title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa, käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja Turkista peräisin olevien kyseisten kankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
textile product
third country

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 09. 1998 KOM(1998)4871opull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa, käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja Turkista peräisin olevien kyseisten kankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Asia: Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista, ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien Egyptistä tuontia koskevan polkumyynnin vastainen puuvillakankaiden menettely Ehdotus lopullisiksi toimenpiteiksi (1) Komissio otti asetuksella polkumyyntitullin valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa yhteisöön. (EY) N:o 773/98 käyttöön väliaikaisen tiettyjen edellä mainituista maista peräisin olevien (2) Väliaikaisten polkumyyntitullien asianomaisille osapuolille annettiin pyynnöstä mahdollisuus tulla kuulluiksi ja jättää kirjalliset huomautuksensa. käyttöönoton jälkeen (3) Komission yksiköt ovat tarkastelleet kaikkia huomautuksia ja ottaneet ne asianmukaisesti huomioon. (4) Tarkempi tutkimus on vahvistanut sen, että Turkista peräisin olevaa tuontia ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti muista kyseessä olevista maista olevan tuonnin kanssa. Tähän päätelmään on tultu Turkista ja viidestä muusta maasta peräisin olevan tuonnin välisten kilpailuehtojen erilaisuuden takia, se on tuonnin jatkuvasti vähenevän määrän, vähäisen hintojen alittavuuden, ja yhteisön ulkopuolisista maista tapahtuvan kokonaistuonnin osuuden, joka tutkimuksen aloittamista alitti WTO:n polkumyyntisopimuksen 5 artiklan 8 kohdassa määritellyn 3 prosentin kynnyksen, joka edellyttäisi menettelyn välitöntä päättämistä. kuukauden edeltävien aikana 12 Lisäksi erikseen tarkasteltuna havaittiin, että tämä tuonti ei merkittävällä tavalla vaikuta yhteisön teollisuudenalan kärsimään vahinkoon. Sen vuoksi ehdotetaan Turkista peräisin olevan kyseisen tuotteen tuontia koskevan menettelyn päättämistä. (5) Muista kyseisistä viidestä maasta peräisin olevan tuonnin osalta vahvistettiin vahingollisen polkumyynnin olemassaoloa ja yhteisön etunäkökohtia koskevat väliaikaiset havainnot. (6) Komission yksiköt ehdottivat kyseisten maiden viejille sitoumuksia. • Näitä sitoumuksia sovellettaisiin rajoitettuun määrään rakenteita (se on malleja), jotka edustavat kyseisten viiden maan tuonnin suurinta osaa (noin 50 prosenttia). • Sitoumukset sisältäisivät vähimmäishinnat, joihin asianmukaiset polkumyynti/vahinkomarginaalit. keskimääräisiin perustuvat lisätään otannassa mukana olevien viejien tuontihintoihin 1*^ • Sitoumukseen kuulumattomien rakenteiden avulla tapahtuvan kiertämisen välttämiseksi asetettaisiin kutakin rakennetta varten maanlaajuinen määrällinen katto. * Kun tämä määrällinen katto saavutetaan, sovellettava arvon perusteella kannettava tulli tulee voimaan. • Sitoumuksen mukaisesti alle 100 grammaa/m2 painaville valkaisemattomille puuvillakankaille, jotka edustavat pientä prosenttimäärää kokonaistuonnista (noin 5 prosenttia), asetettaisiin erityinen vähimmäishinta ilman määrällistä kattoa. Kyseiset kankaat edustavat marginaalista osaa markkinoista ja niillä on erityisiä ruotepiirteitä. • Viejien allekirjoittamat sitoumukset vahvistettaisiin kyseisten maiden sopimuksissa järjestöjen/viranomaisten kanssa eriteltyjen hintojen ja määrien valvonnan helpottamiseksi. sopimuksilla tehdyillä • Valvonta: perinteistä valvontaa (se on viejien kertomukset) vahvistetaan SIGL:in avulla, joka on komission yhdessä kansallisten toimistojen kanssa voimassa olevien tekstiilikiintiöiden hallinnointiin käyttämä reaaliaikainen tietokoneohjelma. (7) Asianomaisten viejien kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja, jotka ilmeisesti jatkuvat syyskuuhun. Jos komissio hyväksyy sitoumukset, asiasta ilmoitetaan neuvostolle, ja ne ovat olennainen osa tämän asian lopullista ratkaisua. (8) Muiden kankaiden osalta ehdotetaan arvon perusteella kannettavia polkumyyntulleja viejille, jotka eivät allekirjoita sitoumuksia, ja eniten myydyille ja määrälliset katot ylittäville rakenteille edellä kuvatun sitoumusjärjestelmän täydentämiseksi. (9) Tällä perusteella esitetään, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Egyptistä peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa ja Turkkia koskevan menettelyn päättämiseksi. 2 /lt> Neuvoston pöytäkirjaan merkittävä komission julistus Tämän tutkimuksen yhteydessä komissio on tehnyt sen johtopäätöksen, että Turkin alkuperää olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontia koskeva menettely olisi päätettävä. Tämän päätöksen perustana on muun muassa Turkista tapahtuvan tuonnin alhainen ja vähenevä määrä ja sen pieni osuus yhteisön markkinoista. Mikäli tämä suuntaus muuttuu tulevina vuosina ja jos yhteisön tuotannonala tekee asianmukaisesti perustellun valituksen, josta ilmenee, että Turkista polkumyyntihintaan tuleva tuonti on haitallista, komissio tutkii valituksen viipymättä. 4C Ehdotus NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /98, annettu. lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa, käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja Turkista peräisin olevien kyseisten kankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (*), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2) ja asetuksella (EY) N:o 905/98 (3), ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan sekä 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan tekemän ehdotuksen, sekä katsoo, että A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 773/98 (jäljempänä 'väliaikaista tullia koskeva asetus') väliaikaiset tullit tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa yhteisöön. B. MYÖHEMPI MENETTELY (2) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen asianmukaisen pyynnön esittäneille asiasta kiinnostuneille osapuolille annettiin tilaisuus tulla komission yksiköiden kuulemiksi. Osapuolille ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olevien lopullisten tullien tasoisien määrien lopullista kantamista. Osapuolille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää tätä ilmoitusta koskevat huomautuksensa. ilmoitettiin olennaisista tosiasioista (3) Asiasta kiinnostuneiden osapuolien toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset analysoitiin ja mikäli se katsottiin tarpeelliseksi, ne otettiin lopullisia päätelmiä tehtäessä huomioon. (*) EYVLL 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL L 317, 6. 12. 1996, s. 1. (3) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. /?<£ (4) Jotkin tuottajat/viejät ovat. väittäneet, että menettelyn aloittaminen on laiton, koska se julkistettiin 46 päivää valituksen jättämisen jälkeen, mikä on asetuksen (EY) N;o 384/96 (jäljempänä 'perusasetus') 5 artiklan 9 kohdan vastaista. (5) Asetetun 45 päivän määräajan tarkoitus on mahdollistaa valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan eduksi, että sen valitus tutkitaan nopeasti ja että komissio voi tarpeellisten edellytysten täyttyessä aloittaa menettelyn ilman asian viivästymistä tarpeettomasti. Tämä huomioon ottaen ei näyttäisi siltä, että menettelyn aloittaminen yhden päivän kuluttua 45 päivän määräajan päättymisestä aiheuttaisi vahinkoa yhdellekään asiasta kiinnostuneelle osapuolelle. Yhteisön tuotannonala ei ole esittänyt vastalausetta menettelyn aloittamispäivän johdosta. (6) Jotkin tuottajat/viejät ovat lisäksi väittäneet, että menettelyn aloittaminen oli vastoin saman asian kaksoiskäsittelyn kieltävää periaatetta, koska samaa tuotetta koskevaa aikaisempaa menettelyä ei oltu vielä virallisesti päätetty. (4) (7) Aikaisemmassa menettelyssä neuvosto kieltäytyi hyväksymästä komission ehdotusta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta säädetyssä määräajassa eli 15 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta ilman, että se olisi ilmoittanut virallisia syitä kieltäytymiseensä. (8) Tästä seikasta on huomattava ensimmäiseksi ja aikaisempaan menettelyyn verrattuna se, että nykyisessä menettelyssä tutkimus liittyy eri tutkimusajanjaksolta peräisin oleviin taloudellisiin tietoihin ja kyseiseen tuotteeseen, joka on jonkin verran erilainen kuin aikaisemman menettelyn kohteena ollut tuote. Tämä tosiasia sellaisenaan sulkee pois mahdollisuuden, että saman asian kaksoiskäsittelyn kieltävää periaatetta olisi rikottu. Toiseksi komissiolla on perusasetuksen 5 artiklan 9 kohdan mukaisesti velvollisuus aloittaa menettely, jos vahingollisesta polkumyynnistä on sen aloittamiseksi riittävästi ensisijaisia todisteita. Koska nykyiseen menettelyyn liittyviä todisteita oli riittävästi, komissio aloitti uuden tutkimuksen. Kolmanneksi 6 artiklan 9 kohdassa säädetään, että tutkimukset päätetään 15 kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta. Koska perusasetuksessa ei säädetä menettelyn virallisesta päättämismekanismista silloin, kun kyseinen määräaika on kulunut loppuun ilman toimenpiteiden käyttöönottoa, ja koska toimenpiteitä ei sen jälkeen voi ottaa käyttöön, menettely on tällaisessa tapauksessa katsottava lain nojalla päättyneeksi. Näistä syistä on edellä esitetty menettelyn lainvastaisuutta koskeva väite hylättävä. (9) Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että komissio ei ole osoittanut kytkösmarkkinoiden ja muiden kuin kytkösmarkkinoiden olevan selvästi erillisiä markkinoita ja että sen vuoksi yhteisön tuotannonalan edustavuuden ja vahinkoa koskevan analyysin olisi katettava sekä kytkösmarkkinat että muut kuin kytkösmarkkinat. Lisäksi jotkin osapuolet väittivät, että vaikka kyseinen selvä erottelu olisi sekä mahdollinen, valituksen asemaa olisi arvioitava tekijöiden aina (4) Kyseinen menettely aloitettiin EYVL:ssä C 50, 21. 2. 1996 julkaistulla menettelyn aloittamista koskevalla ilmoituksella. Väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön komission asetuksella (EY) N:o 2208/96, EYVL L 295,20. 11. 1996, s. 3. kytkösmarkkinoille että. muille kuin kytkösmarkkinoille tuotannon mukaisesti. tarkoitetun yhteisön toimittamien (lO)Komissio tutki vielä molempia markkinoita kaikkien asiasta kiinnostuneiden osapuolten keskityttiin vuorovaikutussuhteisiin sellaisen valkaisemattomien puuvillakankaiden myynnin kesken, jossa myyjät olivat kytkösmarkkinoilla toimivia myöhemmän jalostusasteen kutomoita (kytköksissä olevia kutomoita), riippumattomia kutomoita tai jossa kyseessä olivat tuontikankaat. todisteiden perusteella. Analyysissä edelleen. Tekstiiliteollisuuden (ll)Tuottajista riippumatta valkaisemattomat puuvillakankaat ovat välituote, jota on että jalostettava jalostusasteen valkaisemattomia puuvillakankaita integroituneet yritykset, jotka kudonnan jälkeen viimeistelevät kankaat myymättä niitä, tai integroitumattomat kutomot, jolloin kankaat myydään muilla kuin kytkösmarkkinoilla. rakenne tuottavat joko myöhemmän sellainen, on kuin yksinomaan muilla kytkösmarkkinoilla. Muiden (12)Tutkimus on osoittanut, että valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan tilanteen perusteella integroitumattomat kutomot tuottavat noin 92 prosenttia muilla kuin kytkösmarkkinoilla myydyistä valkaisemattomista puuvillakankaista. Kyseiset kutojat toimivat kuin kytkösmarkkinoiden myynnistä vielä 3 prosenttia tuottavat yritykset, jotka kuuluvat myöhemmän jalostusasteen (viimeistely ja sovittaminen) markkinoilla toimivaan yritysryhmään. Kyseinen yritys toimii kuitenkin riippumattomana muilla kuin kytkösmarkkinoilla eikä kytkösmarkkinoilla. Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien on myös todettu edustavan noin 90 prosenttia yhteisön koko muusta kuin kytköstuotannosta. Lisäksi käytettävissä ei ole tietoja, jotka voisivat osoittaa valituksen tekijöihin kuulumattomien muiden kuin integroituneiden tuottajien tilanteen eroavan valituksen tehneen tuotannonalan tilanteesta. Edellä esitettyjen huomioiden perusteella voidaan arvioida, että pääasiassa kytkösmarkkinoilla toimivat ja niitä varten tuottavat myöhemmän jalostusasteen integroituneet tuottajat myyvät enintään noin 5 prosenttia yhteisön valkaisemattomien puuvillakankaiden koko integroitumattomasta tuotannosta muilla kuin kytkösmarkkinoilla. Tämä rajallinen määrä koostuu yleensä alun perin kyseisten yritysten myöhemmän jalostusasteen toiminnassa käytettäväksi tuotettujen kankaiden ylijäämäeristä, eikä ole sen vuoksi kyseisten yritysten päätoiminnalle tyypillistä. (13)Tässä yhteydessä on myös syytä huomata, että kytkösmarkkinoilla valkaisemattomat puuvillakankaat myydään yleensä yrityksen sisäisin siirtohinnoin ilman voitto- osuutta. Lisäksi monissa integroituneissa yrityksissä ei ole käytössä edes erilaisia toimintoja hoitavien osien välistä yhtymärakennetta, vaan yritys on jaettu saman yhtiön eri osastoiksi. Markkinoiden välinen hintaero ei ole riittävä, jotta toimituslähdettä vaihdettaisiin sen vuoksi. (14)Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien valkaisemattomien puuvillakankaiden myynnin on todettu tapahtuvan yleensä viimeistelijöille, muuntajille ja/tai sovittajille. (15)Yhteistyössä toimivien tuottajien/viejien on lisäksi todettu vievän selvästi suurimman osan kankaistaan yhteisön tuojien ja välittäjien kautta eikä suoraan integroituneille kutomoille. (16)Edellä sanottu huomioon ottaen päätellään, että valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamat ja muilla kuin kytkösmarkkinoilla myymät kankaat eivät yleisesti kilpaile myöhemmän jalostusasteen integroituneiden kutomoiden tuottamien ja sisäisesti muuntamien kankaiden kanssa. Koska kytköksissä olevat markkinat ja muut kuin kytköksissä olevat markkinat ovat selvästi erillisiä ja koska kyseistä tuontia ei suoraan toimiteta kytköksissä oleville markkinoille lainkaan merkittäviä määriä, yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa on arvioitu yksinomaan muiden kuin kytköksissä olevien markkinoiden perusteella. (17)Koska lisäksi vahinkoa koskeva analyysi liittyy perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti määriteltyyn yhteisön tuotannonalaan ja koska 4 artiklan 1 kohdassa viitataan 5 artiklan 4 kohtaan, jossa määritellään valituksen saaman tuen määrää koskevat säännöt, kyseistä tuen määrää koskevien vaatimusten täyttymistä on myös arvioitava integroitumattomien tuottajien tuotannon perusteella. Vaikka valituksen tekijöiden määrä arvioitaisiin koko yhteisön tuotannon perusteella, eli sekä kytkösmarkkinoille että muille kum kytkösmarkkinoille tarkoitetun tuotannon perusteella, valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustaisivat silti yli 25 prosenttia yhteisön koko tuotannosta ja täyttäisivät näin ollen perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetyt vaatimukset. (18) Siksi edellä esitetyt väitteet oli hylättävä. C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Pyyntö tuotteiden jättämiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen ulkopuolelle (19)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa päätettiin väliaikaisesti jättää harmaat käsipuilla valmistetut kankaat menettelyn ulkopuolelle ja vapauttaa kyseiset kankaat tulleista edellyttäen, että niiden mukana on asianomaisen viejämaan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että tuotteet on valmistettu käsipuilla. Koska käsipuilla valmistettujen kankaiden menettelyn ulkopuolelle jättämisestä ei esitetty perusteltuja vastalauseita, väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. (20)Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen esitettiin tai toistettiin useita pyyntöjä erityisten harmaiden puuvillakangastyyppien jättämiseksi menettelyn ulkopuolelle. (a) Teollisuuden käyttöön tarkoitetut kankaat (teollisuuskankaat) (21)Yksi viejä väitti, että teollisuuskankaat olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska niiden fyysiset ominaisuudet olivat erilaisia kuin muiden valkaisemattomien puuvillakankaiden ominaisuudet. Kyseiset eroavaisuudet tekivät teollisuuskankaista väitteen mukaan sopimattomia muuhun kuin teollisuuskäyttöön. Erilaisten ominaisuuksien ja käyttötarkoitusten vuoksi kuluttajilla olj väitteen mukaan tuotteista erilainen käsitys. Jakelukanavien väitettiin olevan erilaiset ja lisäksi väitettiin, että kyseisiä kankaita ei tuotettu yhteisössä. Teollisuuskäyttöön tarkoitettuja kankaita on todettu tuotettavan rakenteeltaan, leveydeltään, laadultaan ja painoltaan monessa eri muodossa niiden aiotun käyttötarkoituksen mukaan. Teollisuuskankaat muista kankaista erottavaa selvää rajaa ei todettu. Vaikka teollisuuskankaiden joitakin rakenteellisia tyyppejä käytetään vain sovelluksiin,. kankaiden tiettyihin pysyvät kokonaisuutena katsoen samoina kuin muuhun käyttöön (esimerkiksi huonekaluihin) tarkoitettujen kankaiden ominaisuudet. Teollisuuskankaiden jakelijat välittävät myös muihin tarkoituksiin ja sovelluksiin valmistettuja kankaita. Teollisuuskankaiden jättämistä menettelyn ulkopuolelle ei voida sen vuoksi hyväksyä. ominaisuudet fyysiset yleiset (b) Joustokankaat (22)Yksi viejistä toisti pyynnön valkaisemattomien puuvillaisten joustokankaiden jättämisestä menettelyn ulkopuolelle. Kyseiset kankaat on kudottu elastista kuitua sisältävällä langalla, joka tekee kudotun kankaan elastiseksi. Viejä väitti, että kyseisiä kankaita tuotetaan erilaisin tuotantomenetelmin, että niitä myydään suhteellisen korkein hinnoin ja että kuluttajien käsitys niistä on erilainen, koska kankaan lopullisena käyttötarkoituksena ovat yksinomaan vaatteet. Komissio totesi, että joustokankaat valmistetaan samoin tuotantomenetelmin kuin muut kyseiset kankaat. Joka tapauksessa sen paremmin tuotantomenetelmien erot kuin erilainen hinnoittelukäytäntökään eivät ole sellaisenaan tekijöitä, joiden vuoksi tuotteesta tulisi erilainen tuote. Lisäksi on todettu, että huolimatta joustokankaiden ja muiden kuin joustokankaiden välisistä eroista, jotka johtuvat elastisen langan käytöstä, kankaiden fyysiset perusominaisuudet ja keskeiset käyttötarkoitukset ovat edelleen samoja kuin muiden kyseisten valkaisemattomien puuvillakankaiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Lisäksi kuluttajien käsitys näistä kankaista on pohjimmiltaan sama kuin käsitys muista valkaisemattomista puuvillakankaista. Siksi joustokankaiden jättämistä tämän menettelyn ulkopuolelle ei voida hyväksyä. (c) Kirjontaan käytettävät valkaisemattomat puuvillakankaat ja alle 100 g/m2 painavat kankaat (23)Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettiin, komissio tutki edelleen kysymystä kirjontaan käytettävistä kankaista ja alle 100 g/m2 painavista kankaista. Tässä asiassa fyysiset perusominaisuudet ja keskeiset käyttötarkoitukset ovat samankaltaiset kuin muiden kyseisten kankaiden ominaisuudet ja käyttötarkoitukset, jättämistä menettelyn ulkopuolelle ei voida myöntää. tehdään päätelmä, että koska kyseisten kankaiden 2. Samankaltainen tuote (24)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että yhteisössä valmistetut valkaisemattomat puuvillakankaat eivät ole tuotujen valkaisemattomien puuvillakankaiden kanssa samankaltaisia tuotteita, koska niiden tuotantomenetelmät, laatu ja rakenne ovat erilaiset. Aluksi on todettava, että yhteisön toimielinten käytännön mukaisesti laatu ja tuotantomenetelmät katsotaan tekijöiksi, jotka eivät ratkaise tuotteen erilaisuutta. Samankaltaisen tuotteen määrittäminen perustuukin tuotteen kemiallisiin, teknisiin ja/tai fyysisiin perusominaisuuksiin, käyttötarkoitukseen tai tehtäviin ja kuluttajan ja käsitykseen siitä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuotantomenetelmien laadun erot eivät rajoita sen havainnon oikeellisuutta, että tuodut valkaisemattomat puuvillakankaat kanssa vaihdettavissa. vastaavien kankaiden ovat yhteisössä tuotettujen 5 Rakenteellisista eroista on huomattava, että puuvillakangasta valmistetaan monina rakenteeltaan erilaisina tyyppeinä, ja tyypit määritellään kahden numeroparin yhdistelmällä (loimen ja kuteen langan numero sekä loimen ja kuteen säikeiden lukumäärä). Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamat rakennetyypit muistuttavat läheisesti tuotuja rakennetyyppejä, joten ne täyttävät perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa säädetyt vaatimukset. Tuottajat/viejät keskittyvätkin valmistamaan rajallista määrää rakennetyyppejä, jotka edustavat valtaosaa hiiden viennistä, ja vievät pienempiä määriä monia muita rakennetyyppejä. On syytä huomata, että parhaiten myydyt rakennetyypit ja muut rakennetyypit eivät välttämättä ole samoja kaikkien asianomaisten maiden osalta. Lisäksi tutkimus on osoittanut, että yhteisön tuotannonalan valmistamat vierekkäiset rakennetyypit ovat suuressa määrin keskenään vaihdettavissa. Näistä syistä väitettä ei voida hyväksyä. (25)Näin ollen komission tästä kysymyksestä tekemät väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. (a) Yleistä D. POLKUMYYNTI 1. Indonesia (26)Otokseen valittujen neljän yrityksen havaittiin toimittaneen tietoja, jotka eivät väliaikaisessa vaiheessa tyydyttäneet komissiota. Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen tehtyjen huomautusten johdosta komission kuitenkin katsoi, että vaikka asianomaisten yritysten toimittamat tiedot eivät olleet joka suhteessa parhaita mahdollisia, niitä ei kuitenkaan pitäisi jättää ottamatta huomioon kyseisistä neljästä yrityksestä kolmen osalta, koska puutteet eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että ne olisivat estäneet kohtuullisen tarkkojen päätelmien tekemisen lopullisessa vaiheessa. Vain PT Daya Manunggal ei toimittanut tarpeeksi selvityksiä ja jätti liian monet siltä saadut tiedot riittämättömiksi. Näin olleen kyseistä yritystä koskevat päätelmät perustuvat edelleen käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa on lähemmin esitetty. (b) Hyvitys luotosta aiheutuneiden kotimaisten kustannusten perusteella (27)Väliaikaisissa päätelmissä kotimaisiin luottokustannuksiin perustuva hyvitys tehtiin tarkastetuissa tileissä mainittujen korkojen eikä asianomaisten yritysten esittämän korkoprosentin perusteella. (28)Kaksi yritystä väitti, että tarkastetuissa tileissä mainitut lyhytaikaisten lainojen korot eivät ole asianmukaisia, koska luottokustannukset ovat menetettyä hyötyä eivätkä todellisia kustannuksia, ja että siksi olisi käytettävä kyselylomakkeisiin annetuissa vastauksissa ilmoitettuja korkoja. Väite hylättiin, koska luotosta aiheutuneiden kustannusten perusteella tehtävä oikaisu voidaan tehdä vain tutkimusajanjakson aikana voimassa olevien tavanomaisten tileissä mainitut korot katsottiin pankkikorkojen tasoisena. Tarkastetuissa tutkimusajanjakson luotettavaksi lähteeksi. aikana vallitsevan markkinakoron määrittämistä varten c) Valmistuksesta aiheutuneet kustannukset (29)Yhden yrityksen osalta raaka-aineista aiheutuneet valmistuskustannukset jaoteltiin väliaikaisessa vaiheessa keskimääräisten kustannusten perusteella. Yritys ilmaisi huolestuneisuutensa raaka-ainekustannusten jaosta ja perusteli riittävästi väitteensä. Raaka-ainekustannusten jaottelua muutettiin vastaavasti ennen lopullisten päätelmien tekemistä. (d) Polkumyyntimarginaalit (30)Samaan ryhmittymään kuuluvien yritysten osalta käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 ja 45 kappaleessa esitettyä menettelyä. Otokseen kuuluvien tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: • Argo Pantes -ryhmittymä (P. T. Argo Pantes ja P. T. Daya Manunggal) 12,3 prosenttia • P. T. Apac • P. T. Eratex Djaja 11,8 prosenttia 12,7 prosenttia jätettyjen Tutkimatta tuottajien/viejien polkumyyntimarginaalien perustana käytettiin otoksen painotettua keskiarvoa. Prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu marginaali on yhteistyössä toimivien 12,2 prosenttia. toimivat viejät vastasivat On huomattava, että indonesialaisten yritysten yhteistyön taso oli hyvin korkea (yhteistyössä tutkimusajanjakson aikana yhteisöön suuntautuneesta viennistä käytännöllisesti katsoen sataprosenttisesti). Lisäksi puuvillakangasala on luonteeltaan epätavallisen dynaaminen , minkä vuoksi on hyvin todennäköistä, että tulevaisuudessa uusia viejiä ilmestyy jatkuvasti ja paljon. Siksi laaditusta päätettiin menettelytavasta, asetettiin sijaan korkeimman jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimivien yritysten marginaalin tasolle eli asetuksessa jäännöspolkumyyntimarginaali väliaikaista jonka mukaan polkumyyntimarginaalin koskevassa tasoiseksi. todetun poiketa tullia Sen 12. 2 prosentiksi. 2. Turkki (a) Yleistä (3 ^Väliaikaisessa vaiheessa havaittiin, että yksi valituista yrityksistä, Söktas, ei toiminut menettelyn yhteydessä täysin yhteistyössä, koska valmistettujen ja vietyjen kankaiden määrän määrittämisessä käytetty muuntokerroin oli osoittautunut virheelliseksi. Asian tutkimista jatkettiin ja virheen syyksi todettiin laskuvirhe. Komissio korjasi virheen ja pystyi sen jälkeen tekemään lopullisessa vaiheessa kohtuullisen tarkat päätelmät. - polkumyyntimarginaalin. Otokseen kuulumattomille yhteistyössä Komissio muutti kantansa Söktasin suhteen ja määritti yritykselle yksilöllisen toimiville yrityksille vahvistettiin lopullinen polkumyyntimarginaali ottaen huomioon myös Söktasin marginaali. Vaikka yhteistyön taso Turkin osalta jäi kokonaisuudessaan asianomaisista maista alhaisimpien joukkoon, otoksen edustavuus katsottiin riittäväksi, koska se kattoi 46 prosenttia Turkin tutkimusajanjakson aikana viemästä määrästä. (b) Hyvitykset (i) Kuljetuskustannukset (32)Yksi yritys esitti vastalauseensa vientimyynnissä todetuista kuljetuskustannuksista, joiden laskettiin olevan 4,31 prosenttia tuotteen arvosta. Jälkeen päin havaittiin, että tämän laskelman perusta oli virheellinen. Siksi kotimaan kuljetuskustannukset alennettiin 0,6 prosenttiin viennin arvosta. (ii) Luotosta aiheutuvat kustannukset (3i)Väliaikaisessa vaiheessa komissio päätteli, että yhden yrityksen kotimaan myynti oli tapahtunut avoimen luottojärjestelmän mukaisesti ja että kyseisen järjestelmän vuoksi komissio ei voinut todeta maksuehtojen vaikuttaneen myös hintoihin. Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen vastaanotetuissa huomautuksissa korostettiin kuitenkin sitä, että maksuehdot oli mainittu laskussa ja että asiakkaan kanssa oli sovittu laskun eräpäivä. Jos kyseistä maksuehtoa ei noudatettu, hintaa muutettiin eräpäivän ja lukumäärän todellisen maksupäivän välillä kuluneiden päivien mukaisesti. Tällä perusteella katsottiin, että luottokustannusten perusteella tehtävä hyvitys olisi myönnettävä laskussa mainittujen päivien lukumäärän mukaisesti. (c) Polkumyynti (34)Otokseen valittujen tuottajien/viejien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: • Teksmobili 1,6 prosenttia • Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri' 9,5 prosenttia • Söktas • Tureks 12,8 prosenttia 7,1 prosenttia toimivat yritykset, Yhteistyössä joita ei valittu otokseen, saavat otoksen polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon. Prosentteina cif yhteisön rajalla - tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 10,8 prosenttia. Kun Söktasia pidettiin yhteistyössä toimivana osapuolena, yhteistyön taso nousi Turkista tulevan tuonnin osalta 53 prosenttiin, mikä oli edelleen paljon alhaisempi kuin muiden asianomaisten maiden yhteistyön tasot, jotka olivat kaikkien osalta lähes sataprosenttiset. Siksi jäännöspolkumyyntimarginaalin määrittämismenetelmä olisi jätettävä Turkin osalta samaksi kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, toisin sanoen sen olisi oltava, myynniltään edustavan mallin korkeimman havaitun polkumyyntimarginaaliin mukainen, eli 13,7 prosenttia. 3. Egypti (a) Normaaliarvo (35)Normaaliarvoa väliaikaisessa vaiheessa muodostaessaan komissio oli sisällyttänyt laskelmaan kaikki aiheutuneet kustannukset mukaan lukien rahoituskustannukset, koska ne olivat yrityksen kirjanpidossa. Eräs yritys väitti kuitenkin, että pitkäaikaisia lainoja, jotka oli kokonaan tarkoitettu puuvillakankaiden tuotantoon tai myyntiin laskennallisesti liittymättömiin toimintoihin, ei olisi pitänyt normaaliarvoa muodostettaessa sisällyttää myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, ja toimitti väitteensä tueksi riittävät todisteet. Siksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset päätettiin korjata ja alentaa vastaavasti normaaliarvoa. (b) Polkumyynti (36)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa esitetty menettely vahvistetaan. (37)Lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif yhteisön rajalla - tuontihinnasta on Egyptin osalta 18,5 prosenttia. 4. Pakistan (a) Normaaliarvo: joustokankaiden sisällyttäminen kotimaan voiton määritykseen (3 8)Yksi joustokankaita tuottava viejä väitti, että jos joustokangasta pidetään samankaltaisena tuotteena, kyseisen tyypin myyntiä ei pitäisi ottaa huomioon kotimaan voittomarginaalia laskettaessa, koska tämän kangastyypin ominaisuuksien vuoksi sillä oli korkeampi voittomarginaali kuin tavallisilla puuvillakankailla. Lisäksi väitettiin, että koska joustokankaita myytiin vain kotimaassa, ne eivät olleet voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kuten edellä on selitetty, joustokankaiden todettiin kuuluvan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voiton määrä on määritettävä samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen koko kotimaan myynnin perusteella. Siksi sillä, että joustokankaita ei viety tutkimusajanjakson aikana, ei ole tässä yhteydessä merkitystä. (b) Tuotantokustannukset (i) Langan hinta (39)Väliaikaisessa vaiheessa yhden yrityksen osalta päätettiin olla luottamatta tutkimusta varten erityisesti laadittuihin kuukausittaisiin kustannuslaskelmiin, koska kyseisiä raportteja ei voitu yhdistää saman yrityksen tarkastettuihin tileihin. Sen sijaan suoritetun käytettiin tarkastuksen yhteydessä yritys ei selvittänyt, että toimitettu kustannuslaskelma koski lankakulujen osalta vain syyskuuta, kun taas kaikki muut kuluerät sisälsivät vuotuiset kustannuslaskelmia. tavanomaisia yrityksen Paikalla keskiarvot. Yritys vaati, väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen, että tuotantokustannukset olisi korjattava ja että lankakustannusten osalta olisi käytettävä myyntikuukautena voimassa olevia kuluja eikä kustannuslaskelmassa olevia kuluja, eli ja tuotantokustannukset korjattiin sen mukaisesti. syyskuussa voimassa olleita kuluja. Pyyntö todettiin perustelluksi virheellisesti Yritys väitti myös, että tuotantokustannusten määrittämisessä käytetyt lankakulut kehräämöosaston sisälsivät voittomarginaalin. Komissio käytti yrityksen kustannuslaskelmissa olevia lankakuluja. Koska yritys ei pystynyt osoittamaan paikalla suoritetun tarkastuksen yhteydessä, että kehräämö- ja kutomo-osaston välillä oli käytetty voittoa, yrityksen kustannuslaskelmaa ei muutettu. yritykseen kuuluvan samaan (ii) Jätteen talteenotto (40)Jätetuotteesta saatavan tulon osalta useat yritykset väittivät, että tämä tulo olisi poistettava tuotantokustannuksista. Jätetuotteiden myynnistä saadun mahdollisen tulon kohtelu perustui asianomaisten yritysten noudattamiin kirjanpitomenettelyihin. (c) Vientihinta (i) Käytetyt vaihtokurssit ja luotosta aiheutuvat kustannukset (41)Jotkin tuottajat/viejät vastustivat sitä, että komissio kieltäytyi hyväksymästä kaikkia pankkien maksamia pyöreitä summia normaaleiksi maksuiksi, jotka vastaisivat vaihtokurssia ja asianomaisten rahoituslaitosten tarjoamia luottokustannuksia. On huomattava, että pankkien käyttämä vaihtokurssi ei ollut suoraan nähtävissä, koska muuntokurssi sisälsi palkkion Yhdysvaltain dollarien muuntamisesta rupioiksi ja diskonttauspalkkion remburssin muuttamisesta rahaksi ennen sovittua erääntymispäivää. Koska tuottajat/viejät eivät pystyneet osoittamaan kunkin todellista vaihtokurssia, komission liiketoimen johdonmukaisesti soveltaa kyselylomakkeen keskimääräistä kuukausittaista vaihtokurssia. osalta pankin käyttämää noudattaman käytännön mukaan päätettiin sen Näin ollen luotosta aiheutuneet kustannukset laskettiin tuottajien/viejien sopimien maksuehtojen ja ilmoittamien korkojen mukaisesti. (d) Hyvitykset (i) Veronpidätys (42)Kaikkien pakistanilaisten tuottajien/viejien oli maksettava 0,75 prosenttia 'vientiveroa', jonka pankki vähensi vientimyynnistä saadusta maksusta. Yritykset väittivät, että kyseistä veroa ei pitäisi vähentää vientihinnasta, koska se voitiin vähentää mahdollisesti maksettavasta tuloverosta. Koska yritykset kykenivät osoittamaan, että ne olivat todella vähentäneet kyseisen veron, pyyntöön suostuttiin. (ii) Tullinpalautus (43)Pakistanilaisten tuottajien/viejien mukaan tuontikustannusten perusteella tehtyä normaaliarvon hyvitystä olisi pitänyt korottaa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä hyvitys myönnettiin vain viimeistelyaineeseen sisältyvistä kemikaaleista 10 maksettavan tullin perusteella. Asiaa harkittiin uudelleen. Lisähyvitys todettiin voitavan myöntää langasta maksettavan valmisteveron perusteella sikäli, kun tullin tosiasiallinen palauttaminen voitiin osoittaa paikalla suoritetussa tarkastuksessa. (e) Polkumyynti (44)Otokseen kuuluvien tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: • Amer Fabrics Ltd ja Diamond Fabrics Ltd 3,5 prosenttia • Nishat Fabrics LtdjaNishat Mills Ltd: 10,5 prosenttia • Kohinoor -ryhmittymä (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd) 9,8 prosenttia. jätettyjen lopullisen Tutkimatta polkumyyntimarginaalin perustana käytettiin otoksen painotettua keskiarvoa. Prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu marginaali on tuottajien/viejien yhteistyössä toimivien Samoista syistä kuin Indonesian osalta jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin asettaa samalle tasolle kuin yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien yritysten taso, eli marginaali on prosenttia. 9,5 9,5 prosenttia. (a) Yleistä 5. Intia (45)Intian puuvillatekstiilien vienninedistämisjärjestö The Cotton Textiles Export Promotion, jäljempänä 'intialainen järjestö', väitti, että intialaisista yrityksistä valittu otos ei ollut edustava, koska siinä eivät olleet edustettuina erilaiset Intiassa käytetyt kangaspuut ja koska siihen sisältyi yritys, joka oli vienyt tuotantoaan yleissopimusten todellista perusteella perusteella. polkumyyntitullilaskelmaa. Komissio oli kuitenkin hyväksynyt intialaisen järjestön itsensä ehdottamat valikoidut tuottajat/viejät ja oli myös lisännyt otokseen Intian suurimman viejän. Edellä esitetyt intialaisen järjestön esittämät väitteet eivät sen vuoksi voineet tehdä kyseenalaiseksi otoksen edustavuutta. otoksen tehdä Siksi voisi ei (b) Normaaliarvo (i) Vertailussa käytetyt mallit (46)Intialaiset tuottajat väittivät, että normaaliarvo oli määritetty virheellisesti, koska kotimaassa tapahtunutta toisen luokan tuotteiden myyntiä ei ollut käytetty tiettyjen rakennetyyppien normaaliarvoa määritettäessä. Käytettäessä kotimaan hintoja normaaliarvon ja yhteisöön tapahtuvan viennin • vertailussa komission oli varmistettava, että sekä kotimaassa että yhteisössä myydyillä rakennetyypeillä oli samat ominaisuudet. Toisen laatuluokan tuotteissa n todettiin kuitenkin olevan ominaisuuksia, jotka tekivät niistä erilaisia kuin ensiluokkaiset tuotteet olivat. Koska yhteisöön tapahtuva vienti käsitti ensiluokkaisia tuotteita, normaaliarvo oli laskettava vertailukelpoisen tuotteen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan perusteella eli viejämaan kotimarkkinoilla myytyjen ensiluokkaisten tuotteiden perusteella. Siksi pyyntöä ei voitu hyväksyä. (ii) Laskennallista normaaliarvoa muodostettaessa käytetty voittomarginaali (47)Normaaliarvoa muodostettaessa käytetyn voittomarginaalin jotkin tuottajat/viejät väittivät, että kotimaan myynnin kannattavuutta olisi pitänyt arvioida vain niiden rakennetyyppien perusteella, joita myytiin sekä kotimaan että yhteisön markkinoilla. osalta Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voiton määrä on määritettävä samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen koko kotimaan myynnin perusteella. Sillä, että samankaltaisen tuotteen tiettyä tyyppiä ei myydä vientiin ei näin ollen ole tässä yhteydessä merkitystä. Siksi pyyntöön ei voitu suostua. (48)Yksi intialainen yritys väitti, että komissio oli kieltäytynyt perusteettomasti käyttämästä normaaliarvojen laskemisessa yrityksen omaa voittoa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa sanotaan, että voittoa varten lisättyjen määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska kyseisen yrityksen samankaltaisen tuotteen koko kotimaan myynnistä vain alle 10 prosenttia tapahtui perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä, laskelmissa käytettiin muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien tai tuottajien osalta vahvistettujen samankaltaisen tuotteen valmistamisessa ja myynnissä Intiassa saatujen tosiasiallisten voittojen painotettua keskiarvoa. (c) Vientihinta (49)Vientihinnan määrittämistä koskevia uusia huomautuksia ei vastaanotettu. Siksi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehdyt päätelmät vahvistetaan. (d) Hyvitykset (i) Valuutan vaihtokurssit (50)Neljä intialaista yritystä väitti, että komission olisi pitänyt soveltaa 2 artiklan 10 kohdan j alakohtaa ja käyttää yritysten vientimyyntiä kirjatessaan noudattamia tosiasiallisia vaihtokursseja. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa säädetty perusperiaate kuuluu, että valuuttojen muuntamisessa on käytettävä myyntipäivän vaihtokurssia. Ainoa poikkeus on, että jos ulkomaanvaluutan myynti termiinimarkkinoilla on suoraan kytkettynä kyseiseen vientinä tapahtuvaan myyntiin, on käytettävä termiinikaupan vaihtokursseja. Tutkimus on osoittanut, että kyseistä suoraa kytkentää valuuttojen termiinimarkkinoilla myynnin ja vientinä tapahtuvan myynnin välillä ei ollut. Lisäksi yksikään yrityksistä ei osoittanut, että ulkomaanvaluutan myynti termiinimarkkinoilla olisi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa edellytetyllä tavalla vaikuttanut hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. 12 (51)Samat yritykset väittivät,myös, että komission olisi pitänyt käyttää myyntipäivän vaihtokurssia toimielinten kuukausittaisia johdonmukaisen keskiarvokursseja. Päivittäisten vaihtokurssien käyttäminen olisi kohtuuttoman vaivalloista, ja se johtaisi kuitenkin käytännöllisesti katsoen samaan lopputulokseen. eikä kuukausittaisia keskiarvokursseja. Yhteisön käytännön mukaan käytetään kuitenkin (52)Kyseiset yritykset väittivät myös, että jos komissio ei hyväksyisi niiden käyttämiä vaihtokursseja, sen olisi ilman muuta tehtävä valuutan muuntamiseen perustuva hyvitys. Asianmukainen hyvitys oikaisujen muodossa voidaan 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti tehdä vain ottaen huomioon tapauksen asianhaarat kussakin tapauksessa tutkien hintoihin ja siten niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Koska yksikään yrityksistä ei ole osoittanut tämäntyyppisen vaikutuksen olemassaoloa, komissio ei myöntänyt valuutan muuntamiseen perustuvaa hyvitystä. Näin ollen pyyntöön ei voitu suostua. (ii) Vientihintaan liittyvät kustannukset: maksunkäsittelykustannukset (53)Kaikki intialaiset yritykset väittivät, että komissio oli virheellisesti vähentänyt vientihinnoista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan nojalla liitännäiskustannuksina maksuasiakirjojen käsittelykustannukset, joita yritykset pitivät yleiskustannuksina. Remburssin käsittelykustannukset liittyvät suoraan kuhunkin liiketapahtumaan, koska remburssi on osa kutakin myyntitapahtumaa, johon liittyvä maksu suoritetaan kyseisellä maksutavalla. Siksi pääteltiin, että kyseiset kustannukset on todellakin vähennettävä vientihinnasta. (iii) Alennukset, hyvitykset ja määrät (54)Intialaiset tuottajat väittivät myös, että hyvitys olisi tehtävä määräerojen mukaisesti. Tästä asiasta on huomattava, että pyyntöjä ei oltu asianmukaisesti perusteltu eivätkä ne liittyneet suoraan tarkasteltavana olevaan myyntiin. Lisäksi vaatimuksia ei tehty kyselylomakkeeseen vastaamiseksi annettujen määräaikojen kuluessa ja sen vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. (e) Polkumyynti (i) Menetelmä (55)Kolme yritystä väitti, että komission päätös verrata keskimääräisiä normaaliarvoja yhteisöön viennissä sovellettuihin yksittäisiin hintoihin oli virheellinen. Yksi yritys väitti, että polkumyyntien tasoerot eivät olleet huomattavia, jos huomioon otettiin painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertailu painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Toinen yritys väitti, että vientihinnoittelussa ei ollut merkittäviä poikkeamia ja kolmas yritys väitti, että komission olisi pitänyt käyttää sen laskevat 'yleissopimuksia' voittomarginaalinsa yleissopimuksessa mainitun keskimääräisen hinnan perusteella. lähetyskohtaisia laskuja, koska tuojat eikä Kunkin kolmen yrityksen osalta todettiin, että niiden vientihinnoittelukäytännöt poikkesivat merkittävästi ostajittain, alueittain ja ajanjaksoittani. Lisäksi todettiin, että kunkin yrityksen osalta todettu polkumyynnin taso huomioon ottaen polkumyynnit erosivat huomattavasti toisistaan riippuen siitä, oliko kysymyksessä normaaliarvojen 13 ja vientihintojen keskiarvojen vertailu vai liiketoimikohtaisesti tehtyjen vertailujen keskiarvo. Komissio päätteli, että keskiarvojen vertailu ei antaisi kuvaa polkumyynnin kokonaislaajuudesta. Siksi vientihintojen painotettujen keskiarvojen vertailua normaaliarvojen painotettuihin keskiarvoihin koskevaa pyyntöä ei voitu hyväksyä. Kolmannen yrityksen osalta komissio käytti laskuja eikä yleissopimuksia, koska vain lähetyskohtaisissa laskuissa olevat hinnat osoittivat vientiin myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksetut tai maksettavat hinnat. Tämä menettelytapa vastaa myös komission perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdassa mainittua johdonmukaista käytäntöä. lähetyskohtaisia (ii) Polkumyyntimarginaalit (56)Otokseen valittujen tuottajien/viejien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: • Century Textiles and Industries Ltd • Coats Viyella India Ltd • Mafatlal Industries Ltd 14,7 prosenttia 15,5 prosenttia 16,1 prosenttia • Vardhman Spinning & General Mills Ltd 4,1 prosenttia • Virudhunagar Textile Mills and Thiagarajar Mills Ltd 5,3 prosenttia. Yhteistyössä toimivat yritykset, joita ei valittu otokseen, saavat otoksen painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin. Prosentteina cif yhteisön - tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 12,8 prosenttia. rajalla Samoista syistä, jotka oli pätivät Indonesiaan ja joiden todettiin koskevan myös Intiaa, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin asettaa samalle tasolle kuin yhteistyössä toimivien yritysten marginaali, eli se on 12,8 prosenttia. 6. Kiinan kansantasavalta (a) Normaaliarvo (i) Muu kuin markkinatalousmaa (57)Kiinalaiset tuottajat/viejät väittivät, että Kiinan kansantasavalta oli nyt markkinatalousmaa ja ettei vertailumaan käyttö normaaliarvon määrittämisessä ollut näin ollen asianmukaista, koska Kiinan korimarkkinoiden hintoja ja/tai tuotantokustannuksia olisi pidettävä luotettavina. valtion Samalla kun komissio tunnustaa Kiinassa jatkuvan taloudellisen uudistusprosessin täydellisessä kohti markkinataloutta, komissio ei voi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti hyväksyä kyseistä pyyntöä, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160 kappaleen päätelmät vahvistetaan. suunnitelmataloudesta ohjauksessa olevasta 14 (ii) Vertailumaan valinta (58)Kiinalaiset tuottajat/viejät vastustivat Intian valintaa asianmukaiseksi vertailumaaksi, koska vain rajallinen määrä rakennetyyppejä todettiin Kiinasta peräisin olevan viennin kanssa vertailukelpoiseksi. Komissio käytti kaikkia kiinalaisia tuotteita, joiden kanssa vertailukelpoisia rakennetyyppejä todettiin myytävän Intian kotimarkkinoilla. Tämä menettely oli oikeudenmukainen ja luotettava vertailuperuste, koska 67,7 prosenttia otokseen valittujen kiinalaisten tuottajien/viejien koko viennistä sisällytettiin polkumyyntiä koskevaan laskelmaan. Edelleen katsottiin, että tämä oli edustava osuus kyseisen tuotteen koko Kiinan viennistä ja että tässä suhteessa Intia oli asianmukainen vertailumaa. Lisäksi yksikään kiinalainen viejä tai Kiinan viranomaiset eivät ehdottaneet mitään toista vertailumaata. (b) Polkumyynti (59)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleessa esitetty menettely vahvistetaan. (60)Kiinan kansantasavallan prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu lopullinen polkumyyntimarginaali on 10,9 prosenttia. E. VAHINKO 1. Alustava huomautus: 'tutkimusajanjakso' (61)Jotkin osapuolet ovat esittäneet vastalauseensa siitä, että komissio oli tutkinut väliaikaisessa vaiheessa vahingon, syy-yhteyden ja yhteisön edun suuntauksia vuotuisesti ja että se on tutkinut ajanjaksoa heinäkuusta 1996 kesäkuuhun 1997 (vahinkotutkimusajanjakso) 18 kuukautta pitkän tutkimusajanjakson sijaan. Tähän liittyen muistutetaan, että polkumyynnin, alihinnoittelun ja halpamyynnin olemassaoloa on tutkittu 18 kuukauden ajanjaksona 1. tammikuuta 1996 - 30. kesäkuuta 1997. Vahingon osatekijöitä, joiden suhteen on tarpeen tutkia suuntauksia, eli tuotantoa, myyntiä, markkinaosuuksia, varastoja, kannattavuutta ja työllisyyttä, on tutkittu ajanjaksona 1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1997. Tämän seikan osalta on käytetty vuosittaisten vertailujen mahdollistamiseksi 18 kuukautta pitkän tutkimusajanjakson sijaan 12 kuukauden jaksoa (vahinkotutkimusajanjakso), jota verrattiin kalenterivuosiin 1993 - 1996. 2. Kyseisen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (62)Väliaikaista tullia koskevassa tutkittiin kysymystä kaikista asetuksessa asianomaisista maista tulevan tuonnin kumulatiivisesta arvioinnista. Turkista tulevaa tuontia päätettiin väliaikaisesti arvioida kumulatiivisesti, mutta asiassa päätettiin tehdä lisätutkimuksia. toimenpiteiden pakistanilaiset Väliaikaisten tuottajat/viejät väittivät, että Pakistanista tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa. Pakistanista tulevan tuonnin väitettiin tapahtuvan erilaisin kilpailuedellytyksin, koska Pakistanista tuleva tuonti ja sen osuus jälkeen myös käyttöönoton 15 yhteisön markkinoista oli laskenut vuoden 1993 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana samalla kun hinnat olivat nousseet. Myös indonesialaiset tuottajat/viejät väittivät, että Indonesiasta tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida, koska kyseisen tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli vuonna 1996 vähäinen ja vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon sen suuntaus oli laskeva ja koska indonesialaisen tuonnin hintojen väitettiin nousseen muista asianomaisista maista tulevan tuonnin hintoja nopeammin. (a) Turkki (63)Turkin pyyntö sen jättämisestä kumulatiivisen arvion ulkopuolelle hylättiin väliaikaisesti, koska tuottajista/viejistä valitun otoksen edustavuudesta oli olemassa epäilyksiä ja tämä oli voinut vaikuttaa tehtyihin päätelmiin. (64)Komissio on arvioinut uudelleen Turkista tulevan tuonnin kumulointia sen jälkeen, kun Söktas katsottiin kuitenkin yhteistyössä toimivaksi yritykseksi, kuten johdanto- osan arvioinut kilpailuedellytyksiä. on mainittu. Erityisesti komissio 34 kappaleessa on Tässä yhteydessä muistutetaan, että perusasetuksena artiklan 4 kohta on peräisin WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 3 artiklan 3 kohdasta, jossa määrätään: "Jos useammasta kuin yhdestä maasta tapahtuvaa tuotteen tuontia tutkitaan samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi, tällaisen tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, a) [. ] jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen ja b) jos tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. ". Lisäksi WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5 artiklan 8 kohdan mukaisesti "Menettely päätetään välittömästi, jos [. ] polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin tosiasiallinen tai mahdollinen määrä on vähäpätöinen. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä katsotaan tavallisesti vähäpätöiseksi, jos tietystä maasta tulevan tuonnin määrän todetaan olevan alle 3 prosenttia samankaltaisen tuotteen tuonnista tuontia harjoittavaan jäsenvaltioon. ". (65)Tästä kysymyksestä komissio totesi, että Turkista tuleva tuonti väheni jyrkästi noin 16 500 tonnista vuonna 1994 noin 9 700 tonniin vuonna 1996, eli 41 prosenttia. Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana tuonti väheni edelleen 43 prosenttia noin 5 500 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista laski vuoden 1994 5,3 prosentista vuoden 1996 3,2 prosenttiin, joka oli kaikkien asianomaisten maiden markkinaosuuksista alhaisin. Vahinkotutkimusajanjaksona Turkista tulevan tuonnin osuus laski 1,9 prosenttiin. Kun Turkista tuleva tuonti oli 18 kuukautta pitkän tutkimusajanjakson aikana 3,4 prosenttia koko yhteisöön tulevasta tuonnista, vahinkotutkimusajanjakson aikana Turkista tulevan tuonnin osuus oli vain 2,6 prosenttia koko yhteisöön tulevasta tuonnista. Turkista yhteisöön tulevan tuonnin hinnat nousivat vuodesta 1993 vuoteen 1996 9 prosenttia, ja vuonna 1996 turkkilaisen tuonnin hinnat olivat kaikkien asianomaisten 16 maiden hinnoista korkeimmat. Turkin keskimääräisen alihinnoittelumarginaalin todettiin olevan 5,1 prosenttia. (66)Yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaan silloin, kun asianomaisten maiden markkinakäyttäytymisessä on tuonnin, markkinaosuuden ja hintojen kehittymisen osalta, mikä on näin ollen osoitus maiden erilaisista kilpailuedellytyksistä, tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan arvioidaan erikseen. esimerkiksi selviä eroja. Markkmakäyttäytymisen eroja tarkasteltaessa todetaan, että Turkista tuleva tuonti on vähentynyt noin neljän vuoden aikana ja alkanut selvästi ennen edellisen valkaisemattomia puuvillakankaita koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä käyttöönotettujen väliaikaisten polkumyyntitullien soveltamista. Tämä pitkä ajanjakso ja vähenemisen suuruus huomioon ottaen vaikuttaisi siltä, että tuonnin väheneminen in rakenteellista eikä väliaikaista. Sen sijaan Pakistanista ja Indonesiasta tulevan tapahtui aivan samanaikaisesti aikaisempaan menettelyyn liittyvien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton kanssa. tuonnin väheneminen (67)Tätä arvioita vahvistaa Turkin osalta todettu alihinnoittelun vähäisyys, sen alihinnoittelu oli asianomaisten maiden vähäisintä. (68)Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan yhteenvetona, että Turkista tulevaa tuontia olisi arvioitava erillisenä muusta tämän tutkimuksen kohteena olevasta tuonnista. (b) Pakistan (69)Pakistanista tulevan tuonnin komissio totesi lisääntyneen vuodesta 1993 vuoteen 1996 10 prosenttia ja kyseisen tuonnin markkinaosuus yhteisössä oli pysynyt vakaana noin 8 prosentissa. Vuodesta 1994 vuoteen 1996 pakistanilainen tuonti lisääntyi noin 27 prosenttia ja sen osuus yhteisön markkinoista lisääntyi noin 6 prosentista noin 8 prosenttiin. Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana Pakistanista tuleva tuonti väheni ja sen markkinaosuus yhteisössä laski 5 prosenttiin. Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välillä todettu tuonnin määrän aleneminen ja sen markkinaosuuden pieneneminen yhteisössä osuu osittain edellisessä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä käyttöönotettujen väliaikaisten tullien soveltamiskauteen. Pakistanista yhteisöön tulevan tuonnin hinnat nousivat 24 prosenttia vuodesta 1993 vuoteen 1996 ja pysyivät vakaina vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuonna 1996 kyseiset hinnat olivat kaikkien asianomaisten maiden hinnoista alhaisimmat. Alihinnoittelumarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 9,1 prosenttia. Edellä sanottu huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistä päätelmistä ei ole syytä poiketa, koska tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehityssuuntaukset eivät osoita kilpailuedellytysten olevan erilaiset kuin muissa asianomaisissa maissa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä tehty kumulatiivinen arviointi vahvistetaan. Vaikka lisäksi Pakistanista tulevaa tuontia arvioitaisiin erikseen, polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hintataso sekä niiden vaikutus yhteisön markkinoiden 17 hintoihin ovat sellaiset, että niiden olisi erikseen tarkasteltuna katsottava aiheuttaneen yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. (c) Indonesia (70)Indonesian tuonti on vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana lisääntynyt jatkuvasti noin 9 200 tonnista noin 13 800 tonniin. Indonesiasta tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi vuoden 1993 3,4 prosentista vuoden 1996 4,5 prosenttiin. Varunkotutkimusajanjaksona se laski 3,7 prosenttiin. Vuodesta 1993 vuoteen 1996 Indonesian indonesialaisen keskimääräiseksi alihinnoittelumarginaaliksi todettiin merkittävät 24,7 prosenttia. tuonnin hinnat alenivat 15 prosenttia. Lisäksi Edellä mainitut seikat huomioon ottaen Indonesiasta tulevan tuonnin kumulointia koskevat väliaikaiset huomiot vahvistetaan. Vaikka indonesialaista tuontia olisi lisäksi tarkasteltu erikseen, sen olisi ollut todettava aiheuttaneen yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. 3. Polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (71)Turkkia koskeva erillinen analyysi huomioon ottaen kyseisen tuonnin määrää ja markkinaosuutta on arvioitu toisaalta Kiinan kansantasavallan, Egyptin, Intian, Indonesian ja Pakistanin osalta (jäljempänä 'viisi kumulatiivisesti tarkasteltua maata') ja toisaalta Turkin osalta. (a) Polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (i) Polkumyynnillä tulevan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus (72)Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuodesta 1993 vuoteen 1996 13 prosenttia, eli vuoden 1993 noin 108 000 tonnista vuoden 1996 noin 122 000 tonniin. Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon (mistä ajasta osan väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat voimassa) viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tuleva tuonti väheni 22 prosenttia, eli noin 122 000 tonnista noin 94 800 tonniin. Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista pysyi vuodesta 1993 vuoteen 1996 vakaana noin 39 prosentissa. Vahinkotutkimusajanjaksona viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yhteisössä oli noin 32 prosenttia. (ii) Turkista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (73)Vuosina 1993-1994 Turkista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 1993 noin 9 200 tonnista vuoden 1994 noin 16 500 tonniin. Tuonti väheni vuoden 1994 noin 16 500 tonnista vuoden 1996 noin 9 700 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista aleni 5,3 prosentista 3,2 prosenttiin. Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon Turkista tuleva tuonti väheni edelleen 43 prosenttia, eli noin 9 700 tonnista noin 5 500 tonniin, ja sen markkinaosuus yhteisössä supistui entisestään noin 1,9 prosenttiin. (b) Asiasta kiinnostuneiden osapuolten huomautukset 18 (74)Yksi asiasta kiinnostunut,osapuoli väitti, että asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän kehitystä koskeva komission analyysi oli virheellinen: - ensiksi sen vuoksi, että komissio yritti selittää tuonnin määrän alenemista vuonna 1997 arvailemalla vuoden 1996 varastointikäytännön muuttuneen varastojen purkamiseksi vuonna 1997, ja toiseksi - sen vuoksi, että edellä mainittu varastointi-/varastojen purkamiskäytäntö edellyttäisi suurta tuontimääristä päättämisen vapautta, mitä nykyisten kiintiörajoitusten voimassa ollessa ei ole olemassa. (75)Ensimmäisen kohdan osalta komissio on vahvistanut, että vuoden 1997 tuontimäärien väheneminen seurasi vuoden 1996 varastointikäytäntöä. Tuontia viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta harjoittavien yritysten varastointi- varastojen purkamiskäytäntö on todettu kautta linjan (kaikkien viiden kumulatiivisesti tarkastellun maan osalta). Vuodesta 1995 vuoteen 1996 kyseisen tuotteen tuonti todellakin lisääntyi 25 prosenttia, kun taas vuoden 1993 ja vuoden 1995 välillä tapahtunut suurin kasvu oli ollut 2 prosenttia. Vuoden 1995 marraskuusta vuoden 1996 toukokuuhun kuluneen ajanjakson ja vuosien 1996 ja 1997 saman ajanjakson (aika, jona edellisen menettelyn yhteydessä käyttöönotetut väliaikaiset toimenpiteet olivat voimassa) välillä tuonti laski 39 prosenttia, kun vuosien 1993 ja 1995 välisenä aikana tapahtunut lasku oli ollut suurimmillaan 11 prosenttia. Otokseen kuuluvien riippumattomien tiedot osoittavat samoin, että niiden asianomaisista maista tuleva tuonti lisääntyi vuodesta 1995 vuoteen 1996 26 prosenttia, kun taas vuodesta 1996 vuoteen 1997 tuonti väheni arviolta 2 prosenttia. Näin ollen vaikuttaa siltä, että vuonna 1997 tapahtunut lasku johtuu osittain vuonna 1996 todetusta tuonnin lisääntymisestä, jolla se myös osittain korvautuu. toimittamat tuojien (76)Toisen kohdan osalta komissio totesi, että kiintiöiden olemassaolo ei estä kyseisen tuotteen varastointia. Kiintiöt antavatkin mahdollisuuden tiettyyn joustoon (vuotuiset lisäykset, kiintiöiden myöhentäminen, etukäteiskäyttö). Lisäksi kyseistä tuotetta koskeva kiintiö sisältää myös muita tuotteita. Siksi kiintiön jaottelussa eri tuotteille on olemassa tietty joustomarginaali. (77)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli on väittänyt, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä tehty kyseisen tuonnin määrää ja sen markkinaosuutta yhteisössä koskeva analyysi on epäjohdonmukainen, koska se poikkeaa edellisessä valkaisemattomien menettelyssä puuvillakankaiden tuonnissa annetussa komission asetuksessa N:o 2208/96 (5) olevista tiedoista ja Eurocotonin nykyisessä menettelyssä tekemässään valituksessa esittämistä tiedoista. käyttöönotosta väliaikaisten tullien (78)Ensiksi on huomattava, että komission asetus (EY) N:o 2208/96 kattoi eri tuotteet kuin nykyinen menettely, koska aikaisempaan menettelyyn sisältynyt harsokangas ei kuulu nykyisen menettelyn kattamiin tuotteisiin. (5) Komission asetus (EY) N:o 2208/96, annettu 18 päivänä marraskuuta 1996, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa, EYYLL 295,20. 11. 1996, s. 3. 19 Tutkimuksen tuloksena todetun tuonnin määrän ja nykyisen menettelyn pohjana olevassa valituksessa väitetyn määrän mahdollisesta erosta todetaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittujen tuontimääriä koskevien tietojen lähde on Eurostat. Kyseisiä saapuvien tuontilukujen tuonti-ilmoituksiin perustuvien korjausten ottamiseksi huomioon. tilastoja päivitetään että mahdollisten oikaistuihin sekä myöhään jatkuvasti Sen vuoksi katsotaan, että mainitut eroavuudet, jotka ovat joka tapauksessa pieniä, eivät mitätöi tuonnin määrää ja niiden osuutta yhteisön markkinoista koskevia analyysejä. (79)Näin ollen ja edellä esitetty huomioon ottaen tuonnin määrää ja markkinaosuutta koskevat väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. 4. Polkumyynnillä tulevan tuonnin hinta (a) Polkumyynnillä tulevan tuonnin hintakehitys (i) Polkumyynnillä tulevan tuonnin hintojen kumulatiivinen kehitys (80)Eurostatin toimittamien tietojen mukaan viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin vientihintojen painotettu keskiarvo nousi vuoden 1993 2,9 ecusta kilolta vuoden 1994 3,2 ecuun kilolta. Kilohinnat nousivat vuonna 1995 edelleen 3,6 ecuun ja laskivat vuonna 1996 3,4 ecuun. Vahinkotutkimusajanjaksona vientihintojen painotettu keskiarvo nousi 3,5 ecuun kilolta. (ii) Tutkista tulevan tuonnin hintakehitys (81)Turkin vientihinnat pysyivät vuodesta 1993 vuoteen 1994 vakaina 3,3 ecussa kilolta. Kilohinnat nousivat vuonna 1995 3,8 ecuun ja laskivat vuonna 1996 3,6 ecuun. Vahinkotutkimusajanjaksona Turkin vientihinnat nousivat 3,7 ecuun kilolta. (b) Alihinnoittelu (82)Asiasta kiinnostuneiden osapuolten todettuja alihinnoittelumarginaaleja koskevat huomautuksensa marginaaleja muutettiin tarpeen mukaan. Prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ilmaistut lopullisiksi todetut maakohtaiset keskimääräiset alihinnoittelumarginaalit ovat: tehtyä väliaikaisessa vaiheessa (i) Viisi kumulatiivistesti tarkasteltua maata - - - - - Kiinan kansantasavalta Egypti Intia Indonesia Pakistan (ii) Turkki 20 22,3 prosenttia 29,1 prosenttia 19,1 prosenttia 24,5 prosenttia 9,1 prosenttia r- Turkki , 5,1 prosenttia. '(c) Asiasta kiinnostuneiden osapuolten huomautukset (83)Asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat esittäneet vastalauseensa alihinnoittelun määrittämisestä. - Ensimmäinen peruste oli se, että kyseistä tuotetta ei olisi pitänyt ryhmitellä luokkiin langan numeron ja säikeiden lukumäärän mukaan, vaan kutakin vietyä mallia olisi pitänyt verrata suoraan yhteisössä myytyyn vastaavaan malliin, toiseksi komissio ei tehnyt oikaisua laatuerojen eikä kankaan leveyden - mukaisesti, ja kolmanneksi komissio ei tehnyt oikaisua edellisen polkumyynnin vastaisen - menettelyn yhteydessä maksettujen väliaikaisten polkumyyntitullien mukaisesti. (84)Ensimmäisen kohdan osalta komissio totesi, että asianomaisista maista peräisin olevaa kyseistä tuotetta tuodaan monena erilaisena rakennetyyppinä. Alihinnoittelua koskevaa tutkimusta varten katsottiin väliaikaisesti asianmukaiseksi ryhmitellä rakenteet tiettyjen perusteiden mukaan, joiden vaikutus kankaiden hintaan oli kaikkein suurin. Tämä tehtiin siksi, että tiettyjä maahantuotuja rakenteita tarkasti vastaavia yhteisössä tuotettuja rakenteita ei ollut ja että rinnakkaisia rakenteita edustavien tuotteiden todettiin kilpailevan keskenään. Koska edellä kuvatulla menettelyllä katetaan laajasti sekä tuodut että yhteisössä tuotetut tuotteet, kyseisen ryhmittelyn katsotaan kuvastavan paremmin alihinnoittelun todellista laajuutta. Komissio harkitsi toisessa perusteessa esitettyä väitettä, mutta ei voinut hyväksyä sitä. Olisikin otettava huomioon, että komissio tutki alihinnoittelua loimen ja kuteen langan numeron sekä säikeiden lukumäärän mukaan ryhmiteltyjen rakennetyyppien mukaisesti. Mahdolliset kunkin tuoteryhmän sisäiset laatu- tai leveyserot tasoittuivat keskimääräisten kilohintojen vertailussa. Kolmannen perusteen osalta on huomattava, että edellisen menettelyn yhteydessä käyttöön otettuja väliaikaisia polkumyyntitulleja ei maksettu, koska neuvosto ei päättänyt niiden kantamisesta. Ne vain varmistettiin väliaikaisesti, eikä niillä ollut suoraa ja välittömästi seuraavaa vaikutusta tuontihintoihin. Joka tapauksessa kaikki tuojien maksamat ja vakuuksiin liittyvät kustannukset sisältyvät jo tuojien tekemiin kululaskelmiin. Tuontihintojen ja yhteisön tuottajien hintojen vertailussa tuontihintoja on korotettu oikaisemalla ne kaupan portaan erojen mukaisesti, jolloin tuojille kyseisten kankaiden maahantuonnin jälleenmyynnin välillä aiheutuneet ja kustannukset on otettu huomioon. Siksi kyseiset kustannukset on jo otettu huomioon. (85)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli väitti, että tuontihintojen ja yhteisön tuottajien jälleenmyyntihintojen välillä kaupan portaan erojen mukaisesti tehty oikaisu ei riitä. Komissio oikaisi hintoja ylöspäin kaupan portaan erojen mukaisesti 8 prosenttia cif- keskimääräisen tuontihinnasta ja voittomarginaalin viimeistelijöille, tapahtuvan toimituksen välisten kustannusten painotetun keskiarvon. Kyseiset kustannukset on laskettu tarkistettujen tietojen perusteella, jotka on saatu tuojien ja asiakkaille, eli muuntajille tullaamattomana. Oikaisu sekä maahantuonnin sisältää 21 yhteistyössä toimivilta riippumattomilta tuojilta, joiden osuus asianomaisista maista tulevasta koko tuonnista on noin 13 prosenttia. Näistä syistä väite on hylättävä. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne (86)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (sen johdanto-osan 193-212 kappaleessa) komissio totesi, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. (87)Tietyt asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuottajista vahinkoa koskevaa analyysiä varten valittu otos ei ole tilastollisesti pätevä, koska sen osoittamat tuotantoon, myyntiin ja työllisyyteen liittyvät indikaattorit ovat vuodesta tuotannonalan 1993 vuoteen 1996 laskeneet enemmän kuin koko yhteisön indikaattorit. On komission tavanomaisen käytännön mukaista, että otantamenetelmää käytettäessä esimerkiksi tuotantoon, myyntiin ja työllisyyteen liittyvät yleiset indikaattorit määritetään koko yhteisön tuotannonalan osalta, kun taas esimerkiksi hintoihin ja kannattavuuteen liittyvät toiminnan tuloksia osoittavat indikaattorit määritetään otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. Tässä tapauksessa tutkimus on vahvistanut, että yhteisön tuotannonalan tuotanto, myynti ja työllisyys alenivat vuoden 1993 ajanjaksona. Vuodesta 1996 tuotanto ja myynti kasvoivat. Otokseen valittujen vahinkotutkimusajanjaksoon yhteisön tuottajien todettiin samaan aikaan kärsivän varastojen kasvusta, hintojen laskupaineista ja kannattavuuden alenemisesta. ja vuoden 1996 välisenä (8 8)Jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle ei aiheudu vahinkoa, koska tuotantoon, myyntiin, varastoihin ja kannattavuuteen liittyvät indikaattorit kohenivat vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi on väitetty, että yhteisön tuotannonalaa koskevat yleiset työllisyysluvut eivät ole päteviä, koska ne koskevat kaikkia valkaisemattomia puuvillakankaita eivätkä tuotteita, eli valkaisemattomia tämän menettelyn kohteena olevia kyseisiä puuvillakankaita, joiden puuvillapitoisuus on yli 85 prosenttia. (89) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen 194-210 kappaleessa komissio vahvisti, että toisaalta yhteisön tuotannonalan tilanne oli vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana heikentynyt. yhteisön tuotannonalan ja Toisaalta vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä koheneminen ei ole kuitenkaan estänyt yhteisön tuotannonalan hyvin heikon aseman jatkumista aikana, jolloin asianomaisista maista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin sovellettiin väliaikaisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. vuoden tilanne koheni 1996 Lisäksi koko yhteisön tuotannonalan työllisyys on määritetty perusasetuksen 3 rajoitettua artiklan 8 kohdan mukaisesti tuoteryhmää, josta tarvittavat tiedot olivat komission yksiköiden käytettävissä, eli yli 50 prosenttia puuvillaa sisältäviä valkaisemattomia puuvillakankaita. tarkastelemalla mahdollisimman 22 käyttöä kyseisen tekijästä, eniten vaikuttavasta tuotannonalan kustannuksiin (90)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli on kyseenalaistanut komission analyysin kahdesta yhteisön eli raakapuuvillan hintakehityksestä sekä usein toistuvien kankaan rakenteen muutosten ja saman rakennetyypin lyhempinä sarjoina kutomisen vuoksi aiheutuvista kustannuksista. Raakapuuvillan hintakehityksen osalta kyseinen osapuoli vastustaa raakapuuvillan ecun maailmanmarkkinahinnat ilmoitetaan Yhdysvaltain dollareissa ja kaikki Euroopan maat, joissa kutomoyrityksiä on, eivät kuuluneet vuoden 1996 tammikuun ja vuoden 1997 kesäkuun välisenä aikana ERM-järjestelmään. Rakennetyyppien usein toistuvista muutoksista ja lyhemmistä sarjoista aiheutuvien kustannusten osalta asianomainen osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonalan valmistamat rakennetyypit olivat monimutkaisempia ja niiden arvonlisäys on suurempi, minkä vuoksi ne edellyttävät korkeampaa hintaa, jonka asiakkaat haluavat maksaa. Sama koskee väitteen mukaan lyhempien sarjojen kutomista. arvioinnissa, kehityksen koska (91)Raakapuuvillan hintakehitystä seuratessaan yhteisön toimielimet käyttävät kaikkia polkumyyntiin, vahinkoon ja syy-yhteyteen liittyviä osatekijöitä laskiessaan ja tutkiessaan vakiintuneen käytännön mukaan valuuttana ecua. Siksi Yhdysvaltain dollarin käyttöä ei voida hyväksyä. Rakennetyyppien usein toistuvista muutoksista ja lyhemmistä kudontasarjoista aiheutuvien kustannusten osalta komissio totesi, että yhteisön tuotannonala valmistaa sekä vakiotyyppejä että niitä erityisempiä rakennetyyppejä. Tässä tapauksessa tuonnin aiheuttama tiettyihin massatuotantona valmistettuihin rakenteisiin kohdistuva paine pakottaa yhteisön tuotannonalan monipuolistamaan rinnakkaisia rakennetyyppejä, jolloin kustannukset kasvavat. Hinnoista on todettava, että vaikka tietyt rakenteet saattavat edellyttää korkeampia hintoja, yhteisön tuotannonalan hintakehitys ja kannattavuus osoittavat, että yhteisön tuottajat eivät ole kyenneet veloittamaan kyllin korkeita hintoja voidakseen kattaa kustannuksensa. (92)Siksi päätellään, että yhteisön tuotannonalan kustannuksiin vaikuttavien kahden tärkeimmän tekijän kehittymistä koskevat väliaikaiset päätelmät olisi vahvistettava. 6. Päätelmä (93)Jatkotutkimuksen yhteydessä on vahvistettu, että yhteisön tuotannonalan myynti, tuotanto, työllisyys ja kannattavuus ovat heikentyneet, ja neuvosto katsoo, etteivät asiasta kiinnostuneiden osapuolten esittämät väitteet oikeuta muuttamaan väliaikaisia päätelmiä. Edellä esitetyistä syistä vahvistetaan, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. F. SYY-YHTEYS 1. Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset (a) Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista tulevan tuonnin kumulatiivinen vaikutus (94)Kyseisen tuotteen tuonnin kasvu vuodesta 1993 vuoteen 1996 tapahtui samanaikaisesti, kun yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden supistuessa sen taloudellinen tilanne heikkeni. Todettu merkittävä alihinnoittelu aiheutti laskupaineita yhteisön tuotannonalan hintoihin ja johti tappioihin. Koska valkaisemattomien 23 puuvillakankaiden markkinat ovat hyvin herkät hintojen muutoksille ja avoimet, kyseisestä tuonnista alihinnoittelun vuoksi - aiheutunut paine sai yhteisön tuotannonalan hinnat laskemaan, mistä seurasi taloudellisia tappioita. (95)Siksi katsotaan, että viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta polkumyynnillä tuotannonalalle tuleva tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut yhteisön merkittävää vahinkoa. Kyseiset päätelmät vahvistetaan. (b) Turkista tulevan tuonnin vaikutus (96)Turkin osalta todettiin rajoitettua alihinnoittelua. Tämä alihinnoittelu ei kuitenkaan johtanut Turkista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvuun. Päinvastoin, Turkista tuleva tuonti on vähentynyt jyrkästi ja vahinkotutkimusajanjaksona sen osuus yhteisön markkinoista oli vain 1,9 prosenttia. Tämä vähentyminen, pieni markkinaosuus ja alihinnoittelun suhteellinen vähäisyys huomioon ottaen katsotaan, että Turkista tulevalla tuonnilla ei ole ollut perusasetuksen 3 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua merkittäväksi luokiteltavaa vaikutusta. (97)Näin ollen katsotaan, että suojatoimenpiteet ovat Turkin osalta tarpeettomia. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset (98)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä komissio tutki muita tekijöitä kuin polkumyyntiä varmistaakseen, että kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa ei katsottaisi polkumyynnistä johtuvaksi. Komissio totesi, että kyseisten tekijöiden vaikutukset, sikäli kun niitä esiintyi, eivät poistaneet polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. (99)Jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle johtuu muista kolmansista maista kuin mahdollisesti aiheutunut vahinko asianomaisista maista tulevasta kyseisen tuotteen tuonnista. Erityisesti esitettiin, että samalla kun muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista on lisääntynyt, asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuudet ovat vuosien supistuneet 1993 vahinkotutkimusajanjaksona. Lisäksi muiden kolmansien maiden, esimerkiksi Venäjän, vientihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin asianomaisten maiden / vientihinnat. Siksi mainitut maat olisi myös otettava tutkimuksen kohteeksi. Muussa tapauksessa rikottaisiin WTO:n polkumyyntiä koskevan sopimuksen 12 artiklan 2 kohtaa ja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa. ennallaan pysyneet välisenä aikana 1996 ja ja Lisäksi jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat myös väittäneet, että yhteisön tuotannonalan huono tilannetta kokonaisuudessaan eikä se siksi johdut polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Tätä väitettä tukevina todisteina on esitetty maailmanlaajuiset vuotta 1997 ja tekstiilialaa kokonaisuudessaan koskevat luvut. tilanne vastaa taloudellinen tekstiilialan Vielä on väitetty, että asianomaisista maista tuleva tuonti ei voinut olla vahingon aiheuttaja, koska maahantuodut rakennetyypit ja yhteisössä valmistetut tyypit olivat erilaisia eivätkä sen vuoksi kilpaile keskenään. 24 (lOO)Tähän asiaan liittyen on muistettava, että kyseisen tuonnin ei tarvitse olla ainoa tai pääasiallinen syyn yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Riittää, että asianomaisista maista tuleva tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa. tuonti asianomaisista maista väheni vuoden 1996 (lOl)Ensiksi komissio totesi, että viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tuleva tuonti lisääntyi vuoden 1993 noin 108 000 tonnista vuoden 1996 noin 122 000 tonniin. Vaikka ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana, on otettava huomioon tämän ajanjakson toimenpiteiden voimassaolokauden samanaikaisuus aikaisempien väliaikaisten kanssa. Viiden kumulatiivisesti tarkastellun maan vastaava markkinaosuus pysyi vakaana huomattavalla 39 prosentin tasolla. Lisäksi on vahvistettu, että kyseinen tuonti tapahtui yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavin hinnoin. Siksi ei voida väittää, että muista maista tulevan tuonnin vaikutus olisi poistanut viidestä kumulatiivistesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Toiseksi, vaikka voikin olla totta, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat ovat joissakin tapauksissa alhaisemmat kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat, millään tavalla ei osoitettu sitä, että ne olisivat polkumyyntitasoa eli asianomaisen maan normaaliarvoa alhaisempia. Kolmanneksi, vaikka myös voi olla totta, että talouden laskusuuntaus on osaltaan vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikean tilanteen syntymiseen, tämä ei ole estänyt asianomaisista maista aiheuttamasta vahinkoa yhteisön tuotannonalalle pahentamalla entisestään tilannetta. tulevaa tuontia (102)Maahan tuotujen rakennetyyppien ja yhteisön tuotannonalan valmistamien tyyppien välisen kilpailun puuttumisesta tutkimus on osoittanut, että tuonti on keskittynyt rajalliseen määrään rakennetyyppejä. Lisäksi on todettu, että yhteisön tuotannonala tuottaa kuitenkin kyseisiä tyyppejä. Tässä suhteessa olisi otettava huomioon vielä rinnakkaisiin rakennetyyppeihin kuuluvien kankaiden suuri vaihdettavuus. Muun asianomaisista maista jakautuvan moniin eri rakennetyyppeihin, joita tuodaan pieniä määriä. Myös kyseiset rakennetyypit kilpailevat vastaavien yhteisön tuotannonalan tuottamien rakennetyyppien kanssa. todetaan tuonnin tulevan (103)Lopuksi mainittakoon, että polkumyyntitullien käyttöönoton vastustamista ei voi perustella nykyisessä menettelyssä käyttöönotettavien tullien kyvyttömyydellä suojata yhteisön tuotannonalaa muista kolmansista maista peräisin olevan muuten kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kilpailulta. Se, että yhteisön tuotannonalalla on vaikeuksia, joiden syy on osittain muu kuin polkumyynnillä tapahtuva tuonti, ei ole syy kieltää suojaamasta tuotannonalalta polkumyynnin aiheuttama vahinkoa vastaan. On syytä mainita, että vuosien 1993 ja 1996 välisenä aikana kyseinen tuonti lisääntyi ja sen markkinaosuus pysyi vakaana ja että tutkimusajanjakson aikana viidestä kumulatiivistesti tarkastellusta maasta olevien tuottajien/viejien hinnat havaittiin yhteisön tuotannonalan hinnat huomattavasti alittaviksi. Samanaikaisesti yhteisön tuottajille todettiin aiheutuvan vahinkoa tuotannon, myynnin, markkinaosuuden ja kannattavuuden laskiessa. (104)Siksi ja edellä esitetty huomioon ottaen syy-yhteyttä koskevat väliaikaiset huomiot vahvistetaan. 25 G. YHTEISÖN ETU 1. Yhteisön tuotannonala (a) Aiemmin käyttöönotettujen toimenpiteiden vaikutus yhteisön tuotannonalaan (105)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet hyödyttäisivät yhteisön tuotannonalaa lisäämällä tuotantoa, myyntiä toimenpiteiden kannattavuutta. Aikaisempana soveltamisaikana tapahtunut kehitys oli vahvistanut tämän päätelmän. väliaikaisten ja (106)Jotkin osapuolet ovat väittäneet vaariksi komission päätelmiä edellisen menettelyn yhteydessä toteutettujen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen vaikutuksesta ja perustelleet väitettään seuraavasti: Ensinnäkin väliaikaisia tulleja ei kannettu välittömästi eivätkä ne sen vuoksi - voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteen parantumiseen. - Toisena perusteena oli, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetut esimerkit toimenpiteiden vaikuttavuudesta eivät olleet päteviä, koska ne olivat valikoituja esimerkkejä. - Lopuksi väitettiin, että vaikka toimenpiteet otettaisiin käyttöön, yhteisön tuotannonala ei tuottaisi tai ei pystyisi tuottamaan kyseistä tuotetta tasoltaan alhaisemmin eritelmin kuvattuina perustyypin kankaina, koska se keskittyi suurempaa arvonlisäystä edellyttäviin kankaisiin. Siksi toimenpiteet aiheuttaisivat tuojille tarpeetonta haittaa ilman yhteisön tuotannonalalle koituvaa hyötyä. Osapuolet toimittivat väitettään tukevina todisteina tulokset yhteisön tuottajien parissa tehdystä tutkimuksesta, jossa pyydettiin hintatarjouksia tietyistä määristä erityisiä rakennetyyppejä ja jonka tuloksena oli lukuisia kieltäviä vastauksia. (107)Ensiksi on todettava, että vaikka väliaikaisia tulleja ei kanneta suoraan, vaan ne varmistetaan vain väliaikaisesti, taloudelliset toimijat ottavat ne kokemuksen mukaan huomioon tehdessään valintaa maahantuonnin ja yhteisön tuotannonalalta ostettavien tuotteiden välillä. Näin tapahtui myös edellisen menettelyn yhteydessä. Kyseisen tuotteen käyttäjät lisäsivätkin hankintojaan yhteisön tuottajilta. Tämä käyttäytyminen osoittaa, että käyttöönotetuista väliaikaisista tulleista oli yhteisön tuottajille välitöntä hyötyä. Tästä hyödyllisestä vaikutuksesta varmistuttiin sekä otokseen valittujen yhteisön tuottajien että koko yhteisön tuotannonalan osalta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 194 ja 210 kappale). Siksi ei voida väittää, että hyödylliset vaikutukset olisi vahvistettu tiettyjen valikoitujen yritysten perusteella. (108)Tietyn määrän yhteisön tuottajia parissa tehdyn tutkimuksen tuloksien osalta todetaan, että kyseinen tutkimus vaikuttaa pintapuoliselta eikä sitä sen vuoksi voida pitää yhteisön tuotannonalan asemaa edustavana. Näin ollen väite on hylättävä. (b) Korvaava tuonti: viimeistellyt tuotteet (109)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että väliaikaisessa asetuksessa esitetty komission analyysi kiintiöiden vaikutuksesta viimeisteltyjen kankaiden ja valkaisemattomien kankaiden tuontiin on epäjohdonmukainen ja sen vuoksi mitätön. On väitetty, että jos viimeisteltyjen kankaiden tuontia koskevat voimassa olevat kiintiöt estäisivät 26 merkittävän siirtymisen tuomaan kyseisiä kankaita kolmansista maista, saman väitteen pitäisi vastaavasti päteä valkaisemattomiin puuvillakankaisiin. Lisäksi on väitetty, että komission ryhmän 2 ja 2 a kiintiöitä koskevat päätelmät olivat epäolennaisia, koska kyseinen ryhmä sisältää myös viimeisteltyjä kankaita sekä kankaita, joiden puuvillapitoisuus^Dn alle 85 prosenttia. (HO)Jotkin osapuolet ovat myös asettaneet kyseenalaiseksi edellisen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamiskauden aikana tapahtunutta valkaistujen kankaiden tuonnin äkillistä lisääntymistä koskevan taloudellisen analyysin. Vaikka asianomaiset osapuolet eivät aseta kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjen yhteisössä tapahtuvan valkaisun kustannusten oikeellisuutta, kolmansista maista tuotujen valkaistujen kankaiden ilmoitettuja hintoja kohtaan on ilmaistu epäilyksiä. Tämän kannan tueksi on annettu tiedot yhden yhteistyössä toimivan riippumattoman tuojan Pakistanista tuomien valkaistujen kankaiden hinnoista, jotka osoittavat komission ilmoittamaa tasoa alhaisempaa eli 3,8-3,9 ecun kilohintaa. (lll)Viimeisteltyjen kankaiden osalta on analysoitavana se, voisiko kyseistä tuotetta koskevien tullien käyttöönotto aiheuttaa viimeisteltyjen kankaiden tuonnin määrässä äkillisen kasvun. Tätä taustaa vasten on analysoitu tuontikiintiöiden olemassaoloa. (112)Kiintiöiden alaryhmään 2 a kuuluvat painettujen ja värjättyjen kankaiden lisäksi sekä alle että yli 85 prosenttia puuvillaa sisältävät värjätyt langat. Tätä kiintiötä sovellettaessa suurimmaksi mahdolliseksi kasvumarginaaliksi on kuitenkin arvioitu ryhmään 2 a kuuluvien tuotteiden käyttämättömien määrien perusteella 20 000- 25 000 tonnia. Värjätystä langasta tehtyjen kankaiden tuonnin vakaa kehityssuuntaus, joka on yhtenevä tämän tuotteen yhteisössä esiintyvän kulutuksen vakauden kanssa, ja alle 85 prosenttia puuvillaa sisältävien viimeisteltyjen kankaiden pieni osuus (noin 7 prosenttia ryhmään 2 a kuuluvista kankaista) huomioon ottaen ryhmään 2 a kuuluvien kankaiden suurempi kasvumarginaali ei ole todennäköinen. Väite, jonka mukaan ryhmän 2 a kiintiö ei voi estää tehokkaasti painettujen ja värjättyjen kankaiden tuonnin äkillistä kasvua sen vuoksi, että kyseiseen alaryhmään kuuluu myös muita kuin kyseisiä tuotteita, on näin ollen hylättävä. Valkaistujen kankaiden tuonnista tehdyn analyysin osalta todetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä hinnat määritettiin valkaistujen kankaiden tuontia kolmansista maista koskevien Eurostat-tietojen perusteella. Kyseiset tilastotiedot koskevat valkaistujen kankaiden kokonaisvientiä kaikista vientiä harjoittavista maista, ja sellaisina ne antavat oikean kuvan kunkin maan tuotevalikoimasta. Pakistanista tuotujen valkaistujen kankaiden hinnat olivat vuonna 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson aikana 4,5 ecua kilolta, ja vuonna 1997 ne nousivat 4,7 ecuun kilolta. Tätä seikkaa koskeva tammi-maaliskuulta 1998 tehty jatkotutkimus osoittaa, että valkaistujen kankaiden hinnat nousivat kyseisenä aikana edelleen 5,3 ecuun kilolta. Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaistujen kankaiden ecua, vahinkotutkimusajanjaksona 4,6 ecua, vuonna 1997 4,8 ecua ja vuoden 1998 tammi- maaliskuussa 5,4 ecua. keskimääräiset kilohinnat vuonna olivat 1996 4,7 Väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvä analyysi osoitti, ettei ollut taloudellisesti perusteltua käyttää valkaistujen kankaiden tuontia keinona välttyä maksamasta polkumyyntitulleja. Jatkotutkimus on vahvistanut tämän analyysin tulokset. 27 '(c) x Yhteisön käytettävissä olevan kapasiteetin rajallisuus (113)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli väitti, että komission päätelmä, jonka mukaan yhteisön kapasiteettiaan toimitusvajausten estämiseksi, oli virheellinen, koska ei voitu kohtuudella odottaa, tuotannonala oli lisätäkseen riittävän joustava - että yhteisön tuotannonala voisi toimittaa 72 prosenttia markkinoiden tarpeesta. (114)Komissio totesi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, että rajoitettu kapasiteetti ei estäisi yhteisön tuottajia hyötymästä mahdollisesti käyttöönotetuista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Yhteisön tuottajien tuotannon lisääntyminen väliaikaisten tullien voimassaoloaikana osoittaakin, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetissa on tietty määrä joustavuutta. (d) Korvaava tuonti: sovitetut tuotteet (115)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että tullien käyttöönotto valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa aiheuttaa tuonnin viimeisteltyihin kankaisiin siirtymisen lisäksi lopulta myös sovitettujen tuotteiden tuonnin äkillisen lisääntymisen. Tästä seuraisi, että yhteisön tuotannonala ei loppujen lopuksi hyötyisi mahdollisesti käyttöönotetuista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. (116)Komissio tutki sovitettujen tuotteiden tuonnin kehityksen vuoden 1993 ja vahinkotutkimusajanjakson väliseltä ajalta. Tässä tutkimuksessa otettiin huomioon joukko viimeisteltyjä tuotteita, jotka edustivat suurinta osaa yli 50 prosenttia puuvillaa sisältävää valkaistua puuvillakangasta sisältävistä viimeistellyistä tuotteista, eli verhot, vuodevaatteet, pöytäliinat ja paidat. (117)Verhojen ja vuodevaatteiden tuonnin todettiin lisääntyneen jatkuvasti alkaen vuodesta 1993 aikana, jolloin polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ollut voimassa. Vuodesta 1993 vuoteen 1996 verhojen kokonaistuonti on lisääntynyt noin 199 prosenttia, kun taas asianomaisista maista tulevan verhojen tuonnin lisääntyminen jäi vähäisemmäksi noin 136 prosenttiin. Vuodevaatteiden kokonaistuonti lisääntyi vuodesta 1993 vuoteen 1996 21 prosenttia. Pöytäliinojen tuonti pysyi vakaana vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana ja lisääntyi vuonna 1996 (9,7 prosenttia), kun taas paitojen tuonti lisääntyi 30 prosenttia vuodesta 1993 vuoteen 1996. Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana, josta osan aikaisemmat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat voimassa, verhojen, vuodevaatteiden ja pöytäliinojen tuonti asianomaisista maista jatkui edelleen, tosin hidastuneena: verhojen tuonnin kasvu oli 23 prosenttia, vuodevaatteiden 10 prosenttia ja pöytäliinojen 10 prosenttia. Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon paitojen tuonti väheni 2 prosenttia. (118)Sovitettujen tuotteiden tuonnin lisääntyminen oli vuosien 1993 ja 1996 välisenä aikana jatkuvaa. Marraskuussa 1996 tapahtunut väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa ei lisännyt jyrkästi sovitettujen tuotteiden tuontia. Lisäksi myös sovitettuihin tuotteisiin sovelletaan tuontikiintiöitä samoin kuin kyseisiin tuotteisiin ja viimeisteltyihin kankaisiin. Vielä on lisääntyminen edellyttäisi tuotantolaitosten perustamista sovitettuja tuotteita varten viejämaihin, mikä vaatisi 28 tällainen äkillinen todettava, että tuonnin huomattavia viimeistelyn. investointeja, koska tuotantoprosessi sisältää myös kankaiden (119)Kaikista mainituista syistä on epätodennäköistä, että sovitettujen tuotteiden tuonti lisääntyisi äkillisesti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttamisen vuoksi. 2. Muut huomiot (120)Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on kiinnitettävä erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen pollaimyynnin kaupankäyntiä vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Tässä yhteydessä on puuvillakankaiden pääsyä tutkimuksen kohteena olevien viiden maan markkinoille. tutkittu yhteisössä valmistettujen valkaisemattomien (121)Kyseisen tuotteen vienti Kiinan kansantasavaltaan, Egyptiin, Intiaan, Indonesiaan ja Pakistaniin oli vuonna 1996 vain 164 tonnia ja vahinkotutkimusajanjaksona 134 tonnia, kun kyseisen tuotteen viennin koko määrä oli vuonna 1996 13 000 tonnia ja vahinkotutkimusajanjaksona 13 100 tonnia, eli osuus yhteisön viennin koko määrästä oli noin 1 prosentti. Yhteisössä tuotettujen valkaisemattomien puuvillakankaiden markkinoillepääsy on jäänyt lähes merkityksettömäksi yhteisössä valmistetun kyseisen tuotteen tuonnissa jotka ovat seuraavat: 19 prosenttia Kiinan sovellettavien kansantasavallassa, 60 prosenttia Egyptissä, 40 prosenttia Intiassa, 15 prosenttia Indonesiassa ja 45 prosenttia Pakistanissa, mihin kyseistä tuotetta ei saa tuoda ilman erikoislupaa. tullien vuoksi, Viimeisteltyjen kankaiden ja sovitettujen tuotteiden osalta tilanne on samankaltainen. Viimeisteltyjen kankaiden vienti viiteen asianomaiseen maahan olikin noin 1 prosentti kyseisten kankaiden koko yhteisön viennistä. Sovitettujen tuotteiden vienti viiteen kumulatiivistesti tarkasteltuun maahan oli noin 0,2 prosenttia mainittujen sovitettujen tuotteiden koko yhteisön viennistä. (122)Siksi voidaan väittää, että yhteisön kyseisen tuotteen ja sitä sisältävien myöhemmän jalostusasteen tuotteiden viennille on olemassa huomattavan suuria esteitä, joilla on näin ollen kaupankäyntiä vinouttava vaikutus. 3. Yhteisön etua koskeva päätelmä että komissio (123)Jotkin osapuolet ovat kyseenalaistaneet väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehdyt komission päätelmät siitä, että yhteisön edun kannalta ei todettu pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Nämä osapuolet väittivät, analysoi mahdollisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton todennäköisiä vaikutuksia myöhemmän jalostusasteen teollisuuteen nykyisessä menettelyssä vain aikaisemman kuusi kuukautta kestäneen väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolokauden perusteella. Ne väittivät, että jos lopulliset viisi vuotta voimassa olevat toimenpiteet otettaisiin käyttöön, niiden kielteinen vaikutus myöhemmän jalostusasteen teollisuuteen muodostaisi pakottavan syyn olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. 29 (124)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tutkittiin mahdollisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia myöhemmän jalostusasteen teollisuuteen. Samalla, kun tiettyjä näkökohtia kuten esimerkiksi kustannusten ja hintojen nousua analysoitiin väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden aiemman voimassaolokauden perusteella, jotkin muut puuvillakankaiden kaupan lähinnä rakenteelliset näkökohdat kuten viimeisteltyjen kankaiden ja sovitettujen tuotteiden tuonnissa sovellettavat kiintiöt, yhteisön viimeistelijöiden suhteelliset kilpailuedut ja viimeisteltyjen kankaiden alhainen tuonnin penetraatioaste olivat ristiriidassa sellaisen päätelmän kanssa, jonka mukaan olisi olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. (125)Asiasta kiinnostuneiden osapuolten väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen esittämät huomautukset väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 240-371 kappaleessa olevista menettelyn yhteisön etua koskevista näkökohdista on tutkittu. Koska kyseisten huomautusten perusteella ei ole syytä muuttaa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyä arviota, neuvosto vahvistaa, että pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ole todettu. H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 1. Vahingon poistava taso (126)Perusasetuksen asianmukaisten tutkittiin, olisiko lievempiä siksi, että toimenpiteiden oltava todettuja polkumyyntimarginaaleja kyseiset lievemmät toimenpiteet olisivat riittäviä poistamaan yhteisön tuotannonalalle polkumyynnistä aiheutuvan vahingon. säännösten mukaisesti (127)Todetun vahingon ja siinä erityisesti kannattavuuden puuttumisen ja hintojen laskupaineen vuoksi katsotaan, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja olisi nostettava polkumyynnin vastaisin toimenpitein niin, että ne kohoavat vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. (128)Vahinkoa aiheuttamattoman tuottajien myyntihintoihin lisättiin väliaikaisessa vaiheessa tutkimusajanjakson aikana havaittu otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien voiton vajauksen painotettu keskiarvo yhdessä vähimmäistasoisen voiton kanssa. saavuttamiseksi yhteisön tason (129)Useat osapuolet väittivät, että vähimmäisvoittomarginaalia ei pitäisi asettaa 8 prosenttiin. Ne esittivät tietoja, joiden piti osoittaa yhteisön tuotannonalan voittojen jääneen jopa sen kannattavina aikoina paljon alhaisemmiksi kuin 8 prosenttia. (130)Tällaisen väliimmäisvoittomarginaalin tarkoitus on osoittaa, millaista voittoa yhteisön tuotannonalan voisi kohtuudella odottaa saavuttavan, jos vahingollista polkumyyntiä ei tapahtuisi. Asiasta kiinnostuneiden osapuolten toimittamien tietojen perusteella kyseisen voittomarginaalin katsotaan edelleen olevan 8 prosenttia. Tämä marginaali kuvastaa myös sitä tosiasiaa, että yhteisön tuotannonalan on toivuttava aikaisemman polkumyynnin vaikutuksista. Lisäksi kyseinen voittomarginaali on yhteisön tuotannonalan yhteydessä noudattaman tavanomaisen käytännön mukainen. Edelleen todetaan, että tämä marginaali on sama, joka katsottiin asianmukaiseksi aikaisemman valkaisemattomia puuvillakankaita tämäntyyppisen toimielinten 30 koskevan menettelyn yhteydessä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty vähimmäisvoittomarginaali vahvistetaan. (131)Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään että jos tietyn vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat alhaisempia kuin vastaavat edellä lasketut vahingon poistamiseksi tarpeelliset tuontihintojen nousut, lopulliset tullit eivät saa olla vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja korkeammat. Prosentteina vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohinnasta tullaamattomana ilmaistut tullit ovat: Kiinan kansantasavalta: Kaikki tuottajat/viejät Egypti: 10,9 prosenttia Kaikki tuottajat/viejät 18,5 prosenttia Intia: Coats Viyella India Ltd. 5,3 prosenttia Vardhman Spinning & General Mills Ltd 4,1 prosenttia Mafatlal Industries Limited Century Textiles and Industries Ltd 16,1 prosenttia 14,7 prosenttia Virudhunagar Textile Mills ja Thiagarajar Mills Ltd 5,3 prosenttia Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat yritykset Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 12,8 prosenttia 12,8 prosenttia Indonesia: P. T. Apac Inti Corpora 11,8 prosenttia P. T. Argo Pantes + P. T. Daya Manunggal 12,3 prosenttia P. T. Eratex Djaja Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat yritykset Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 12,7 prosenttia 12,2 prosenttia 12,2 prosenttia Pakistan: Amer Fabrics Ltd ja Diamond Fabrics Ltd 3,5 prosenttia Nishat Fabrics Ltd ja Nishat Mills Ltd 10,5 prosenttia 31 Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd ja Kohinoor Weaving Mills Ltd) 9,8 prosenttia Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat yritykset. *. •••- Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 9,5 prosenttia 9,5 prosenttia. 2. Sitoumukset (132)Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta olevien tuottajien/viejien kanssa keskusteltiin perusasetuksen 8 artiklan mukaisesta mahdollisuudesta antaa hintasitoumuksia. Näiden keskustelujen jälkeen tuottajat/viejät esittivät sitoumuksia, jotka komissio hyväksyi komission päätöksellä N:o. (133)Kyseiset sitoumuksen perustuvat vähimmäishintaan, jota noudatetaan kunkin viiden tarkastellun maan tuottajien/viejien yhteisöön suuntautuvasta kumulatiivisesti viennistä suurta osaa edustavassa rajallisessa määrässä rakennetyyppejä (eli kahden numeroparin yhdistelmiä, joka sisältävät loimen ja kuteen langan numerot sekä loimen ja kuteen säikeiden lukumäärät) sekä painoltaan alle 100 g/m2 olevissa kankaissa. Välmnmäishinnat on laskettu vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohinnan perusteella lisättynä asianmukaisilla polkumyynti- tai vahinkomarginaaleilla sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. (134)Sitoumusten piiriin kuulumattomien tapahtuvan toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi sitoumusten alaisille rakennetyypeille asetetaan koko maata koskeva enimmäismäärä. Enimmäismäärän täyttyessä näiden tuotteiden tuonnissa ei noudateta vähimmäishintoja vaan siihen sovelletaan voimassa olevaa polkumyyntitullia. rakennetyyppien viennillä Sen varmistamiseksi, että arvotullista vapaan tuonnin määrä ei ylitä sitoumuksissa jäsenvaltioiden vahvistettuja tulliviranomaisille olisi esitettävä voimassa oleva tuontilisenssi, josta käyvät selvästi ilmi tuottajan nimi, kyseinen rakennetyyppi ja tuonnin määrä. (6) enimmäismääriä, tullivapauden saamiseksi Alle 100 g/m2 painaviin kankaisiin ei sovelleta enimmäismääriä, koska kyseisten kankaiden osalta toimenpiteiden kiertämisriski on vähäinen. Kyseiset kankaat edustavat hyvin pientä osaa markkinoista ja tullin on helppo erottaa ne muista kankaista niiden painon perusteella. 3. Lopulliset tullit tuottajien/viejien (135) Asianomaisista maista olevien sitoumusten hyväksyminen huomioon ottaen sovelletaan kyseisen tuotteen tuonnissa yhteisöön muiden kuin sitoumukset allekirjoittaneiden tuottajien/viejien ja sitoumusten piiriin kuulumattomien rakennetyyppien sekä sitoumuksen alaisien mutta enimmäismäärän ylittävien rakennetyyppien osalta polkumyynnin vastaisia arvotulleja. Tämä toimenpide tukee myös sitoumuksien noudattamista estämällä niiden kiertämistä. esittämien (6) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 mukaisesti valkaisemattomia puuvillakankaita yhteisöön tuotaessa on esitettävä tuontilisenssi. Nykyisen polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä sovelletaan tätä järjestelmää. 32 (136)Alle 100 g/m2 painavat kankaat muodostavat hyvin pienen osan markkinoista. Kyseisiä kankaita tuodaan kahdessa eri laatuluokassa, joista toinen on tavallisesta toinen on ohuesta, langasta kudottu alhaiseen hintaan korkealaatuisesta ja kestävästä langasta kudottu tuontihinnaltaan kallis laatu, ja kyseisten kankaiden tuonti ei yleensä aiheuta vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kyseisten kankaiden erityispiirteistä johtuu, että toisaalta arvotullin soveltaminen olisi kohtuutonta korkeaan laatuun kohdistuvan korkean tullin vuoksi, kun taas toisaalta pelkästään vähimmäishintaan perustuva tulli ei olisi hinnaltaan alhaisen laadun kannalta tarkoituksenmukainen. tuotava laatu ja (137)Siksi päätettiin asettaa vähimmäishintaan perustuva tulli, jonka ehtona on, että asianmukainen arvotulli maksetaan vain vähimmäishintaa alhaisemmalla hinnalla tuodusta tuonnista. Arvotullin soveltaminen alhaiseen hintaan tuotavaan laatuun vaikuttaisi niin, että kyseisten kankaiden tuonti väliimmäishintaa halvemmalla voi jatkua. Jos arvotullin soveltaminen nostaisi hinnan vähimmäishintaa korkeammaksi, tulli peritään vain tuontihinnan ja vähimmäishinnan erotuksen suuruisena. (138)Kyseisten kankaiden vähimmäishinnan määrittämiseksi katsotaan, että koska otokseen kuuluvilta tuottajilta/viejiltä peräisin olevia edustavia tietoja ei ole käytettävissä, kyseisten vähimmäishintojen perusteena olisi käytettävä Eurostatin tilastojen mukaisia tuontihintoja. Eurostàtilta peräisin olevat tiedot koskevat alle 100 g/m2 painavien lisäämällä kunkin asianomaisen maan tuottajiin/viejiin sovellettava polkumyyntitulli Eurostatin tilastoimaan maakohtaiseen tuontihintaan saadaan vähimmäishinta, joka poistaisi yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon riittävässä laajuudessa. tuotujen kankaiden tuotevalikoimaa, ja. (13 9)Näin vahvistetut vähimmäishinnat ovat: Maa Kiinan kansantasavalta Egypti Intia Indonesia Pakistan ~ Vahimmaishinta ecua/kg 4,7 6,0 5,6 4,9 4,2 I. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN (140)Koska viejien vientiä harjoittavien havaitut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on vakava, asetuksen (EY) N:o 773/98 mukaisten väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien lopullinen kantaminen katsotaan tarpeelliseksi lopullisina käyttöönotettujen tullien suuruisina. Tämä päätös koskee myös sitoumukset allekirjoittaneita yrityksiä. viejämaiden osalta ja (141)Alle 100 g/m2 painavien kankaiden osalta väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. Ottaen huomioon, että yli ja alle 100 g/m2 painavien kankaiden välinen ero on otettu huomioon vasta lopullisessa vaiheessa, väliaikaisten tullien kantaminen kyseisten kankaiden osalta vaikuttaa kohtuuttomalta. (142)Turkista peräisin olevan kyseisen tuotteen osalta väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava. 33 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: / artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli ex CN-koodeihin 5208 11 90-5208 19 ja (Taric-koodit 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5209 11-5209 19 5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 12 9190, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 5209 11 00 90, 5209 12 00 90, 5209 19 00 90) kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa. 2. Ottaen huomioon, mitä jäljempänä 3 kohdassa on säädetty, polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohinnasta tullaamattomana on seuraava tuotteille, joiden alkuperämaa on: Maa Kiinan kansantasavalta Egypti Intia Indonesia Pakistan Tulli 10,9% 18,5 % 12,8 % 12,2 % 9,5% | Taric-lisakoodi 8900 8900 8900 [ 3. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamiin ja vientiin myymiin tuotteisiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: Maa: Intia Century Textiles & Industries Limited Coats Viyella India Limited Vardhman Spinning & General Mills Limited Mafatlal Industries Limited Virudhunagar Textile Mills ja Thiagarjar Mills Ltd. Maa: Indonesia Group Argo Pantes (P. T. Argo PantesjaPTDayaManunggal) Apac Inti Corpora Eratex Djaja ~ Maa: Pakistan Arher Fabrics Ltd ja Diamond Fabrics Ltd. Nishat Fabrics Ltd ja Nishat Mills Tulli 14,7 % 5,3 % 4 , 1% 16,1% 5,3% Tulli 12,3 % 11,8% 12,7 % Tulli 3,5 % Taric-lisakoodi 8913 8914 8915 8917 8916 - Taric-lisakoodi 89l9. 8918 8922 Taric-lisakoodi 8923 10,5 % ~ 8928 34 ;^f$fcj;?i ; -. L td Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd ja Kohinoor Weaving Mills Ltd) ; I 9,8% I • "" 8925 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla 1. Enintään 100 g/m2 painavien valkaisemattomien puuvillakankaiden (Taric-koodit 5208 11 90 90, 52Q8 13 00 91 ja 5208 19 00 91) tuontiin ei sovelleta 1 artiklassa käyttöönotettua tullia, jos kyseisten kankaiden tuonti tapahtuu korkeammalla hinnalla kuin seuraavat vapaasti yhteisön rajalla cif-vähimmäisnettohinnat tullaamattomana: Maa Kiinan kansantasavalta Egypti Intia Indonesia Pakistan Vahimmaishinta ecua/kg 4,7 6£_ 5,6 4,9 4,2 2. Muuhun korkeintaan 100 g/m2 painavien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin tullia. Jos sovelletaan asianmukaista 1 artiklassa käyttöönotettua asianmukaisen tullin soveltaminen nostaisi tuontihinnan edellä 1 kohdassa mainittua asianmukaista vähimmäishintatasoa korkeammaksi, sovelletaan vain tuontihinnan ja vähimmäishinnan erotusta. 3 artikla Komission päätöksellä N:o hyväksytyt sitoumukset antaneiden yritysten tuottamat ja yhteisöön vietäväksi myymät tuotteet, jotka luokitellaan edellä 1 artiklan 1 kohdassa mainittuihin CN-koodeihin, vapautetaan edellä 1 ja 2 artiklassa säädetyistä polkumyyntitulleista, jos kyseinen tuonti tapahtuu mainitussa päätöksessä säädetyn menettelyn mukaisesti. 4 artikla 1. Yksinomaan käsillä tai jaloilla käytettävillä kangaspuilla kudotut tuotteet, jotka luokitellaan edellä 1 artiklan 1 kohdassa mainittuihin CN-koodeihin, vapautetaan tämän asetuksen 1 artiklassa säädetystä tullista (Taric-koodit 5208 1190 10, 5208 12 1110, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 10, 5208 12 9110, 5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 19 00 10, 5209 11 00 10, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen yhteisössä jollakin seuraavista asiakirjoista: 35 a) alkuperämaan toimivaltaisen viranomaisen antama todistus, joka on tämän asetuksen liitteessä I olevan mallin mukainen, tai b) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 (7) 3 artiklan mukainen todistus. 3. Edellä 2 kohdan a alakohdan nojalla annetut todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos alkuperämaat ovat ilmoittaneet komissiolle sellaisten viranomaistensa nimet ja osoitteet, joilla on toimivalta myöntää tällaisia todistuksia, yhdessä näiden viranomaisten käyttämien leimojen mallien kanssa, sekä todistusten tarkastamisesta vastuussa olevien viranomaisten nimet ja osoitteet. Leimat ovat voimassa siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa niiden mallit. 4. Edellä 2 kohdan mukaiset todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos todistuksen 11 kohdan vaihtoehdot b ja c on poistettu ja jos niissä todistetaan, että todistuksessa tarkoitetut tuotteet ovat vaihtoehdon a mukaisia. Yhteisön tullikoodeksin asianmukaisia soveltamissäännöksiä ja erityisesti komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (8), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 12/97 (9), 93, 93a ja 94 artiklan säännöksiä hallinnollisesta yhteistyöstä sovelletaan soveltuvin osin. 5 artikla 1. Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuonnissa asetuksen (EY) N:o 773/98 mukaisesti käyttöönotetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisen tullin määräisinä. Tätä säännöstä sovelletaan väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien osalta myös sitoumukset allekirjoittaneisiin yrityksiin. 2. Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien alle 100 g/m2 painavien kankaiden tuonnissa käyttöönotettujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. 3. Turkista peräisin olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuonnissa käyttöönotettujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. 6 artikla Menettely päätetään Turkista peräisin olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuonnin osalta. 7 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (7)EYVLL 275, 8. 11. 1993, s. 1. (8) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (9)EYVLL9,13. 1. 97, s. 1. 36 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1998. 37 ISSN 1024-4492 KOM(98) 487 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 05 06 11 Luettelonumero : CB-CO-98-505-FI-C ISBN 92-78-38754-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg