunut kehitys ei muuta aiemmin kuvailtua vakiintunutta tilannetta. Sitä vastoin tätä tarkoitusta varten liikkeeseen laskettu lainakanta vaihtelee puolivuosittain velan kuoletuksen ja lainatun valuutan kurssien mukaan. Tältä osin 1. heinäkuuta ja 31. joulukuuta 1997 välisen ajanjakson tilanne on esitetty liitteen taulukossa 4-8. 11 1. 2. 6. Euratom lùiroopan unionissa ei ole tehty moneen vuoteen yhtään ydinenergiahanketta rahoituksen koskevaa enimmäismäärästä on jäljellä 1,1 miljardia ecua. Sitä vastoin tutkittavana on useita yhteisön ulkopuolisia hankkeita (2. 5. 1 kohta). kautta myönnettävän rahoitusanomusta. Luratomin 1. 2. 7. Yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuki Keskipitkän aikavälin jäsenvaltioiden maksutaseen rahoitustukijärjestelmää tukemiseksi ei käytetty viime vuonna. Ottaen huomioon tämän järjestelmän osana Kreikalle aikaisemmin myönnetyt lainat eli miljardi ecua (jonka ensimmäinen erä vuodelta 1991 oli 2,2 miljardia), Italialle myönnetyt lainat eli neljä miljardia ecua (vuonna 1993 myönnetyn 8 miljardin lainan kaksi ensimmäistä erää) ja vuonna 1997 suoritetut takaisinmaksut, näiden lainojen kanta oli 31. joulukuuta 1997 neljä miljardia ecua. Pääomamarkkinoilta hankittavien lainojen määrä oli siten K) miljardia ecua. 12 2. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT LUOTONANTO 2. 1. YLEISKATSAUS Yhteisön kanssa yhteistyösopimuksen tehneiden kolmansien maiden rahoitustuki tavoitteiden toteutetaan eri muodoissa maantieteellisten alueiden ja saavutettavien mukaisesti. Kyseessä ovat valtiokohtaiset lainat, kun yhteisö aikoo osallistua näiden maiden makrotaloudellisen tasapainon palauttamiseen, yksittäiset lainat, kun yhteisö aikoo kehittää infrastruktuureja ja suuria tervehdyttämistoimia sekä globaalilainat paikallisille tukea pankeille, kun yhteisö haluaa kehittää pk-yritysten markkinataloutta. Lisäksi EIP kehittää Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa ja Välimeren alueen maissa muita kuin perinteisiä rahoitusvälineitä, erityisesti sellaisten pk- yritysten osakkuuksien hankkimista, joilla on kehittymismahdollisuuksia. Näistä välineistä on säädetty neuvoston asetuksissa täsmennetään niiden täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet kyseisten maantieteellisten alueiden mukaisesti. ja päätöksissä, tuotantoverkkoa joissa ja 1997 EIP:lle Keski-ja Itä-Euroopan, Välimeren alueen, Latinalaisen Amerikan, Aasian ja Etelä- luotonantovaltuudet uudistettiin kokonaisuudessaan 14. Afrikan maissa myönnetyt huhtikuuta jossa hyväksyttiin uusien luotonantovaltuuksien määrät kolmen vuoden ajaksi. Näin määritellyt rahoitusosuudet ovat 3 520 miljoonaa ecua Kllv-muillc, 2-310 miljoonaa ecua Välimeren maille, 900 miljoonaa ecua Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille sekä 375 miljoonaa Etelä-Afrikan tasavallalle. tehdyllä päätöksellä 97/256/EY, Samalla päätöksellä perustettiin uusi takausjärjestelmä, jotta EIP ottaisi vastatakseen entistä enemmän unionin ulkopuolelle suuntautuvan lainanannon riskeistä. Unionin toimintoja ohjaavien käytäntöjen perusteella EIP vastaa vastedes muista takauksista kuin valtiontakauksista nauttivien hankkeiden rahoitus- ja talousriskeistä, ja poliittiset riskit katetaan yhteisön talousarviosta. 2-1 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1997 - yhteenveto. AKr-WWA-maat Valirreren maat WE IVY Latinalainen Amerikka ja Aasie Etela-Afrikka Yhteensa Maksutase- tuki(1) 95 100 - 195 (miljconaa ecua) BP Talousarviovarat Omat varat YHTEENSA (2) 19 36 55 41 1086 1486 378 199 3 190 (3) 1 122 1581 100 378 199 3440 (1) Maksetut lanat. (2) EIRn talousarviosta tai Euroopan kehitysrahastosta (EKR) myöntämiä ja hallinnoimia, kehitysrahaston (EKR) varoista (3) Allekirjoitetut lanat joista 2 562,5 miljoonaa ecua neuvoston paatoksen 97/256/EY nojalla (taulukot 2-2-2-4). 13 2. 2. YHTEISÖN MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSTOIMINTA 2. 2. 1. Maksutaseiden rahoitustuki Luottoina myönnettävä makrotaloudellinen tuki on luonteeltaan poikkeuksellista ja se sisältyy kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiin tukea Bretton Woods -instituution kanssa joidenkin siirtymävaiheen ongelmia kohtaavien maiden maksutasetta. Yhteisön osalta siinä Itä-Euroopan, entisen keskitytään maantieteellisiin Neuvostoliiton ja Välimeren eteläpuolisiin maihin. Tämän tuen maksaminen riippuu luensaajamaiden toteuttamista ennalta määritellyistä tavoitteista. Näillä edellytyksillä vuosittain toteutettavien toimenpiteiden määrä on rajallinen eikä ole mahdollista laatia kunnollisia vertailuja myönnetyn tuen vuosittaisesta kasvusta. lähialueisiin, kuten Keski- ja Vuonna 1997 neuvosto päätti antaa makrotaloudellista tukea myöntämällä Bulgarialle 250 miljoonan ecun ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle 40 miljoonan ecun lainan. Lisäksi neuvosto päätti myöntää poikkeustukea Armenialle ja Georgialle yhteensä 170 miljoonaa ecua. Maksujen osalta vuonna 1997 myönnettiin tukea 195 miljoonaa ecua. Edellisinä vuosina päätettyihin lainoihin liittyvät maksut ovat 170 miljoonaa ecua. Ne jakautuvat seuraavalla tavalla: 70 miljoonaa ecua Romanialle ja 100 miljoonaa ecua Ukrainalle. Niihin on lisättävä vuonna 1997 päätettyinä uusina lainoina 25 miljoonan ecun maksaminen entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. 2. 2. 2. Luottojärjestely entisen Neuvostoliiton alueen uusille itsenäisille valtioille Vuoden 1991 joulukuussa tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti, joka koski enimmäismäärältään 1 250 miljoonan ecun kaupallisen luoton myöntämistä entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille, vuonna 1997 ei suoritettu yhtään maksua. Lisäksi tätä luottojärjestelyä koskeva nostoaika on tällä hetkellä päättynyt. Sen vuoksi tulevaisuudessakaan ei suoriteta enää yhtään uutta maksua. Suurin osa myönnetyistä luotoisia on jo maksettu takaisin, lukuun ottamatta Armenian, Georgian ja Tad2ikistanin 234 miljoonan ecun suuruisia myöhästyneitä maksuja, mukaan lukien pääoma ja korot. 2. 3. PÄÄTÖKSEN 97/256/EY MUKAISET LUOTOT: Keski- ja Itä- Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka Tämä luku muodostaa edellä mainitun neuvoston päätöksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavan kertomuksen eli siihen sisältyy vuoden 1997 loppupuolen kattava kuuden kuukauden kertomus ja vuoden 1997 vuosikertomus. Lisäksi kertomus kattaa 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/207/EY mukaisesti (EYVL L 131, 15. 6. 1995) EIP:n viime vuoden toiminnan Etelä-Afrikan tasavallassa. 14 2. 3 J. EIP:n tavoitteetja painopistealueet Euroopan investointipankki tukee niitä Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden pitkän aikavälin tavoitteena on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla niitä luomaan liittymisen edellyttämät talouden puitteet5. Lisäksi investointipankki tukee Albaniaa. EIP:n ensisijaisia tehtäviä ovat liikenne-, televiestintä- ja energia-alan parantaminen, nykyaikaistaminen ja kehittäminen, ja niissä korostetaan erityisesti Euroopan laajuisia verkkoja liikenneministerien yleiseurooppalaisessa liikennekokouksessa määriteltiin maantie- ja rautatieyhteyksien kehittämisen keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi. (TEN) sen perusteella, mitkä EIP:n hankkeisiin liittyville ympäristökysymyksille annetaan etusija kyseisten maiden mukauttaessa lainsäädäntöään vähitellen EU:n lainsäädäntöä vastaavaksi. EIP tukee pk- yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti sellaisia, joihin EU-kumppanit osallistuvat suoraan tai globaalilainavälineen kautta. Välimeren alueella joidenkin alueen maiden kanssa vuosina 1992-1996 tehtyjen kahdenvälisten rahoituspöytäkirjojen mukaisesti vielä käytettävissä olevien varojen jatkuvan sitoutumisen lisäksi investointipankin luotonanto on jatkunut vuodesta 1997 kyseisten maiden alkaen taloudellisen yksittäisiä investointihankkeita ja globaalilainajärjestelmän avulla pieniä hankkeita ja pk-yrityksiä sekä vahvistavat useiden maiden rahoitussektoria. pääasiassa Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä kehittämisen tukemiseksi. Pankkilainat tukevat Euro-Välimeri-kumppanuuden ehtojen mukaisesti EIP:n omien varojen täydentävät korkotuet riskipääoma EU:n talousarviovaroista. lainaamista investointipankin hallinnoima (ympäristöalan lainoille) ja Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa investointipankki rahoittaa hankkeita, joista on yhteistä etua kyseisille maille ja Euroopan unionille eli yhteisrahoitus EU-hankkeiden aloittajien kanssa, teknologian siirto sekä energia-alan ja ympäristönsuojelualan yhteistyö. Kyseisten hankkeiden yhteistä etua koskevat yksityiskohdat ovat taulukossa 2-7. Etelä-Afrikan tasavallassa alkanutta ja kehittämisohjelman saattamista päätökseen. demokratiaan siirtymistä investointipankin tavoitteena on tukea Etelä-Afrikassa ja jälleenrakentamis- edistää maan 2. 3. 2. Luotonanto Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti 22 luottosopimusta Keski- ja Itä-Euroopassa yhteensä 1 466 miljoonan ecun arvosta (lukuun ottamatta edellisen luotonantoa koskevan luotonantovaltuuden aikana allekirjoitettua 20 miljoonan ecun suuruista lopullista lainasopimusta vuoden 1997 maaliskuussa). Neuvoston päätöksen mukaisen toiminnan lisäksi investointipankki on perustanut huomattavan ilman liittymistä edeltävän järjestelyn, jonka avulla se myöntää lainoja omista varoistaan talousarviotakausta EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi. 15 Puolaan, Unkariin, Tsekkiin ja Slovakiaan myönnetyt luotot olivat yli 80 prosenttia EIP:n lainanannosta alueelle. EIP allekirjoitti neuvoston päätöksen mukaisia lainoja myös kaikkien muiden Keski- ja Itä-Huroopan maiden kanssa paitsi Albanian (taulukko 2-2). • EIP jatkaa kyseisten maiden taloudellisen kehittämisen tukemista pääosin rahoittamalla strategisia infrastruktuureita. Kokonaisrahoituksesta kolmasosa eli 502 miljoonaa ecua myönnettiin liikenteen infrastruktuurihankkeisiin, mukaan lukien Tsekin osuus Berliinin ja Wienin välisestä rautatieyhteydestä, TEN-maantieverkot Slovakiassa, Sofian ja Tallinnan lentokenttien nykyaikaistaminen sekä laaja hätäohjelma tulvien rautatieinfrastruktuurille aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi Puolassa. • Televiestintähankkeita tuettiin viidessä maassa yhteensä 357 miljoonan ecun lainoilla eli neljänneksellä koko toimintaan varatusta rahoituksesta. investoinnit Liettuassa, suuruisilla Hankkeisiin kuuluvat matkapuhelimiin (GSM) Slovakiassa ja Sloveniassa. liittyvät • Energia-alan lainat olivat yhteensä 70 miljoonaa ecua, ja ne myönnettiin voimalan kehittämiseen Unkarissa ja kaukolämpöjärjestelmän kunnostamiseen Bukarestissa. • Tuki teollisuudelle oli 112 miljoonaa ecua, mukaan lukien globaalilainat pieniin hankkeisiin Puolassa ja Virossa ja kuilulevytehtaan luki Romaniassa. • Tuki yleisiin infraslruktuureihin oli 425 miljoonaa ecua, mukaan lukien huomattava tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen tarkoitettu hätäapu Puolalle ja Tsekille. 2-2 EIP:n luotonannon maantieteellinen ja alakohtainen jakauma Keski- ja Itä- Euroopassa. Maa Lainojen mflara Bulgaria TSekki Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Yhteensa" Allekirjoi- tetut lainat yhteensa* (milj. ecua) 60 540 20 35 20 7 355 122 262 45 Liikenne Televiestint a Energia Teolli- suus YIeinen infrastruk- tuuri 60 240 10 20 75 97 100 7 40 165 45 200 225 10 55 47 35 35 1 4 2 1 1 1 4 3 4 1 22 1466 (100%) 502 (34?2%) 357 (24,4%) 70 (4,8%) 112 (7,6%) 425 (29%) Välimeren alueelle myönnetyt lainat jakautuivat tasaisesti yhdeksään maahan. Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti neuvoston päätöksen mukaisia 16 lainoja 934 miljoonan ecun arvosta kaikissa Välimeren maissa Maltaa6, Israelia ja Syyriaa lukuun ottamatta (taulukko 2-3). • Liikenteen infrastruktuurin kolmasosa (300 miljoonaa ecua) kaikesta lainanannosta, mukaan lukien tvgypt Airin kaluston uusiminen, Tunisian Jordanian merisatamainfrastruktuuri, maantieinfrastruktuuri sekä Marokon ja Tunisian rautatieinfrastruktuuri. investointien osuus oli melkein Libanonin ja • Kokonaisrahoituksesta yli 28 prosenttia (265 miljoonaa ecua) myönnettiin vesi- ja viemäri-investoi nteihin Libanonissa, Marokossa, Turkissa, Tunisiassa ja Kyproksessa. • Suuren kaasuputkihankkeen osuus Algeriassa oli 23 prosenttia kaikesta lainanannosta. Hanke sai yhdessä Libanonin sähkövalvontakeskuksen tuen kanssa energia-alalle melkein neljänneksen (229 miljoonaa ecua) koko lainanannosta. • Kokonaisrahoituksesta 15 prosenttia (140 miljoonaa ecua) myönnettiin yksittäisiin teollisuushankkeisiin, mukaan lukien eräät EU:n sijoittajien kanssa perustetut yhteisyritykset, kuten sementtitehdas Egyptissä, pk-yritysten tukemiseen Jordaniassa ja ja Turkissa globaalilainajärjestelmällä Länsirannalla. teollisuusalueeseen Gazassa sekä 2-3 EIP:n lainanannon jakauma maittain ja aloittain Välimeren maissa. Maa Laino jen maara Algeria Kypros Egypti Jordania Libanon Marokko Tunisia Turkki Gaza-Lansiranta 1 1 3 2 3 2 3 2 1 Allekirjoi- tetut lainat yhteensa (milj. ecua) 218 30 121 60 131 135 130 95 14 Liikenne Energia Ympflristo, vesi ja viemardinti Teollisuus, muut, sekalaiset 218 11 75 30 20 85 90 30 100 50 40 45 46 30 50 14 Yhteensa 18 934 (100 %) 300 (32,1 %) 229 (24,5 %) 265 (28,4 %) 140 (15 %) Tarkasteluajanjakson aikana investointipankki allekirjoitti kuusi yhteensä 214,5 miljoonan ecun lainaa Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa. Tähän sisältyy kaksi lainaa, jotka allekirjoitettiin väliaikaisen lainanantovaltuuden yhteydessä vuosina 1996— 1997 ja joiden arvo on yhteensä 52 miljoonaa ecua (taulukko 2-4). Lainat allekirjoitettiin Indonesiassa, Filippiineillä, Brasiliassa ja Perussa yhden alueellisen hankkeen (Andien liitto) ohella. Lainanannolla tuettiin talouden infrastruktuuria (vesihuolto, lentokenttäinfrastruktuuri, tietoliikenne), energia-alaa, teollisuushankkeita (sementti) sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä globaalilainalla. Maltassa lainat allekirjoitettiin neljännen rahoituspöytäkirjan yhteydessä. 17 2-4 ElP:n lainojen jakautuminen maittain ja aloittain Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa. Maa Indonesia Filippiinit Brasilia Peru Alueellinen Yhteensa Laino jen maara Allekirjoi- tetut lainat yhteensa (milj. ecua) 1 2 1 1 1 6 55 377 32,5 50 407 214,5 (100 %) Liikenne Televiestinta Energia 25 12 50 25 (11,7%) 50 (23,3 %) 12 (5,6 %) Teollisuus, muut, sekalaiset 55 32,5 40 127,5 (59,4 %) Jäljempänä 2. 3 kappaleen lopussa olevissa taulukoissa 2-8, 2-9 ja 2-10 esitetään edellä mainituilla neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisia lainasopimuksia tarkemmin. allekirjoitettuja alueilla Vuonna 1997 investointipankki allekirjoitti yhteensä 199 miljoonan ecun suuruiset lainasopimukset Etelä-Afrikan tasavallan kanssa ja saavutti siten ensimmäisen lainananto valtuuden aikana myönnetyn 300 miljoonan enimmäismäärän (neuvoston päätös 95/207/EY). Yhteensä 104 miljoonan ecun suuruiset lainat myönnettiin vesi- ja viemäri- investointeihin ja 45 miljoonan ecun laina Mossgasille lähellä sijaitsevien kaasuvarojen hyödyntämisestä sekä siihen liittyvien kompressiolaitteiden asentamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Lisäksi myönnettiin 50 miljoonan ecun suuruinen globaalilaina pienten ja keskisuurten investointien rahoittamiseen. Tarkasteluajanjakson aikana päätöksen 97/256/EY mukaista rahoitussopimusta Etelä-Afrikan tasavallan kanssa. investointipankki ei allekirjoittanut yhtään neuvoston 2. 3. 3. Riskien jakaminen* Tarkasteluajanjakson aikana neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisesti EIP:n myöntämien lainojen riskien jakaminen oli yhteensä 639,5 miljoonaa ecua9 eli 8,8 prosenttia myönnettävien lainojen enimmäismäärästä ja 24,5 prosenttia tähän mennessä lainoista. Aluekohtaiset uuden myönnetyistä yksityiskohtaiset tiedot ovat seuraavat: takausjärjestelmän mukaisista Mukaan lukien yksi väliaikaisen lainanantovaltuuden aikana allekirjoitettu laina, joka kuuluu neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisiin takausjärjestelyihin. Neuvoston päätöksessä 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, Euroopan investointipankkia "kehotetaan pyrkimään siihen, että 25 prosentin tavoitetaso sen valtuuksiensa mukaisesti myöntämästä kokonaislainanannosta katetaan käyttämällä muita kuin valtiontakauksia, mitä voidaan tahansa mahdollisuuksien mukaan markkinatilanteen sen salliessa". Mukaan lukien 122 miljoonaa ecua Latinalaiselle Amerikalle ja Aasialle väliaikaisen valtuuden yhteydessä myönnettäviä lainoja, joiden määrä taataan myös neuvoston päätöksessä määrättyjen takausjärjestelyjen avulla. laajentaa yksittäisten valtuuksien perusteella milloin 18 - Keski- ja Itä-Euroopan maissa EIP:n myöntämien lainojen riskien jakaminen oli yhteensä 444 miljoonaa ecua eli 12,6 prosenttia näille maille myönnettävien lainojen enimmäismäärästä ja 30,3 prosenttia tähän mennessä myönnetyistä lainoista. - Euro-Välimeri-kumppanuulcen sisältyvien suunnittelumencttclyjcn mukaisesti kaikki hankkeet kahta lukuun ottamatta allekirjoitettiin hallitusten tai muiden julkisten toimielinten kanssa. Näin ollen ei ole yllättävää huomata, että EIP:n myöntämien lainojen riskien jakaminen tarkasteluajanjaksona oli Välimeren maiden osalta yhteensä 46 miljoonaa ecua eli kaksi prosenttia näille maille myönnettävien lainojen enimmäismäärästä ja 4,9 prosenttia tähän mennessä myönnetyistä lainoista. - Kuten EIP:n toimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa käsittelevässä viimeisimmässä kertomuksessa todetaan, neuvoston päätöksessä (KOM( 1998) I ) 97/256/EY tarkoitettua uutta takausjärjestelmää sovelletaan myös tätä aluetta koskevaan väliaikaiseen lainanantovaltuuteen EIP:n hyväksymien lainojen osalta, joita päätöksen voimaantulon aikaan ei vielä oltu allekirjoitettu. Tällaisten lainojen kokonaismäärä oli yhteensä 122 miljoonaa ecua. Tästä määrästä allekirjoitettiin tarkasteluajanjakson 52 laina koski riskien miljoonan ecun arvoiset jakamishanketta. lainat, joista yksi 12 miljoonan Tarkasteluajanjakson aikana EIP:n Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa myöntämien lainojen riskien jakaminen oli (edellä mainittu 12 miljoonan ecun summa mukaan lukien) yhteensä 149,5 miljoonaa ecua eli 14,6 prosenttia näille maille myönnettävien lainojen enimmäismäärästä ja 69,7 prosenttia alueella tähän mennessä uuden lakausjärjcstelmän mukaisesti myönnetyistä lainoista. Aluekohtaisissa taulukoissa (taulukot 2-8, 2-9 ja 2-10) 2. 3 kappaleen lopussa esitetään lainat, jotka katetaan muilla kuin valtiontakauksilla siten kuin neuvoston päätöksessä 97/256/EY edellytetään. 2. 3. 4. Yhteistyö muiden toimielinten kanssa EIP:n toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutetaan osana EU. n ohjelmaa rahoittamalla erityisesti sellaisia investointeja, joiden avulla on tarkoitus sovittaa maiden infrastruktuuri yhteen EU:n jäsenvaltioiden infrastruktuurin kanssa, ja auttamalla pk- yrilyksiä sekä tarjoamalla apua Albanialle. Hankkeita rahoitetaan mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden rahoituslaitosten kanssa erityisesti edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. EIP:n toiminta on siis osa yhteistä lähestymistapaa, jota toteutetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja mahdollisuuksien mukaan alueella toimivien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. EIP toimii läheisessä yhteistyössä PHARE-ohjelman kanssa, jonka kanssa se on kehittänyt tiiviin ja tuottoisan yhteistyösuhteen, jota edunsaajavaltiot arvostavat. Tätä yhteistyötä vahvistetaan liittymisprosessin käynnistymisen yhteydessä. PHARE-ohjelmasta annetaan usein tukea investointeja edeltävässä vaiheessa ja näin tutkimukset ja varmistetaan, että EIP:n hankkeiden tueksi toteutetaan myönnetään toimii yhteistyössä PHAREn kanssa myös infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa, johon voidaan myöntää jopa 25 prosenttia PHAREn varoista. Tarkasteluajanjakson aikana EIP ja PHARE rahoittivat yhdessä rautatiehanketta Tsekissä, ja PHARE harkitsee lentokenttähankkeen yhteisrahoittamista teknistä apua. EIP tarpeelliset 19 Bulgariassa. PHAREsta on myös myönnetty varoja tulvien aiheuttamien vahinkojen korjausohjelmaan Puolassa. ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten välistä yhteistyötä jatketaan EIP:n mahdollisuuksien mukaan tiiviisti ja järjestelmällisesti, vaikka lainanantotoiminta alueella onkin vähenemässä etuuksien asteittaisen vähentämispolitiikan ja markkinakehityksen myötä. Tarkasteluajanjakson aikana Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EJKP) avusti rautatiehanketta Täekissä sekä lentokenttähanketta Virossa. Maailmanpankki (IBRD) puolestaan hyväksyi tuen tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen Puolassa. PHAREn ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten tuki EIP:n rahoittamille hankkeille esitetään jäljempänä olevassa taulukossa (määrät miljoonaa ecua). 2-5 PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Maa EIP PHARE EJKP IBRD YHTEENSA Bulgaria TSekki Viro Puola Yhtccnsfi 60 75 10 300 445 10-1510 50 0 6512 125-130 0 50" 8,5 0 58,5 0 0 0 I8513 185 7 0 - 75 175 18,5 550 813,5-818,5 EIP joko toimi toimissa ylimääräisten Välimeren alueella EIP toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja sijoittajien/lahjoittajien kanssa. Monissa vuonna 1997 muiden päättyneissä monenvälisten/kahdenvälisten rahoittajien tai kansainvälisten sijoittajien kanssa tai sillä oli avainasema Jordanian globaalilainat ja Gazan/Länsirannan alueen hanke toteutettiin yhdessä riskipääomalähteistä myönnettävien ehdollisten globaali lainojen kanssa MEDA-asetuksen mukaisesti. Jälkimmäistä hanketta rahoitetaan yhdessä Kansainvälisen rahoitusyhteisön (IFC) kanssa. Kyproksen hanke rahoitetaan yhdessä Euroopan neuvoston sosiaalikehitysrahaston kanssa. Libanonin energia-alan hanke puolestaan rahoitetaan yhdessä IBRD:n kanssa, kun taas kuljetushanke rahoitetaan yhdessä saudiarabialaisen rahaston (Saudi Fund) kanssa. hankkijana. Esimerkiksi rahoituslähteiden rahoittajana suoraan Taulukossa 2-6 esitetään yksityiskohtaisemmin EIP:n yhteisrahoitus (määrät miljoonaa ecua). rahoittamien hankkeiden 10 ii 12 13 PHARE päättää lopullisesta määrästä. 53,6 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Muista PHARE-hankkeista siirrettyjä varoja. 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuki tulvista johtuvaan jälleenrakennukseen Puolassa. 20 2-6 Kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeissa Välimeren maissa. Maa EIP IBRD IFC Muut14 Yhleensfi Kypros Libanon Marokko Gaza-Lfinsiranta Yhteensfl 30 31 131 14 206 0 8,2 5 0 13,2 0 0 0 7,6 7,6 40,7 31,2 45 12 70,7 70,4 181 33,6 128,9 355,7 Lisäksi yhteistyö on ollut tiivistä sellaisten toimielinten kanssa, jotka osallistuivat muihin EIP:n samaan aikaan aloittamiin investointeihin: Marokko Tunisia Turkki »Egypti : • Libanon: ONCF -uudistamishanke (rautatie) - IBRD:n, BAD:n15 ja CFD:n16 kanssa SNCFTII -hanke (rautatie) - IBRP:n ja CFD;n kanssa A DAN An jätevesihanke - yhteistyössä saksalaisten kanssa ECC Grey Cement -hanke yhteisrahoittajicn kanssa LECICO -keramiikkahanke - yhteisrahoitus suomalaisen yhtymän kanssa Tripolin toimialakohtaista investointiohjelmaa. rahoitetaan myös yhdessä jätevesihanke !FC:n ja eurooppalaisten (be(gialaistm&\«lsilaBten) lBRD:n kanssa osana toimii hyvin. kanssa rahoituslaitosten toimivien monen- Yhteistyö Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa edelleen ja Filippiinien kahdenvälisten lentokenttähanke arvioitiin yhdessä Aasian kehityspankin kanssa, joka myös osallistui hankkeen rahoitukseen sekä sen täytäntöönpanon ja alan taloudellisen ja institutionaalisen kehityksen seurantaan. Filippiinien energiahanke rahoitettiin yhdessä muun muassa Kreditanstalt fur Wiederaufbaun (KFW) ja Commonwealth Development Corporationin (CDC) kanssa. EIP keskittää rahoitustoimiaan yhä kasvavassa määrin sellaisiin yksityisiin hankkeisiin, joissa on mukana eurooppalaisia yhtiöitä joko yhteisyrityskumppaneina tai osakkaina. Kuten edellä 2. 3. 1 kappaleessa todettiin, EIP rahoittaa hankkeita, jotka ovat sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden että yhteisön yhteisen edun mukaisia (katso alla oleva taulukko). ElP. n riskipääoma, valtiot, valtion lainanottajan/hankkeen aloittajan omat varat. Afrikan kehityspankki. Ranskan teollisuuden kehittämisrahasto. toimielimet 21 tai muut rahoituslähteet, mukaan lukien 2-7 Vuonna 1997 Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa allekirjoitetuista hankkeista saatava yhteinen etu. Maa Hanke Yhtcincn ttu Indonesia Filippiinit Brasilia Peru takaajana VI'SIIIUOI,K) Laiiianotlaja on Ranskan ja Indonesian yksilyiscn seklorin yhteisen edun miikainen yhleisyrilys. Lisflksi hanke merkilsee ctnooppulniscn JAKARTA N tcknologian siirtoa vesihuollon toiminnan ja hallinnon alalia seka LANSIOSA huomattavia ymparistOhyOtyja. Hankkeen toimii yhteenliittyma. Hankkeen yhtcinen etu perustuu nflidcn lentokenttien, erityisesti Puerto Princesan, valttamattOmaan kehittamiseen osana maan osallistumista kuuluvien merkittavaan itaosien kehitysalue, EAGA). Hanke lis&S myOs Kaakkois-Aasian huomattavasti Manilan kansainvalisen lentokentan kansainvalisten lentojen kapasiteettia. EAGA:lle myftnnettavaan tukeen, josta kyseinen hanke toimii hyvana esimerkkina, kannustetaan erityisesti EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) valisessa yhteistyOsopimuksessa. PIENET LENTOKEN- TAT aluekehityssuunnitelmaan eurooppalaisjohtoinen liikepankkien (ASEANiin josta tytaryhtifi. Lisaksi kaasuesiintyma, BATANGASIN Lainanottaja on brittilais-filippiinilaisen yhteisyrityksen kokonaan omistama toimitetaan VOIMALA -B todennakOisesti tulevaisuudessa polttoainetta kyseiseen voimalaan, on Shell ja Occidental Petroleum Companyn yhteinen toimi, kun taas avaimet kateen -sopimus on tehty eraan suuren eurooppalaisen yhtyman kanssa. Ylcisemmalla tasolla tarkasteltuna hanke edistaa EU. n ja ASEANin valisen yhleistyftsopimuksen lavoilleiden saavullamista. Kyseisessa sopimukscssa koroslctaan erilyiscsti energia-alalla ja ympJiristttn tilan parantamiscksi tehtavaa yhlcistyMt. Lainanottaja on Ranskan ja Brasilian yksityisen sektorin yhteisen edun mukainen yhteisyritys. Hanke vahvistaa hankkeen aloittajan asemaa johtavilla voimakkaasti kehittyvilla markkinoilla. Perun televiestinnan kehittamisesta koituu huomattavaa taloudellista hytttya. Riitt. lvien nykyaikaisten televiestintapalvelujen tarjoaminen on laloudellisen kehityksen kannalta mcrkittava osatekija. Perulainen lainanottaja on espanjalaisen televiestintayrityksen tytaryhtiO. Tehokkaan eurooppalaisen yrityksen osallistuminen Perun televiestinnan kehitysohjelman lisahyOtyja Perulle teknologian siirron kautta ja Euroopan tietoliikenteelle lisaantyneen toiminnan myflta. LAFARGE ARCOS CEMENT TELEFONICA DEL PERU loppuunsaattamiseen synnyttaa Aluecllinen CORIORACION Rahoitetut hankkeet ovat yhteisen edun mukaisia ja ne lisaavat nain ollen tukikelpoisten ja Andien ryhman DE tiiviimpaa yhteistyOta EU:n yksityisyritysten valilla. ANDINA FOMENTO Globaalilaina Euroopan ja komission investointipankin toimenpiteet Etelä-Afrikan tasavallassa täydentävät toisiaan; komissio esimerkiksi antaa apua vesihuolto-ohjelmiin, kun taas EIP myöntää lainoja veden ja jäteveden käsittely- ja puhdistushankkeisiin. Komissio osallistuu ohjelmiin, joista myönnetään takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille ja jotka rahoitetaan liikepankkien kautta. EIP puolestaan rahoittaa lainoja liikepankkien välityksellä Industrial Development Corporationin välityksellä. ja pk-yrityksiä EIP ylläpitää jatkuvia yhteyksiä Maailmanpankkiin toimiviin kansallisiin laitoksiin, joita ovat muun muassa Ranskan Société de Promotion et de la Participation pour ja Yhdistyneen kuningaskunnan Commonwealth Development Corporation. la Coopération Economique ja Etelä-Afrikassa (PROPARCO) 22 2-8 Vuonna 1997 allekirjoitetut (neuvoston päätös 97/256/EY). KlP:n lainat Keski- ja Itä-Kuroopan maissa MAA HANKE KUVAUS LAINAN MAARA (milj. ecua) 60 60 Bulgaria TSekki Viro llnkari Latvia Liettua Puola SOITAN UNfOKENITA Soilan parantaminen. lentokentän nykyaikaistaminen ja RAUTATIEYHTEYS BERUINI-WIEN-B SPTTEUMESTINTÄ H-A D5 MOÖTTORrnE PRAHA- NURNBERG TULVAVAHINKQIEN KORJAAMINEN TAI J JNNANIJNIDKENTTÄ l)NK)N IVANK OE IttKJNIA (ilohmlilaina MVMIORIN(1-V<>IMAIA Tsekin osuuden parantaminen Berliini-Praha- Wien -rautatielinjasta. Televiestintäverkon nykyaikaistaminen. ja Rozvadovin D5 Plzenin rakentaminen moottoritiehen. Hätäohjelma ja vahvistamiseksi tulvavahinkojen jäljiltä. välisen Praha-Ntlrnberg osuuden - perusinfrastruktuurin jälleenrakentamiseksi Tallinnan parantaminen. Pienten ja energiansäästö- rahoittaminen rahoittaminen yleensä. ja sekä kansainvälisen lentokentän keskisuurien ympäristö-. infrastruktuurihankkeiden hankkeiden pk-yrilysten Dieselkäyttöisen avnkierlopnllloliirpiinin rakentaminen ja käyllö huippukuormiliisvoiinan luottamiseksi ja Unkarin varasähkökapasileetin lisäämiseksi. 75 100 165 200 10 10 35 VliNTSHLSIN SATAMA Sataman jälleenrakennus, vahvistaminen. tuloväylän parantaminen, satamalaitureiden 20 TE1EVTESTTNTA n Matkapuhelinverkoston (GSM) toisen vaiheen toteuttaminen. V1REINSBANKPOLSKA Globaaläakia TULVAVAHINKOJEN KORJAAMINEN-A IIJLVAVAIIINKOJEN KORJAAMININ-ll KAIOVVIU-NKUNNAIJJNIN INI-RASIRUKIUUM ja keskisuurten ympäristö-, Pienten ja infrastruktuurihankkeiden energiansäästö- rahoittaminen, teollisuus- ja matkailuhankkeet sekä pk-yrityshankkeiden rahoittaminen yleensä. perusinfrastruktuurin Hätäohjelma vahvistamiseksi jälleenrakentamiseksi ja tulvavahinkojen jäljiltä. 1 hätäohjelma vahvistamiseksi ja tulvavahinkojen jäljillä. Kalovvieen kaupungin viemäröinti parantaminen. perusinfrastruktuurin jälleenrakentamiseksi (tiet, kaatopaikat) infrastruktuurin kunnalliset ja 7 35 225 75 20 Romania 'IHJMIKIINTA BUUIAKI-STIN KAUKCXÄMlftlÄRJIiSll^ MÄN KUNNOSIAMINEN MOF-TUOTAMOLAITOS Slovakia EUROOPPALAISET TIET H GLQBTEL TELEVTESTINTAII EUROOPPALAISET TIETni MOBrTELGSM Slovenia Yhteensfl Romanian televieslinläverknslnn laajentaminen ja nykyaikaistaminen. 40 Kaukolämmön jakelulailteiston kunnostaminen. siirto- ja 35 Keskipaksuja kuitulevyjä (MDF) ja erityishartsia valmistavan Sebesin kaupunkiin. rakentaminen tehtaan (D2/D61) rakentaminen 18 km:n Pääteiden matkalla Bratislavan sekä Itävallan ja Unkarin välisen rajan välillä. Matkapuhelinverkoston (GSM) rakentaminen. Slovakian nykyaikaistaminen. Bratislavan rakentaminen D61 -moottoritielle. televiestintäverkoston ohitustien keskustan uuden 47 25 65 100 72 Ensimmäisen GSM-verkoston Sloveniaan. rakentaminen 45 23 RBKIEN JAKO Ei Ei Kylla Ei Ei Ei Kylla Kyllil Ei Kylla Kylla Ei Ei Hi I:I l-i Kylla Ei Kylla Kylla Ei Kylla 540 20 35 20 7 355 122 262 45 1466 2-9 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Välimeren maissa (neuvoston päätös 97/256/EY). MAA HANKE KUVAUS LAINAN MAARA (milj. ecua) 218 218 Algeria Kypros Egypt' Jordania Libanon Marokko Turkki Gaza- Lansiranta Yhteensa SONATRACH GR2 - B Kaasuputkien rakentaminen Alrarin ja Hassi R'Melin välille. PAFOSIN VIEMÄRIVERKOSTO Jäteveden puhdistusjärjestelmän sadevesiviemäristön rakentaminen. keruu- ja sekä 30 EGYPTAIR ECC GREY CEMENT LECICOCERAMICS lentokaluston Egyptairin nykyaikaistaminen. Harmaasementtiä valmistavan rakentaminen. Kylpyhuoneposliinia valmistavan uuden tehtaan nykyisen rakentaminen kankelitehtaan nykyaikaistaminen. tehtaan ja TEOLLISUUDEN KEHITYSPANKKI VI Globaalilaina AQABAN SATAMA Jordanian teollisuuden aloilla toimivien pk-yritystcn rahoitus. Kahden satamapaikan teollisuuslaitoin ja konttien käsittelyyn rakentaminen tarkoitettujen laitteiden hankkiminen. TRIPOLIN JÄTEVEDET POHJOISRANNIKON MOOTTORITIE KANSALLINEN SÄHKÖVALVONTA- KESKUS ONCF- NYKYAIKAISTAMINE N ONEP-JUOMAVESI II ja Sade- jätevesiviemäristön parantaminen ja jätevedenpuhdistamon rakentaminen Suur-Tripolin alueelle. Pohjoisrannikon moottoritien kunnostaminen ja laajentaminen Beirutin ja Tripolin välisellä osuudella. Kansal 1 isen rakentaminen Beirutiin. sähköval vontakeskuksen Marokon rautatieverkoston päälinjojen joidenkin osuuksien kunnostaminen ja kapasiteetin lisääminen. Juomaveden kaupunkikunnissa. Marokon jakelu LACSUI) Dli TUNISIN PUHDISTUS ENSISIJAISET TIEVERKOT ADANAN JÄTEVEDET TURKKI Globaalilaina -rautatieosuuden Tunis-Sfax-Gabes kunnostaminen. Lae Sud de Tunisin pengerrys. Suur-Tunisin kaupunkien tieverkoston parantaminen. ja muiden ruoppaus suurimpien ja Viemäriverkoston kahden rakentaminen kaakkoisosaan). Pienten rahoitus. ja laajentaminen ja jätevedenpuhdistamon (Turkin Adanaan keskisuurten yritysten 50 GAZAN TEOLLISUUS ALUE Teollisuusalueen alueelle. rakentaminen Gazan 14 75 30 16 30 30 100 20 11 85 50 25 40 65 45 Tunisia SNCFTII RKKIEN JAKO Ei Ei Ei Kylla Kylla Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei 30 121 60 131 135 130 95 14 -. • AtSä^-i!'* W" Itiii 24 2-10 Vuonna 1997 allekirjoitetut EIP:n lainat Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa (neuvoston päätös 97/256/EY). MAA HANKE KUVAUS Indonesia Filippiinit Brasilia Peru Alueellinen VESIHUOLTO JAKARTAN LÄNSIOSA PIENEMMÄT LENTOKENTÄT BATANGAN VOIMALA - B17 Vedensiirron parantaminen ja laajentaminen. ja jakelujärjestelmän eteläosan Filippiinien lentokentän kunnostaminen ja laajentaminen. kahden parantaminen, Kombivoimalan rakentaminen. LAFARGE ARCOS CEMENT Sementtitehtaan Gcraisin osavaltioon. rakentaminen Minais TELEFONICA DEL PERU Perun nykyaikaistaminen ja laajentaminen. televiestintäverkoston CORPORACION ANDINA DE FOMENTO Globaalilaina17 Keskisuurten viidessä Andien liiton jäsenvaltiossa. hankkeiden rahoitus LAINAN MÄÄRÄ (milj. ecua) 55 55 RISKIEN JAKO Kyllä 25 12 37 Ei Kyllä 32,5 32,5 Kyllä 50 40 50 40 Kyllä Ei Yhteensä ; 'j "g"*j. £'j^* 2. 4. LOIVIEN SOPIMUKSEN ALLEKIRJOITTANEET MAAT 2. 4. 1. Lainanannon kehittyminen alueittain Näiden maiden taloudellinen tilanne huomioon ottaen on yhteisön apu näissä maissa erittäin tärkeää. Siten esimerkiksi Afrikassa EKR:n tuki on keskimäärin 1 100 miljoonaa ecua vuodessa. Jos monialainen apu (elintarvikeapu, valtiosta riippumattomat järjestöt, sademetsät, demokratia ja niin edelleen), humanitaarinen apu ja jäsenvaltioiden kahdenvälinen apu otetaan huomioon, on avustusten määrä yhteensä 7 800 miljoonaa dollaria eli 6-7 kertaa enemmän kuin muiden länsimaisten talousmahtien myöntämät avustukset. Lomé IV -sopimuksen vuonna 1995 allekirjoitetusta toisesta rahoituspöytäkirjasta, joka kattaa vuodet 1995-1999, on myönnetty yhteisön tukea 14 625 miljoonaa ecua, jotka jakautuvat siten, että 11 967 miljoonaa ecua on myönnetty valtionapuna, 1 000 miljoonaa ecua apuna riskipääomatoimiin ja 1 658 miljoonaa ecua lainoina EIP:n omista varoista. Uuden rahoituspöytäkirjan täytäntöönpanon määräajat ovat estäneet näiden välineiden täyden hyödyntämisen. Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren maissa sekä merentakaisissa maissa ja alueilla (MMA) EIP:n toiminta rajoittui vuonna 1997 ensimmäisessä rahoituspöytäkirjassa 17 Hanke on allekirjoitettu väliaikaisen lainanantovaltuuden yhteydessä, mutta se kuuluu neuvoston päätöksen 97/256/EY mukaisen takausjärjestelyn soveltamisalaan. 25 vapaana olevien varojen sitomiseen. Varoja oli yhteensä 60 miljoonaa ecua, joista 19 miljoonaa ecua riskipääomaa. Lainat koskivat pääasiassa energia-alaa ja pienten yritysten rahoitusta globaalilainojen välityksellä. Lisäksi tuotantoalalle myönnettiin vuonna 1997 lainoja 18 miljoonaa, joista 16 miljoona globaalilainoina pieniin ja keskisuuriin investointeihin. Ensimmäisen rahoituspöytäkirjan yhteydessä allekirjoitettujen lainojen kokonaissumma on 2 072 miljoonaa ecua, joista 812 miljoonaa ecua riskipääomaa. 2. 4. 2. ElP. nriskipääomatoimet Lainanantotoiminnan lisäksi EIP suorittaa riskipääomatoimien kartoitusta ja seurantaa paikalla toimivien erikoistuneiden julkisten tai yksityisten yhtiöiden välityksellä. Vuonna 1997 suurin osa näistä toimista sijoittui Afrikan itäosiin (10 miljoonaa ecua) valtuutettujen rahoituslaitosten välityksellä. Joitakin tämän tyyppisiä toimia toteutettiin myös Karibialla (4 miljoonaa ecua) ja Tyynenmeren alueella (2 miljoonaa ecua). 2. 5. MUUT YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEET 2. 5. 1. Euratom Neuvoston 21 päivänä maaliskuuta 1994 tekemällä päätöksellä myönnettiin EURATOM-lainoja Kili-ja IVY-maiden ydinvoimaloiden turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. Käytettävissä oleva määrä on noin 1,1 miljardia ecua, kun otetaan huomioon neuvoston vahvistama nykyinen enimmäismäärä. Ukrainassa, Bulgariassa ja Venäjällä tutkittiin useita hankkeita, mutta hankkeiden teknisen ja poliittisen monimutkaisuuden vuoksi yhdestäkään rahoitussuunnitelmasta ei tehty lopullista päätöstä vuonna 1997. 2. 5. 2. Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankki (EJKP) Yhteisö ja EIP ovat samanaikaisesti EJKP:n osakkaita ja läheisiä yhteistyökumppaneita: kummatkin omistavat 3 prosenttia pankin pääomasta ja toimivat tiiviissä yhteistyössä siten, että niiden toimintamuodot täydentävät toisiaan. EJKP:n vuoden 1997 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 143 uutta hanketta Kili-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa. Myönnettyjen lainojen arvo oli 4 016 miljoonaa ecua (verrattuna 119 hankkeeseen ja 2 855 miljoonaan ecuun vuonna 1996). Kyseisen vuoden aikana todellisuudessa käytetyt varat olivat yhteensä 2 315 miljoonaa ecua, kun ne vuonna 1996 olivat 2 188 miljoonaa ecua. Osallistuminen pankin toimintaan lisääntyi 436 miljoonalla eculla, mikä vastaa noin 19 prosenttia kaikista uusista operaatioista yhteensä. 26 3. LUOTONANNON TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon, jos lainoihin liittyy korkotukea ja/tai takaus yhteisön talousarviosta. 3. 1. KORKOTUKI Yhteisö myöntää korkotukea seuraaville aloille (katso taulukko 4-9): terästeollisuusalueiden tai a) tuotannon muuttamiseen hiili- sopimuksen 56 artikla) ja Italian, luonnonkatastrofialueiden jälleenrakentamiseen Kööpenhaminan huippukokouksessa päätetyn pk-yritysten rahoitusvälineen yhteydessä. itsehallintoalue) (Madeiran Portugalin Kreikan (EHTY- b) c) Yhtään korkotukilainaa ei ole myönnetty teollisuudelle vuoden 1992 jälkeen sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön hiilen käyttöä (54 artikla, toinen kohta). Hiili- ja terästeollisuusalueiden tuotannon muuttamiseen (56 artikla) annetuille lainoille myönnetty korkotuki oli vuonna 1997 ainoastaan 1,8 miljoonaa ecua verrattuna 36,8 miljoonaan ecuun vuonna 1996 ja 11,5 miljoonaan ecuun vuonna 1995. On huomattava, että Madeiralla vuonna 1993 tapahtuneen pyörremyrskyn jälkeisestä jälleenrakennuksesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komissio maksaa EIP:n lainoille myönnetyn korkotuen suoraan Madeiran itsehallintoalueen hallitukselle eikä EIP:n välityksellä, kuten tehtiin Kreikassa ja Italiassa tapahtuneiden maanjäristysten jälkeen. Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi kolmella laajoille miljardilla eculla Edinburghissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa infrastruktuurihankkeille. Tästä määrästä suunnataan miljardi ecua Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja korkotukea myönnetään työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 000 ecua kutakin luotua uutta työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin kahden prosentin koron laskua viiden vuoden aikana. Neuvoston 19. huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen EIP pystyi aloittamaan globaali lainasopimusten allekirjoittamisen kaikkien rahoituslaitosten kanssa. Lainojen myöntäminen edunsaajille lopetettiin 15. joulukuuta 1995, jolloin lainasopimuksia oli tehty koko miljardin suuruisen määrärahan arvosta. jäsenvaltioiden Vuoden 1997 loppuun mennessä korkotukien maksut suunniteltujen miljardin ecun lainasitoumusten osalta oli toteutettu kokonaisuudessaan. Tuohon ajankohtaan mennessä oli tukea myönnetty 93 miljoonaa ecua yli 4 300 yritykselle. Uusia työpaikkoja luotiin yhteensä yli 50 000 (luotujen työpaikkojen jakautuminen maittain ilmenee alla olevasta taulukosta). 27 Suunnitellut ja toteutuneet uudet työpaikat D suunnit ES toteutan. (lukumäärä 20. 8. 1997) H DK D Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön ulkopuolelle (taulukko 4-10). 3. 2. YHTEISÖN TALOUSARVIOSTA MYÖNNETTÄVÄT TAKAUKSET 3. 2. 1. Soveltamisala Yhteisön luotonannon rahoittamiseksi (Euratom, NO, maksutase) taataan koko lainakannan osalta yleisestä talousarviosta. toteuttama varainhankinta komission hallinnoiman Siten yhteisön talousarviosta tuettiin vuonna 1997 yhteensä 195 miljoonalla eculla lainoja, jotka myönnettiin maksutasevaikeuksien vuoksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Romanialle ja Ukrainalle. Lainoille, jotka EIP myöntää kolmansille maille omista varoistaan yhteisön kehitystyötä koskevan rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti, tehdään takuusopimus. Nämä takuut ovat jäsenvaltioiden vahvistamia AKT- ja MMA-maille myönnettävien lainojen osalta ja yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, KIE-maiden, niiden Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansien maiden, joiden kanssa Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, sekä Etelä-Afrikan tasavallan osalta. Jälkimmäiset lainanantovaltuudet on merkitty kahteen erilliseen jaksoon (jäljempänä "entiset lainanantovaltuudet" ja "uudet lainanantovaltuudet") yhteisön talousarvion kattaman takuun suuruuden mukaan. A) Entiset lainanantovaltuudet: a) EIP:n Välimeren alueen maille myöntämät lainat: Nämä lainat katetaan yhteisön yleisellä takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen määrästä. Vuoden 1997 lopussa lainakanta oli 3 248 miljoonaa ecua, josta 212 miljoonaa oli Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 3 036 miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. b) EIP:n KIE-maille myöntämät lainat: Yhteisön takuu kattaa allekirjoitetut lainat kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 4 628 miljoonan ecun luoton 28 näille maille varatusta 4,7 miljardin ecun määrärahasta. Vuoden 1997 lopussa takuukanta oli näiden maiden osalta yhteensä 1 889 miljoonaa ecua. c) EIP:n Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansille maille myöntämät lainat: Yhteisön talousarviosta taataan kokonaisuudessaan lainat maille, joiden kanssa yhteisöllä on yhteistyösopimus. Lainoille on myönnetty yhteensä 1 025 miljoonan ecun globaali valtuutus. Vuoden 1997 lopussa allekirjoitettujen lainojen määrä oli 810 miljoonaa ecua ja takuukanta 385 miljoonaa ecua. d) EIP:n Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämät lainat: Yhteisö on taannut EIP:n Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat 300 miljoonan ecun enimmäismäärään asti. Nämä lainat on taattu kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta. EIP oli avannut 31. joulukuuta 1997 luottoja koko 300 miljoonan ecun edestä ja takuukanta oli samana päivämääränä 100 miljoonaa ecua (katso taulukko 3-1). B) Uudet lainananto valtuudet18 Neuvosto päätti 14. huhtikuuta 1997 komission ehdotuksesta ja parlamentin lausunnon kuultuaan uudistaa yhteisön takuun myöntämisen EIP:lle yhteisön ulkopuolella toteutettaviin luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 7 105 miljoonaa ecua. hankkeisiin myönnettävien osalta. Avattujen lainojen Takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen ja kaikkien niihin liittyvien erien yhteismäärästä19. Lisäksi EIP:a kehotetaan pyrkimään siihen, että tämän päätöksen nojalla myönnettävään lainanantoon liittyvä kaupallinen riski katetaan 25 prosentin osalta muilla kuin valtion takauksilla. Näin ollen talousarviovaroihin perustuvalla takauksella katetaan vain ne poliittiset riskit, jotka johtuvat siitä, ettei valuuttaa voida siirtää, pakkolunastuksesta, luottojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 1997 oli 2 615 miljoonaa ecua, mutta takuukanta kyseisenä ajankohtana oli ainoastaan 144 miljoonaa ecua, joista 114 miljoonaa koski Välimeren maita ja 30 miljoonaa KIE-maita. kansalaislevottomuuksista. Avattujen sodasta tai 3. 2. 2. Takuukanta 31. joulukuuta 1997 Yhteisön talousarvion takuukanta, jonka yksityiskohdat on esitetty taulukossa 3-1, oli vuoden 1997 lopussa 12,2 miljardia ecua, joista yli 63 prosenttia suuntautui kolmansiin maihin. Vuoteen 1996 verrattuna takuukanta kasvoi 295 miljoonalla eculla; kolmansiin maihin suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut kasvamasta, sillä se on kasvanut 37,5 prosentista vuonna 1992 nykyiseen 63 prosenttiin. Yleiseen talousarvioon kohdistuva vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa (pääoma ja korot), oli vuonna 1997 3 095 miljoonaa ecua, joista 1 666 miljoonaa ecua kohdistui kolmansiin maihin. 18 19 Neuvoston päätös 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). Takuuta koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään EY:n ja EIP:n 25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoittamassa takaussopimuksessa. 29 Yhteisön saamiset maksuvaikeuksissa olevilta velallisilta olivat 31. joulukuuta 1997 yhteensä 309 miljoonaa ecua, joista 75 miljoonaa on perimättä eräiltä entisen Jugoslavian tasavalloilta ja 234 miljoonaa Tadzhikistanilta, Armenialta ja Georgialta. takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista Kaikki suoritettiin väliaikaisesti talousarviosta vuoteen 1994 asti ja takuurahastosta alkaen sen perustamisesta 31. lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2728/94. 3-1 Yhteisön talousarviosta taattujen lainojen takuukanta pääomina 31. 12. 1997. Operaatiot Sallitut enimmäismäärät Kanta 31. 12. 96(1) Kanta 31. 12. 97(2) (miljoonaa ecua) Jgsenvaitiot A. Keskipitkan ajan rahoitustuki 1. Kreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom (3) 4. NCI ja NCITT 5. EIP Valimeri (E. GR. P) Kolmannet maat A. Makrotaloudellinen apu 1. Unkari 2. Ent. NL (4) 3. Tsekki 4. Slovakia 5. Bulgaria 6. Romania 7. Viro 8. Latvia 9. Liettua 10. Israel (5) 11. Algeria 12. Moldavia 13. Ukraina 14. Valko-Venaja 15. Ent. Jugoslavian tasav. Makedonia 16. Georgia/Armenia B. Muut 17. VSIimeren maat 18. KIE 19. Latinalainen Amerikka, Aasia 20. Etela-Afrikka YHTEENSA 26 33Ö 14 000 4 000 6 830 1 500 24 117 4 625 180 1250 250 125 650 580 40 80 100 160 600 60 285 55 40 170 19 492 8 672 8 220 1 925 675 50 447 5 564 500 3 479 572 748 265 6 312 2 679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 - - 3 634 2 092 1 306 204 32 11876 4 497 500 3 448 118 219 212 7 674 2 121 100 216 123 62 260 580 15 40 75 - 250 60 285 30 25 - 5 553 3150 1 919 385 100 12171 (1) Valuuttakurssi 31. 12. 1996. (2) Valuuttakurssi 31. 12. 1997. (3) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21. 3. 94) (4) 216 miljoonan kanta vastaa pääomina saatavia ja maksamattomia määriä 31. 12. 1997. (5) Laina maksettu kokonaisuudessaan 31. 12. 1997. 30 4. TILASTOLIITE 31 4-1 Varainhankinnan ja luotonannon vuotuinen kehitys yhteisössä. (mlljoonaa ecua - ecun vaihtokuresi kunkln varainhottovuoden lopussa) | 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I. Varainhankinta EHTY 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 474 Maksutasefl) 862 860 - 350 1695 1209 4 9 69 245 410 155 195 - - Euratom NCI 488 853 93 - 541 611 945 522 76 - 49 - - 49 70 66 Konissioyhteensa 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 669 BP(2) 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 23026 Yhtetedyhteensa 10194 9404 9584 10469 12508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 23695 II. IvVonnetyt lainat EHTY 1~069 9613 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 541 Maksutase(l) 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 Euratom NCI 443 314 49 393 425 357 78 24 39 9 30 Konissioyhteensa 2767 2568 1265 778 1367 3 1 16 2704 5 9 17 968 813 435 736 BP(3) 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 22958 Yhteisoyhteensa- 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 23694 HuorrKorrission yhteenlasketun luotonannon ja varainhankinnan valinen ero johtuu varainhankinnasta, joka on toteutettu jalleenrahoi'tustarkoituksiin, ja varainhoitovuoden loppuun mennessa kayttamattomen varojen maaran vaihtduista. BRn luotonantoa ja varainhankintaa kuvaavien lukujen valinen ero johtuu siita, etta BRn luotonanto rahoitetaan samanaikaisesti otetuilla lainoilla ja pankin orrilla varoilla. (1) Rahdtustukijarjestdy jasenvaltidlle, rahdtusapu kdnrensille maille ja dintarvikeapu entisille Neuvostdiiton vahidlle. (2) Hankitut varat yhteensa. (3) Orrista vardsta rryonnetyt allekirjdtetut lainat, pdstuettuna EIRn myontarrat takuut hankkeiden aldttajille ja NQ-varoista toteutetut operaatiot. 32 4-2 Yhteisön liikkeessä oleva lainakanta. Yhteisdn lainakanta (vuoden lopussa) (1) (miljoonaa ecua) EHTY EIP(2) Euratom NCI Välisumma Maksutase varainhankinta yhteensa 1982 6178 16 570 1272 1747 25 767 591 1983 6 539 20 749 1 680 3 269 32 237 4 610 1984 7 119 25 007 1892 4 432 38 450 4 932 1985 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 3 236 1986 6 761 30 271 2 168 5 202 44 402 1 890 1987 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 2 997 1988 6 825 36 928 2164 5 514 51431 2 459 1989 6 738 42 330 1 945 5 122 56 135 2 075 1990 6 673 48 459 1 687 4 542 61 361 (3) 2 045 1991 7 139 58 893 1563 3 817 71412 1992 7 327 67 784 1 338 3 326 79 775 1993 7 331 78 661 1018 2 202 89 212 1994 6 548 83 673 779 1570 92 570 1995 5 966 87 079 720 1 113 94 878 1996 4 677 96 649 1997 3 637 110 394 572 118 748 102 646 218 114 367 3 516 4 026 5 204 7 697 8 032 6 666 5 853 26 358 36 847 43 382 43 979 46 292 49 372 53 890 58 210 63 406 74 928 83 801 94 416 100 267 102 910 109 312 120 220 (D (2) (3) Valuuttakurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 31. päivän ki jrssia. Koska suurin osa lainoista on kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen erc ) selittyy toisaalta olemassa olevan kannan arvon muutoksina ja toisaalta vuoden aikana otettujc. sn lainojen nettomaaraiia Lainojen alkuperäinen määrä, jota ovat vähentäneet tai lisänneet lyh ennykset, irtisanotut ja peruutetut lainat sekä valuutan muutokset. Vuodesta 1989, mukaan luettuna lyhytaikaiset lainat. Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitustuki kolmansille maille. 33 4-3 Yhteisön vuonna 1997 liikkeeseen laskemat lainat valuuttalajeittain. EIP EHTY NCI Maksu tase (1) Varainhankinta yhteensä ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG ATS PTE FIM SEK GBP Vaiisumma CHF JPY USD ZAR Vaiisumma YHTEENSA 1 300 (2) 134 3 437 161 2 599 2 590 58 5 044 99 17 1 092 45 189 2 875 19 639 566 541 2 211 68 3 387 23 026 - 19 127 3 23 23 75 4 123 77 474 474 195 - - - - - - - - - - - - - - - 195 - - - - - 195 (D (2) Maksutase ja rahoitustuki muille kuin Myönnetty liikkeeseen euroina. jäsenvaltioille. 1 495 19 134 3 564 161 2 602 2 613 58 5 067 174 17 4 1 215 45 189 2 952 20 308 566 541 2 211 68 3 387 23 695 (miljoonaa Bcua) 1996 % 3,6 0,1 0. 5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0,6 0,5 - 2. 0 0,2 1. 1 12,3 91,5 0. 9 3. 2 4,2 0,2 8,5 100,0 1997 % 6,3 0. 1 0. 6 15,0 0,7 11,0 11,0 0. 2 21,4 0. 7 0. 1 0. 0 5. 1 0. 2 0. 8 12. 5 85. 7 2. 4 2. 3 9. 3 0. 3 14. 3 100. 0 4-4 Yhteisössä myönnettyjen lainojen erittely toimialoittain ja rahoitusvälineittäin vuosina 1996 ja 1997. (miljoonaa e c u a) EHTY EIP(1) 1996 1997 1996 1997 YHTEENSA 1996 1997 % kok. maarasta 1997 1996 248 400 4 477 5 672 4 725 6 072 23,5 27,1 178 207 2 630 2 545 2 808 2 752 14,0 12,3 10 388 14 085 10 408 14 145 51,8 63,2 20 60 1 535 2 326 1 535 2 326 7. 6 10,4 4 945 2 090 4 957 2 171 24,7 12 81 279 206 279 206 1. 4 9,7 0,9 Tuotantosektori, luotot mydnnetyistM globaalilainoista Infrastruktuuri, luotot mydnnetyista globaalilainoista Energia, luotot mydnnetyista globaalilainoista YHTEENSA (1) MyQnnetyn 280 rahoituksen 541 näärä 19810 (yksittäise 21 847 20 090 22 388 100,0 100,0 t lainat ja luotot my6nnetyist< * globaalila inoista). 34 4-5 EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1996 ja 1997 taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä. 1. Aluekehitys 1. 1 Jakauma maittain Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat ItavaRa Portugal! Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 1. 2 Jakauma paatolmlaloittaln Energia Vlestlnta YmpaXsta ja muut infrastruktuurit Teollisuus, maatalous, palvelut 2. Vlestintainf rastruktuurit 2. 1 Uikenne 2. 2 Televiestinta 1996 Miljoonaa ecua 13 805 1997 % 100,0 Miljoonaa ecua 14 646 % 100,0 236 397 2 297 730 2 352 1 615 108 2 853 0 17 254 1 288 10 317 1 331 4 076 4 640 1 826 3 263 6 506 4 500 2 006 1,7 2,9 16. 6 5. 3 17,0 11. 7 0. 8 20,7 0. 0 0. 1 1. 8 9,3 0,1 2,3 9. 6 29. 5 33. 6 13. 2 23. 6 100,0 69,2 30. 8 440 269 1 852 752 1 873 1 692 72 2 595 0 16 157 1 352 331 506 2 741 996 6 338 3 037 4 273 8 758 6 879 1 879 3,0 1. 8 12,6 5,1 12,8 11. 6 0. 5 17,7 0,0 0,1 1,1 9,2 2. 3 3,5 18. 7 6,8 43,3 20,7 29,2 100,0 78,5 21,5 3. Ymparisttt ja elinymparistb 5 875 100. 0 7 208 100,0 3. 1 Ymparistd 3. 2 Kaupunkisuunnittelu 4. Energia 4. 1 Omat luonnonvarat 4. 2 Tuonnin monipuolistamlnen 4. 3 Taloudelllnen energiankaytta 5. Yrltysten kllpallukyky joista pienet ja keskisuuret yritykset 4 209 1 666 4 031 547 2011 1 473 3 776 2 594 71,6 28,4 100,0 13,6 49,9 36,5 - Lukumäärä 11 034 4 826 2 382 2 597 558 482 1 557 4 556 2 486 67,0 33,0 100,0 21,5 18,6 60,0 - l. ukunnlilrfl 12 772 Huom. Koska osa rahoituksesta on suunnattu sarr lanaikaisesti useampien tavoittek Ien mukaan, eri otsakkeiden alia olevia ma^ria" ei voi las kea yhteen. 35 4-6 Allekirjoitettujen lainojen maakohtainen j a k a u ma yhteisossa 1996 ja 1997. EHTY BP Euratom NCI Maksutase Summa (miljoonaa ecua) Yhd. kuningaskunta 18 artikla (1) YHTEENSA 76 3 765 - 541 184 22 958 1997 Belgia Tanska Saksa Krelkka Espanja Ranska I rianti Italia Luxemburg Alankomaat Itavalta Portugali Suomi Ruotsi 1996 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska I riant i Italia Luxemburg Alankomaat Itavalta Portugali Suomi Ruotsi 20 1 140 - 737 102 3 518 - 5 730 2 716 24 2 721 - 40 76 - 76 122 - - 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 7 - 658 688 33 3 022 - 33 13 - 91 35 - 1 - - - 721 2 553 2 509 189 4 121 766 490 1 294 302 847 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 1 160 737 % 4,9 3. 1 3 620 15. 4 730 2 721 2 745 207 3,1 11,6 11,7 0,9 3 557 15,1 172 398 631 1 472 401 925 0,7 1,7 2,7 6,3 1,7 3,9 3 841 16,3 184 23 499 0,8 100,0 i % 3,1 3,2 665 688 3 054 14,4 721 3,4 2 585 12,2 2 523 11,9 189 0,9 4 212 19,9 35 766 491 1 294 302 847 0,2 3,6 2,3 6,1 1. 4 4,0 2 437 11,5 403 21 210 1,9 100,0 EHTY BP Euratom NCI Maksutase Summa Yhd. kuningaskunta 18 artikla (1) YHTEENSA 51 2 386 - 263 403 20 946 (1) Yhteisön hankkeet, joita ei ole suunnattu erityisesti mihinkään jäsenvaltioon (esimerkiksi televiestinnän kaapelit tai satelliitit, Pohjanmeren öljy). 36 4-7 Yhteisön uuden rahoitusvälineen 31. 12. 1997. (NCI) mukainen luotonanto maittain Maa NCII NCIII NCI III NCI IV (MIIJ. ecua) NCI Jalleenrak. Yhteensa % Belgia Tanska Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhdlstynyt kuningaskunta - 66,8 - - 70,0 239,0 479,9 - - - 100,6 114,9 - 125,0 116,6 473,4 - - - 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 1 228,5 3,2 29,9 23,6 63,2 - 118,2 72,3 - 285,7 - 9,9 - - 80,0 - - - 598,7 - - 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 3 066,3 3,2 39,8 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 134,9 67,1 109,3 95,8 - 407,1 6,6 Yhteensä 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100,0 N. B. : Allekirjoitetut lainat on muutettu ' Valuuttamääräiset lainat on muutettu ecuiksi sopimuksen allekirjoittamista edeltävän vuosineljänneksen viimeisen arkipäivän valuuttakurssin mukaisesti. vastaavaksi varainhankinnaksi". 4-8 NCI-lainat valuuttalajeittani: lainakanta 31. 12. 1997. Valuutta (miljoonaa) Miljoonaa ecua (1) 70,0 - 5,1 - - - - 79,4 17,2 - 46,7 - - 218,4 / ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD 70,0 - 10,0 - - - - 176,8 11,5 - 75,0 - - Yhteensä (1) Valuuttakurssi 3 1. 1 2. 1 9 9/ r. 37 4-9 Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki 1977- 1997. Toteutumattomat järjestelyt (1) Toteutuneet järjestelyt (2) VARAIN- HOITO- VUOSI EHTY 54 art. EHTY 56 art. Työllisyys Maanjäristyksistä (rakenne- uudistus) muuttaminen) (toiminnan Portugalissa johtuva jälleenrakennus EVJ EAKR Pk-yritysten rahoitus väline (milj. ecua) - - - - - 4,0 3,9 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4. 0 6. 2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1,0 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11. 5 36,8 1. 8 - - 200,0 12. 1 197. 0 193. 2 209,8 200,0 -. - - - -. - - - 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 12,3 9,3 6,1 4. 3 (3) 4,0 65,5 2,8 25,3 (1) Korkotuki jaettu pidemmalle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa vuotuisiin talousarvioihin luotuihin varauksiin. (2) Korkotuki, jonka komissio on maksanut nykyarvon perusteella otettu huomioon. (3) Komission Madeiran itsehallintoalueelle myöntämä korkotuki (neuvoston 29 päivänä kesäkuuta 1995 tekemä päätös N:o 95/250/EY). 38 4-10 Voimassa tai neuvoteltavana oleva rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, 31. 12. 1997. Lainat B P: n omista varoista Operaatiot budjettivaroista Maksutasetuki ( MilJ. e c u a) Sopimustyyppi Enimmäis Riskipaa- Tuki, jota ei (4) Enimm&is- maflrfi A K T - M MA -maat AKT M MA Neljäs Lomen yleissopimus rahoituspöytäkirja Neuvoston päätös EteUt-Af rikan tasavalta Neuvoston päätös (7) Algeria, Kypros, Egypti, Euro-Välimeri- m i t yy 2000 2000 2ÖÖ0 määrä (D 1 693 1 658 35 375 3 14Ö oma- makseta operaatiot(2) takaisin (3) 1 030 12 102 1 0 00 30 11 9 67 (5) 1 35 (5) 204 3 460 (8) 600 Israel, Jordania, Ubanon, kumppanuus (7) 2000 2 310 2 00 (9) 3 4 25 (10) 600 (11) Erityinen rahoitusyhteistyö- sopimus (ei vielä voimassa) Neljäs rahoituspöytäkirja Neljäs rahoituspöytäkirja Neuvoston päätös (7) 2000 1998 1998 2000 750 30 50 3 520 2 2 13 22 4 952 (12) 2 005 Malta, Marokko, Syyrla, Tunisia, Turkki, Gaza, Lflnsirannlkko Turkki Malta Kypros KJEjrjafli Albania Bulgaria T&ekki Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Ent. Jug. tasav. Makedonia Rahoituspöytäkirja 2000 150 Ent. NL Moldavia Georgia, Armenia Ukraina Valko-Venttja Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat Neuvoston päätös Neuvoston päätös Liitt. edelt. raholtusvallne ( 1 6) BP n rahoitusväline 1997 2000 2000 275 900 3 500 2 796 (14) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Lainoja, joille myönnetään korkotukea Euroopan kehitysrahaston varoista A K T- ja M M A - m a i d en hankkeisiin ja yhteisöjen yleisen talousarvion varoista Välimeren maiden ympäristöön liittyviin hankkeisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat määrät liitetään tukeen, j o ta ei tarvitse maksaa takaisin. B Pn m y ö n t ä m iä ja hallinnoimia. Euroopan komission m y ö n t ä m iä ja hallinnoimia. Vuodesta 1990 lähtien kerääntyneet summat. Nämä toimet ovat Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. Mukaan luettuna ne määrät, j o t ka on tarkoitettu B P. n lainojen korkotukeen. Aikaisempien rahoituspöytäkirjojen mukaisesti käytettävissä olevat varat voidaan käyttää samanaikaisesti joko kokonaismäärän osalta tai jäljellä olevalta osalta. 1 4. huhtikuuta 1997 h y v ä k s y t yn monivuotisen globaalilainan osia. Cannesissa (v. 1995) m y ö n n e t yn määrärahan pääosuudet. Suuntaa-antava määrä, joka on laskettu seuraavassa sarakkeessa esitetyn tuen perusteella. (10) Ohjeellinen rahoitusmäärä 1 9 9 6 - 9 9: A s e t us (EY) N:o 1 4 8 8 / 96 (johon sisältyy riskipääomaoperaatioita ja korkotukia (11) (12) (13) (14) (15) (16) varten varatut määrät BP n ympäristöhankkeiden rahoitukseen). Algeria. Suuntaa-antava ohjelma 1 9 9 6 - 9 9: Cannesissa (v. 1995) myönnetyn määrärahan pääosuudet. V a r a t tu BP n yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edun mukaisiin infrastruktuurihankkeisiin m y ö n t ä m i en lainojen korkotukiin. Maa voi saada tukea m y ös Cannesissa ( v. 1 9 9 5) m y ö n n e t y s tä määrärahasta. Ohjeellinen rahoitusmäärä 1996-99. Kaupalliset luotot. EU. n jäsenyyttä hakeville valtioille, joita ovat Unkari. Puola, Slovakia. Tsekki, Bulgaria, Romania, Viro, Latvia. Liettua, Slovenia ja Kypros. 39 650 250 40 180 80 100 0 580 125 20 (13) 40 2 224 (14) 1 820 1 250 (15) 60 170 285 55 ISSN 1024-4492 KOM(98) 409 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 10 01 Luettelonumero : CB-CO-98-422-FI-C ISBN 92-78-37574-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^o


title: 98/425/GUSP: Gemensam ståndpunkt av den 3 juli 1998 fastställd av rådet på grundval av artikel J 2 i Fördraget om Europeiska unionen om restriktiva åtgärder mot União Nacional para a Independência Total de Angola (Unita)

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
common position
international sanctions
peacekeeping
trade restriction

formats: html pdf print

text: 4. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 190/1 (R(cid:132)ttsakter som antagits med till(cid:132)mpning av avdelning V i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen) GEMENSAM ST(cid:143)NDPUNKT av den 3 juli 1998 fastst(cid:132)lld av r(cid:134)det p(cid:134) grundval av artikel J 2 i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen om restriktiva (cid:134)tg(cid:132)rder mot Uni(cid:209)o Nacional para a Independ(cid:136)ncia Total de Angola (Unita) (98/425/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR FASTST(cid:142)LLT F(cid:153)LJANDE GEMENSAMMA ST(cid:143)ND- PUNKT med beaktande av F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:132)rskilt artikel J 2 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Den 30 oktober 1997 antog r(cid:134)det gemensam st(cid:134)ndpunkt 97/759/GUSP om Angola i syfte att uppmana ”Uni(cid:209)o Nacional para a Independ(cid:136)ncia Total de Angola” (Unita) att uppfylla sina skyldigheter i fredsprocessen (1). Den 12 juni 1998 antog F(cid:148)renta Nationernas s(cid:132)kerhetsr(cid:134)d resolution 1173 (1998) i vilken det uttryckte sin allvarliga oro (cid:148)ver den kritiska situation i fredsprocessen i Angola till f(cid:148)ljd av Unitas underl(cid:134)tenhet att genomf(cid:148)ra sina skyldigheter i denna process. I n(cid:132)mnda resolution f(cid:148)rd(cid:148)mer FN:s s(cid:132)kerhetsr(cid:134)d Unita och uppmanar till antagandet av ytterligare restriktiva (cid:134)tg(cid:132)rder mot denna. Den 24 juni 1998 antog FN:s s(cid:132)kerhetsr(cid:134)d resolution 1176 (1998) i vilken ikrafttr(cid:132)dandet av de restriktiva (cid:134)tg(cid:132)rderna fastst(cid:132)lls till den 1 juli 1998. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 I den m(cid:134)n de utg(cid:148)r restriktiva (cid:134)tg(cid:132)rder mot Unita, kommer de ekonomiska och finansiella f(cid:148)rbindelserna med Angola att begr(cid:132)nsas i enlighet med FN:s s(cid:132)kerhetsr(cid:134)ds resolution 1173 (1998) (2). (1) EGT L 309, 12. 11. 1997, s. 8. (2) Punkt 11 i FN:s s(cid:132)kerhetsr(cid:134)ds resolution 1173 (1998) f(cid:148)reskriver att tillg(cid:134)ngar och finansiella resurser som kan tillskrivas Unita och dess h(cid:148)gre tj(cid:132)nstem(cid:132)n eller vuxna medlemmar av deras n(cid:132)rmaste familjer skall frysas. Punkt 12b f(cid:148)reskriver ett f(cid:148)rbud av import av diamanter som inte (cid:132)r (cid:134)tf(cid:148)ljda av ett ursprungsintyg fr(cid:134)n regeringen f(cid:148)r nationell enighet och f(cid:148)rsoning. Punkt 12c f(cid:148)reskriver ett f(cid:148)rbud mot f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller leverans av gruvutrustning och gruvtj(cid:132)nster till personer eller enheter i de av Angolas omr(cid:134)den (cid:148)ver vilka statsf(cid:148)rvaltningen inte har utstr(cid:132)ckts, efter underr(cid:132)ttelse av riktlinjer. Punkt 12d f(cid:148)reskriver ett f(cid:148)rbud mot f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller leverans av motorfordon, b(cid:134)tar och reservdelar samt mark- eller vattenburna transporttj(cid:132)nster till personer eller enheter i de av Angolas omr(cid:134)den (cid:148)ver vilka statsf(cid:148)rvaltningen inte har utstr(cid:132)ckts, efter underr(cid:132)ttelse av riktlinjer. Punkt 13 f(cid:148)reskriver att undantag till dessa (cid:134)tg(cid:132)rder kan beviljas fr(cid:134)n fall till fall. L 190/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 7. 98 Artikel 2 Officiella kontakter med Unitas ledning i de av Angolas omr(cid:134)den (cid:148)ver vilka statsf(cid:148)rvalt- ningen inte har utstr(cid:132)ckts skall f(cid:148)rbjudas, med undantag f(cid:148)r de kontakter som uppr(cid:132)tth(cid:134)lls av f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r regeringen f(cid:148)r nationell enighet och f(cid:148)rsoning (GURN), F(cid:148)renta natio- nerna och observat(cid:148)rstaterna enligt Lusakaprotokollet. Denna gemensamma st(cid:134)ndpunkt tr(cid:132)der i kraft den 1 juli 1998. Artikel 3 Denna gemensamma st(cid:134)ndpunkt skall offentligg(cid:148)ras i Officiella tidningen. Artikel 4 Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 3 juli 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. SCH(cid:154)SSEL Ordf(cid:148)rande


title: Kommissionens yttrande enligt artikel 189b.2 d i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 07. 1998 KOM(1998) 422 slutlig 97/119 (COD) KOMMISSIONENS YTTRANDE enligt artikel 189b. 2 d i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) MOTIVERING I enlighet med artikel 189b. 2 d i EG-fördraget skall kommissionen avge ett yttrande om de ändringar som Europaparlamentet föreslagit i andra behandlingen. Nedan presenterar kommissionen sitt yttrande om Europaparlamentets ändringsförslag. 1. Bakgrund 30 april 1997 KOM - ursprungligt förslag (EG och Euratom) 11 augusti 1997 KOM första (kompletterat med budgetuppgifter) ändrade - förslaget (EG och Euratom) 18 december 1997 EP - yttrande i första behandlingen (EG och Euratom) 14 januari 1998 KOM - andra ändrade förslaget EG och Euratom (till följd av Europaparlamentets yttrande) 23 mars 1998 30 mars 1998 2 april 1998 Rådet - Gemensam ståndpunkt beträffande Femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (EG) KOM - kommissionens meddelande till Europaparlamentet om rådets gemensamma ståndpunkt EP - Europaparlamentet mottar den gemensamma ståndpunkten och rådets motivering för andra behandlingen, och mottar samtidigt den politiska överenskommelsen om Euratom-ramprogrammet (för information) 17 juni 1998 EP - Antagande av 35 ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt 2. Beslutsförslagets syfte Utgående från artikel 130i i fördraget skall ramprogrammet bidra till att förstärka unionens vetenskapliga och tekniska bas och främja utvecklingen av dess konkurrenskraft. Femte ramprogrammets (1998-2002) mål omfattar bidrag till tillfredsställandet av unionens viktigaste socioekonomiska behov, och programmet syftar till att identifiera de forskningsprioriteringar som krävs för att uppnå dessa mål. 3. Kommissionens yttrande om Europaparlamentets ändringar i andra behandlingen Inledning I enlighet med bestämmelserna i artikel 189b i EG-fördraget syftar detta yttrande till att redogöra för kommissionens synpunkter på de ändringar som Europaparlamentet antagit i andra behandlingen den 17 juni 1998. Kommissionens yttrande skall göra det möjligt att fastställa viktiga överensstämmelser mellan Europaparlamentets och rådets synpunkter, och samtidigt att fastställa var deras respektive synpunkter fortfarande går isär. Dessutom skall yttrandet bidra till balanserade resultat i Allmänna synpunkter Kommissionen noterar att de tre institutionerna är överens om ramprogrammets struktur och vetenskapliga och tekniska innehåll. De allmänna strategiska målsättningarna i kommissionens förslag bekräftas i Europaparlamentets andra behandling. Försöken att koncentrera verksamheten får stöd, och tillvägagångssättet med nyckelåtgärder som väsentlig del av de tematiska programmen ses som ett effektivt sätt att mobilisera de krafter som krävs för att uppfylla samhällets förväntningar. Kommissionen noterar också att Europaparlamentet yrkar på att till Femte ramprogrammet anslå medel som är adekvata i förhållande till de fastställda programmålen, och att parlamentet stöder kommissionens förslag om att Femte ramprogrammets totala budget bör uppgå till 16,3 miljarder ecu1, medan rådet önskar fastställa en betydligt lägre budget på 14 miljarder ecu. Med tanke på detta har kommissionen valt att bibehålla sitt ändrade förslag av den 14 januari 1998 utan att tillföra andra ändringar än dem som redan införts i samband med första behandlingen. Analys av andra behandlingen Många ändringar berör fördelningen av budgetmedlen samt sambanden med budgetplanen och budgetbesluten (Ändringar 4-7, 9, 35). • Europaparlamentets ändringar rörande uppdelningen av budgetmedlen tyder på att vissa åsiktsskillnader föreligger beträffande hur det kommande ramprogrammets prioriteringar skall viktas. - Europaparlamentet ökar budgeten för programmet Livskvalitet och förvaltning av bioresurserna. Kommissionen hade själv prioriterat detta område genom att nästan fördubbla anslagen. En ytterligare ökning av anslagen för denna programdel skulle innebära att andra delar av programmet, som är lika viktiga för att främja unionens konkurrenskraft, skulle få minska sina anslag med motsvarande belopp. - Detta gäller exempelvis för det fjärde verksamhetsområdet, som berör den mänskliga potentialen: Europaparlamentet är benäget att minska stödet till rörlighet för forskare och forskarutbildning. • Europaparlamentet vill mildra de begränsningar för genomförandet av de framtida delprogrammen som uppstår på grund av budgetplanen. Kommissionen delar visserligen Europaparlamentets oro i denna fråga, men fastställer att Europaparlamentets farhågor att det sammanlagda beloppet inte skulle låta sig förenas med budgetplanen eller att det skulle saknas nya budgetplaner är av hypotetisk karaktär. Kommissionen anser dessutom att man med djnna inställning riskerar att allvarligt minska möjligheterna att nå resultat i samband med sista etappen i medbeslutandeförfarandet. Europaparlamentet vill anslå 15 040 miljoner ecu till den del av ramprogrammet som omfattas av EG-fördraget (endast denna del omfattas av andra behandlingen). En annan grupp av ändringar berör uppföljning och genomförande av ramprogrammet (Ändringar 3, 8, 10-14). Kommissionen noterar att Europaparlamentet önskar större möjligheter till medverkan i ramprogrammets genomförande. Kommissionen konstaterar att Europaparlamentet i denna fråga delar kommissionens farhågor att kraven på öppenhet i samband med genomförandet kombineras med effektivitetskraven. Ändringarna avser fyra olika funktioner: • Tekniska funktioner. Dessa funktioner berör frågan hur de rådgivande grupper som inrättas kring nyckelåtgärderna samt de kommittéer bestående av oberoende experter som skall utvärdera ansökningarna om projektstöd skall fungera. Kommissionen kommer liksom tidigare att se till att interna funktionsregler som garanterar öppenhet följs. • Övervakningsfunktioner. Dessa gör det möjligt att varje år ta fram riktlinjer för varje till till ställs programs Europaparlamentets förfogande, men ett formellt förfarande för överlämnande Europaparlamentet skulle göra genomförandet av programmet mer tungrott. förvaltning. Utvärderingsrapporterna offentliga och är • Funktioner som berör överföringen av Europaparlamentet och rådet. information och utvärderingsresultat till De formella förfaranden som redan inrättats täcker alla aspekter av gemenskapens forskningsverksamhet. De omfattar följande: - En detaljerad årsredovisning över den forskningsverksamhet som genomförts i enlighet med artikel 130p i fördraget. - En utvärdering vart femte år, som dels genomförs för varje delprogram, och dels för hela ramprogrammet, och som innebär att all pågående verksamhet granskas och att en rad rekommendationer läggs fram. • Anpassning av ramprogrammet efter halva programtiden. Med tanke på de regler för beslutsfattande som för närvarande gäller finns det risk för att riktlinjer som eventuellt antas i ett sådant förfarande inte hinner antas under den period som omfattas av ramprogrammet. De flesta andra ändringar berör speciella frågor i innehållet eller reglerna för deltagande i ramprogrammet (ändringar 2, 15, 17, 22-25, 27-29, 31-34, 36). • Kommissionen delar Europaparlamentets vilja att förenkla och öka de små och medelstora företagens medverkan i gemenskapens forskningsverksamhet. Detta bör dock ske utan att man för den skull avviker från ramprogrammets målsättningar eller ändrar reglerna för deltagande. • Europaparlamentet vill införa en ny nyckelåtgärd, Informationssamhället och det sociala sammanhanget. Kommissionen anser att denna dimension redan ingår i det andra programtemat och kan behandlas mycket effektivare om den tas upp inom ramen för alla befintliga nyckel åtgärder i programmet. • Andra ändringar av ramprogrammets vetenskapliga och tekniska innehåll leder till splittring av prioriteringarna, vilket motverkar den målinriktning och koncentration som är grundprincipen i kommissionens förslag. Vissa ändringar berör detaljfrågor som bättre kan tas upp på delprogramsnivå. Allmänt sett kan det nämnas att Europaparlamentet i förslagen till delprogrammen kommer att finna detaljer som i mångt och mycket motsvarar dess önskemål. Ett betydande antal ändringar (ändringarna 1, 16, 18, 19, 20, 21, 30), som till största delen kompletterade eller preciserade i I alla dessa frågor kan kommissionens ändrade förslag efter första behandlingen. kommissionen endast bekräfta sitt stöd för de ändringar som Europaparlamentet föreslår. ramprogrammets innehåll har tagits med redan Slutsatser Kommissionen väljer att bibehålla sitt ändrade förslag utan att införa nya ändringar än dem som redan helt eller delvis införts i samband med första behandlingen. Kommissionen är väl medveten om att ytterligare ansträngningar måste företas, utgående från Europaparlamentets andra behandling av förslaget, för att uppnå samstämmighet mellan Europaparlamentet och rådet. Kommissionen är fast besluten att inom ramen för förlikningsförfarandet verka för en allmän kompromiss. Kommissionen upprepar sin uppmaning till rådet och Europaparlamentet att se till att gemenskapens forskningsverksamhet bibehåller en adekvat nivå, samtidigt som kontinuitet för unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling garanteras. Översikt. ,, I • i , II II II II I ,1 I ,1 i. L I , 1 ,1 I I ' ll I • Andringar som godtagits av kommissionen 16, 21 (infbrda i det andrade fbrslaget av den 14 januari 1998) Andringar vars innehall tagits upp av 1,18,19,20,30 kommissionen fbrslaget av den 14 januari 1998) i det andrade (infbrda Andringar som inte godtagits 2-15, 17, 22-25, 27-29, 31-36 ISSN 1024-4506 KOM(98) 422 slutlig DOKUMENT SV 15 06 04 Katalognummer : CB-CO-98-426-SV-C ISBN 92-78-37828-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg b