title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1616/98 af 24. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1710/95, (EF) nr. 1711/95 og (EF) nr. 1905/95 vedrørende importbetingelser for visse kornprodukter fra visse lande

eurovoc_concepts:
CCT duties
cereal product
cereals
import
tariff reduction
third country

text: 25. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 209/31 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1616/98 af 24. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1710/95, (EF) nr. 1711/95 og (EF) nr. 1905/95 vedrørende importbetingelser for visse kornprodukter fra visse lande KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLES- SKABER HAR (cid:190) i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden; under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3290/94 af 22. december 1994 om de tilpasninger og overgangsfor- anstaltninger, der er nødvendige i landbrugssektoren for gennemførelsen af de aftaler, som er indg(cid:134)et under de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-rundens regi (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1340/98 (2), særlig artikel 3, stk. 1, og perioden for vedtagelse af overgangsforanstaltninger blev forlænget indtil den 30. juni 1999 ved forordning (EF) nr. 1340/98; i afventning af R(cid:134)dets vedtagelse af definitive foranstaltninger bør foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1710/95, (EF) nr. 1711/95 og (EF) nr. 1905/95 forlænges indtil den 30. juni 1999; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1710/95 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1251/97 (4), blev der fastsat overgangsforanstaltninger indtil den 30. juni 1998 for særordningerne for indførsel af klid og andre restpro- dukter fra sigtning, formaling og anden bearbejdning af visse kornarter med oprindelse i Tunesien, Algeriet, Marokko og Egypten med henblik p(cid:134) iværksættelsen af den landbrugsaftale, der blev indg(cid:134)et i forbindelse med de under Uruguay- multilaterale runden; ved beslutning 98/238/EF, EKSF (5) har Fælles- skabet indg(cid:134)et en aftale med Den Tunesiske Republik; handelsforhandlinger forordning (EF) nr. 1711/95 (6), ved Kommissionens senest ændret ved forordning (EF) nr. 1251/97, blev der fastsat overgangsforanstaltninger indtil den 30. juni 1998 for særordningerne for indførsel af h(cid:134)rd hvede med oprin- delse i Marokko med henblik p(cid:134) iværksættelsen af den landbrugsaftale, der blev indg(cid:134)et i forbindelse med de multilaterale under Uruguay- runden; handelsforhandlinger forordning (EF) nr. 1905/95 (7), ved Kommissionens senest ændret ved forordning (EF) nr. 1251/97, blev der fastsat overgangsforanstaltninger indtil den 30. juni 1998 for særordningerne for indførsel af h(cid:134)rd hvede, kanarie- græs, rug og malt med oprindelse i Tyrkiet med henblik p(cid:134) iværksættelsen af den landbrugsaftale, der blev indg(cid:134)et (1) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (2) EFT L 184 af 27. 6. 1998, s. 1. (3) EFT L 163 af 14. 7. 1995, s. 1. (4) EFT L 173 af 1. 7. 1997, s. 94. (5) EFT L 97 af 30. 3. 1998, s. 1. (6) EFT L 163 af 14. 7. 1995, s. 3. (7) EFT L 182 af 2. 8. 1995, s. 7. Artikel 1 1. Forordning (EF) nr. 1710/95 ændres som følger: (cid:190) ordet »Tunesien« udg(cid:134)r hver gang det forekommer (cid:190) i artikel 1, ændres datoen den »30. juni 1998« til den »30. juni 1999« (cid:190) i artikel 4, anden afsnit, ændres datoen den »30. juni juni 1999«. 1998« til den »30. 2. Forordning (EF) nr. 1711/95 ændres som følger: (cid:190) i artikel 1, ændres datoen den »30. juni 1998« til den »30. juni 1999« (cid:190) i artikel 3, stk. 2, ændres datoen den »30. juni 1998« til den »30. juni 1999«. 3. Forordning (EF) nr. 1905/95 ændres som følger: (cid:190) i artikel 1, ændres datoen den »30. juni 1998« til den »30. juni 1999« (cid:190) i artikel 5, anden afsnit, ændres datoen den »30. juni juni 1999«. 1998« til den »30. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. juli 1998. L 209/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 7. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Regulamento (CE) nº 1607/98 do Conselho de 24 de Julho de 1998 relativo à proibição de novos investimentos na República da Sérvia

eurovoc_concepts:
Serbia
international sanctions
investment abroad
regulation of investments

formats: html pdf print

text: L 209/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 7. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1607/98 DO CONSELHO de 24 de Julho de 1998 relativo (cid:133) proibi(cid:135)(cid:209)o de novos investimentos na Rep(cid:156)blica da S(cid:130)rvia O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, e, nomeadamente, os seus artigos 73º G e 228º A, Tendo em conta a Posi(cid:135)(cid:209)o Comum 98/374/PESC, de 8 de Junho de 1998, definida pelo Conselho com base no artigo J. 2 do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia, sobre a proibi(cid:135)(cid:209)o de novos investimentos na S(cid:130)rvia (1), Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o, Considerando que esta proibi(cid:135)(cid:209)o (cid:130) abrangida pelo Tratado que institui a Comunidade Europeia; Considerando que, por conseguinte e nomeadamente para evitar distor(cid:135)(cid:210)es de concorr(cid:136)ncia, (cid:130) necess(cid:145)rio adoptar legisla(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria para a aplica(cid:135)(cid:209)o desta medida no que respeita ao territ(cid:155)rio da Comunidade; que, para efeitos do presente regulamento, se entende que o terri- t(cid:155)rio da Comunidade compreende os territ(cid:155)rios dos Estados-membros aos quais (cid:130) aplic(cid:145)vel o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nos seus pr(cid:155)prios termos; Considerando que competentes dos Estados-membros dever(cid:209)o, se necess(cid:145)rio, ter poderes para assegurar a observ(cid:131)ncia do presente regulamento; autoridades as Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio que a Comiss(cid:209)o e os Estados-membros se informem mutuamente das medidas adoptadas nos termos do presente regulamento, comuni- cando igualmente qualquer outra informa(cid:135)(cid:209)o relevante de que disponham no (cid:131)mbito do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º (cid:144) proibida, a contar da data de entrada em vigor do 1. presente regulamento, a transfer(cid:136)ncia de fundos ou outros activos financeiros para: (cid:190) o Estado ou o Governo da Rep(cid:156)blica Federal da Jugosl(cid:145)via e da Rep(cid:156)blica da S(cid:130)rvia, (cid:190) pessoas que se encontrem ou residam na Rep(cid:156)blica da S(cid:130)rvia, (cid:190) entidades que exer(cid:135)am actividades comerciais na Rep(cid:156)blica da S(cid:130)rvia, estabelecidas ou constitu(cid:146)das ao abrigo da legisla(cid:135)(cid:209)o desse pa(cid:146)s, (cid:190) entidades pertencentes a qualquer um dos governos, pessoas ou entidades referidos no presente n(cid:156)mero, ou por eles controladas, (cid:190) pessoas que actuem em nome de qualquer um dos supramencionados governos, pessoas ou entidades, (1) JO L 165 de 10. 6. 1998, p. 1. se o objectivo dessa transfer(cid:136)ncia for o estabelecimento de uma liga(cid:135)(cid:209)o econ(cid:155)mica prolongada com a Rep(cid:156)blica da inclusive atrtav(cid:130)s da aquisi(cid:135)(cid:209)o de propriedade S(cid:130)rvia, imobili(cid:145)ria. 2. Para efeitos do disposto no nº 1, entende-se por «fundos e outros activos financeiros» numer(cid:145)rio, activos juros ou outros rendimentos de l(cid:146)quidos, dividendos, ac(cid:135)(cid:210)es, obriga(cid:135)(cid:210)es, t(cid:146)tulos de d(cid:146)vida e quaisquer outros valores mobili(cid:145)rios, ou montantes provenientes quer de interesses em bens corp(cid:155)reos ou incorp(cid:155)reos, incluindo direitos de propriedade, quer da venda, de outras formas de aliena(cid:135)(cid:209)o ou de quaisquer outras transac(cid:135)(cid:210)es de tais activos ou direitos. 3. A proibi(cid:135)(cid:209)o prevista no nº 1 n(cid:209)o prejudica a execu(cid:135)(cid:209)o dos contratos celebrados antes da entrada em vigor do presente regulamento, nem a execu(cid:135)(cid:209)o de servi(cid:135)os, de acordo com as habituais condi(cid:135)(cid:210)es comerciais de pagamento. Artigo 2º N(cid:209)o obstante o disposto no artigo 1º, as autoridades competentes dos Estados-membros podem autorizar o desbloqueamento dos fundos ou outros activos financeiros numa base caso a caso, sempre que esses fundos ou outros activos financeiros se destinem exclusivamente a ser apli- cados em projectos de apoio (cid:133) democratiza(cid:135)(cid:209)o, a activi- dades humanit(cid:145)rias e educativas e aos meios de comuni- ca(cid:135)(cid:209)o independentes. Artigo 3º Cada Estado-membro determinar(cid:145) as san(cid:135)(cid:210)es a aplicar em caso de viola(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es do presente regulamento. As san(cid:135)(cid:210)es assim determinadas devem ser eficazes, proporcionais e dissuasivas. Artigo 4º as Sem preju(cid:146)zo das regras da Comunidade em mat(cid:130)ria de confidencialidade, dos Estados-membros t(cid:136)m poderes para exigir dos bancos, institu(cid:135)(cid:210)es financeiras e outros organismos e particulares que facultem todas as informa(cid:135)(cid:210)es relevantes necess(cid:145)rias para assegurar a aplica(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento. competentes autoridades Artigo 5º sobre as medidas adoptadas nos A Comiss(cid:209)o e os Estados-membros trocar(cid:209)o entre si infor- ma(cid:135)(cid:210)es termos do presente regulamento, bem como qualquer outra infor- ma(cid:135)(cid:209)o relevante de que disponham no (cid:131)mbito do presente regulamento referente, por exemplo, a viola(cid:135)(cid:210)es e problemas de execu(cid:135)(cid:209)o, senten(cid:135)as proferidas por tribu- nais nacionais ou decis(cid:210)es das inst(cid:131)ncias internacionais competentes. 25. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 209/17 Artigo 6º O presente regulamento (cid:130) aplic(cid:145)vel: (cid:190) no territ(cid:155)rio da Comunidade, incluindo o seu espa(cid:135)o a(cid:130)reo, (cid:190) a bordo de qualquer aeronave ou de qualquer embar- ca(cid:135)(cid:209)o sob jurisdi(cid:135)(cid:209)o de um Estasdo-membro, (cid:190) a todos os cidad(cid:209)os de um Estado-membro, em qual- quer outro local, (cid:190) a todas as entidades estabelecidas ou constitu(cid:146)das segundo a legisla(cid:135)(cid:209)o de um Estado-membro. Artigo 7º O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 24 de Julho de 1998. Pelo Conselho O Presidente W. SCH(cid:154)SSEL


title: Decizia Comisiei din 24 iulie 1998 privind anumite operațiuni speciale identificate în cadrul activităților legate de Protocolul privind procedura de deficit excesiv, pentru aplicarea articolului 1 din Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului privind armonizarea modului de determinare a produsului național brut la prețul pieței [notificată sub numărul C(1998) 2204] (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
European accounting system
gross domestic product
gross national product
loss
public debt
world market price

formats: pdf print xhtml

text: 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 133 31998D0501 L 225/29 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 12. 8. 1998 DECIZIA COMISIEI din 24 iulie 1998 privind anumite operațiuni speciale identificate în cadrul activităților legate de Protocolul privind procedura de deficit excesiv, pentru aplicarea articolului 1 din Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului privind armonizarea modului de determinare a produsului național brut la prețul pieței [notificată sub numărul C(1998) 2204] (Text cu relevanță pentru SEE) (98/501/CE, Euratom) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, având în vedere Directiva 89/130/CEE, Euratom, a Consiliului, din 13 februarie 1989 privind armonizarea stabilirii produsului național brut la prețul pieței (1), în special articolul 1, întrucât definiția produsului intern brut la prețul pieței prevăzută la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului privind proce- dura de deficit excesiv (2), anexat la Tratatul de instituire a Comu- nității Europene se referă la definiția din articolul 2 al Directivei 89/130/CEE, Euratom; întrucât, pentru verificarea datelor statistice pe care trebuie să le prezinte conform Protocolului privind procedura de deficit excesiv, Comisia este informată despre ș(cid:13)i trebuie să evalueze anumite operațiuni speciale care au impact asupra PIB sau PNB; întrucât, pentru a aplica articolele 2 ș(cid:13)i 6 din Regulamentul (CE) 3605/93 privind aplicarea Protocolului privind procedura de deficit excesiv, este deci necesar să se clarifice ș(cid:13)i să se completeze anumite reguli ale SEC, ediția a doua, cu privire la tranzacțiile speciale menționate anterior, în cadrul definiției PNB la prețurile pieței prevăzută în articolul 1 din Directiva 89/130/CEE, Euratom; întrucât măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului constituit prin articolul 6 din Directiva 89/130/CEE, Euratom, Articolul 1 Pentru aplicarea articolului 1 din Directiva 89/130/CEE, Euratom, tranzacțiile speciale care au impact asupra PIB sau PNB ș(cid:13)i care au fost identificate înainte de 31 decembrie 1997, precum ș(cid:13)i metodele contabile pe care statele membre trebuie să le aplice la aceste tranzacții conform SEC, ediția a doua, figurează în anexă. Articolul 2 Statele membre îș(cid:13)i revizuiesc valorile estimative pentru PIB ș(cid:13)i PNB începând cu anul 1994, pentru a ține cont de metodele contabile stabilite la articolul 1. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 24 iulie 1998. Pentru Comisie Yves-Thibault DE SILGUY Membru al Comisiei (1) (2) JO L 49, 21. 2. 1989, p. 26. JO L 332, 31. 12. 1993, p. 7. 134 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 ANEXĂ I. Tratamentul dobânzii în cazul obligațiunilor emise la un preț mult sub valoarea nominală ș(cid:13)i al obligațiunilor cu cupon zero 1. Obligațiuni „convenționale” SEC 79 (paragraful 706) indică tratamentul diferenței dintre prețul de emisiune ș(cid:13)i valoarea nominală pentru obligațiunile care pot fi calificate drept „convenționale” (cele pentru care această diferență este mică): — pentru obligațiunile pe termen scurt, diferența între prețul de emisiuneș(cid:13)i valoarea nominală trebuie privită ca dobândă înregistrată la emiterea obligațiunilor; această diferență are deci un impact asupra deficitului public; — pentru obligațiunile pe termen mediu ș(cid:13)i lung, diferența dintre prețul de emisiune ș(cid:13)i valoarea nominală nu trebuie privită ca o dobândă, ci ca pierderi ș(cid:13)i câș(cid:13)tiguri din deținerea de active; această diferență nu are deci nici un impact asupra deficitului public. Este aș(cid:13)adar necesar să se stabilească următoarele distincții: — distincția între termen scurt ș(cid:13)i termen mediu ș(cid:13)i lung: aceasta este stabilită la punctul 2 de mai jos; — distincția între obligațiuni pentru care diferența între prețul de emisiune ș(cid:13)i valoarea nominală este considerată mică (obligațiuni convenționale) ș(cid:13)i obligațiunile pentru care această diferență este mare (obligațiuni neconvenționale); acesta este cazul obligațiunilor cu preț mult sub valoarea nominală sau cu primă mare. Punctul 3 se ocupă de obligațiunile emise cu preț mult sub valoarea nominală. 2. Distincția între termen scurt ș(cid:13)i termen mediu ș(cid:13)i lung Titlurile ș(cid:13)i obligațiunile cu termen scurt sunt cele cu o scadență de până la 12 luni inclusiv. Acest lucru va asigura în rândul țărilor UE o comparabilitate perfectă în ceea ce priveș(cid:13)te tratamentul obligațiunilor convenționale emise aproape de valoarea nominală ș(cid:13)i este în concordanță cu SEC 79; astfel, pentru obligațiunile cu termen scurt, înregistrarea plăților dobânzii nu poate fi raportată de la un an la altul. 3. Obligațiunile cu preț mult sub valoarea nominală Obligațiunile emise la un preț mult sub valoarea nominală sunt obligațiuni cu o rată a dobânzii sub rata pieței. Obligațiunile cu preț mult sub valoarea nominală se definesc ca fiind acele obligațiuni al căror cupon nominal este sub 50 % din randamentul la scadență corespunzător (calculat pe baza prețului de emisiune). Pentru aceste obligațiuni cu preț mult sub valoarea nominală, diferența între prețul de emisiune ș(cid:13)i valoarea nominală trebuie privită ca dobândă, în momentul răscumpărării obligațiunii. Acest lucru este în conformitate cu decizia privitoare la tratamentul obligațiunilor cu cupon zero. iar această dobândă trebuie înregistrată contabil 4. Obligațiunile cu cupon zero Diferența între prețul de emisiune ș(cid:13)i prețul de răscumpărare al unei obligațiuni cu cupon zero se tratează ca dobândă, fiind înregistrată ca dobândă plătită la scadența obligațiunii. II. Tratamentul dobânzii în cazul obligațiunilor asociate indexului În cazul obligațiunilor „asociate indexului” se aplică două tratamente distincte, după cum obligațiunea este asociată indicelui prețului de consum sau este asociată unui activ financiar cum ar fi valuta sau aurul. În cazul în care obligațiunea este asociată indicelui prețului de consum, „mărirea capitalului” datorată evoluției indicelui trebuie privită ca dobândă. Dobânda ar trebui înregistrată în momentul răscumpărării obligațiunii. Dacă obligațiunea este asociată unui activ financiar, cum ar fi valuta sau aurul, „majorarea capitalului” nu ar trebui privită ca o dobândă, ci ca „un câș(cid:13)tig sau o pierdere de capital”, ca ș(cid:13)i în cazul obligațiunilor emise în valută. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 135 III. Dobânda capitalizată la depozite ș(cid:13)i alte instrumente financiare cuprinse în SEC 79 Dobânda se înregistrează separat de capitalul principal, iar suma capitalizată se înregistrează când devine scadentă la plată, în loc să fie repartizată între diferite perioade. Acest lucru înseamnă că, în cazul depozitelor sau al altor instrumente financiare similare care reprezintă angajamente de plată ale unor unități instituționale, dobânda capitalizată se înregistrează ca o cheltuială a unității instituționale respective în momentul în care este plătită deținătorilor de astfel de instrumente. IV. Tratamentul obligațiunilor fungibile emise în mai multe tranș(cid:13)e („obligațiuni emise la date diferite fără a afecta data efectuării plăților”) În cazul obligațiunilor fungibile (obligațiuni care sunt emise în tranș(cid:13)e în diverse momente în timp, fără modificări ale datei de plată a cupoanelor), cuponul capitalizat se înregistrează ca un debit pe termen scurt la poziția „Conturi de creanțe ș(cid:13)i datorii” (cod F72 din SEC 79). În practică, acest lucru înseamnă că, dacă o unitate instituțională emite o obligațiune în mai multe tranș(cid:13)e, dar cu acelaș(cid:13)i cupon, ea va ridica prețul de emisiune al tranș(cid:13)elor mai recente pentru a asigura acelaș(cid:13)i randament tuturor deținătorilor de obligațiuni. Diferența dintre prețul de emisiune inițial ș(cid:13)i prețul de emisiune mai mare al tranș(cid:13)ei a doua se înregistrează ca debit pe termen scurt către deținătorul celei de a doua tranș(cid:13)e, care va fi rambursat la data de scadență a cuponului. V. Obligațiuni liniare Obligațiunile liniare sunt, ca ș(cid:13)i obligațiunile fungibile, obligațiuni din aceeaș(cid:13)i linie emise în mai multe tranș(cid:13)e, respectiv cu aceeaș(cid:13)i rată a dobânzii nominale ș(cid:13)i cu date identice de plată a cupoanelor ș(cid:13)i de rambursare la scadență. Obligațiunile liniare se caracterizează prin faptul că noile tranș(cid:13)e pot fi emise la câțiva ani după prima emisiune. Acestea sunt aș(cid:13)adar emise cu reduceri ș(cid:13)i prime care pot fi semnificative ca urmare a modificărilor ratei dobânzilor pe piață în perioada care a trecut de la prima emisiune. Pentru a face distincție între valoarea nominală ș(cid:13)i prețul de emisiune (reducere sau primă) în momentul în care se emite noua tranș(cid:13)ă, trebuie să se facă distincția între tranș(cid:13)ele emise in intervalul de douăsprezece luni de la prima emisiune ș(cid:13)i tranș(cid:13)ele emise după douăsprezece luni. Pentru fiecare tranș(cid:13)ă emisă în intervalul de douăsprezece luni de la prima emisiune, diferența dintre valoarea nominală ș(cid:13)i prețul de emisiune (reducere sau primă) trebuie tratată ca un câș(cid:13)tig sau pierdere de capital. Pentru fiecare tranș(cid:13)ă emisă după douăsprezece luni de la prima emisiune, diferența între valoarea nominală ș(cid:13)i prețul de emisiune (reducere sau primă) trebuie tratată ca dobândă. VI. Leasingul financiar Toate tranzacțiile de leasing trebuie tratate ca leasing operațional. De exemplu, acest lucru înseamnă că, dacă o unitate instituțională vinde proprietăți imobiliare sau alte active fixe ș(cid:13)i le reînchiriază cu intenția de a le achiziționa la sfârș(cid:13)itul perioadei de leasing (această operație având deci multe din caracteristicile unui leasing financiar), tranzacțiile trebuie tratate ca leasing operațional. Prin urmare, chitanțele de vânzare a unei proprietăți imobiliare sunt înregistrate ca niș(cid:13)te chitanțe care reduc deficitul. Obligația de a răscumpăra activele la sfârș(cid:13)itul perioadei de leasing reprezintă o obligație de plată neprevăzută, care nu este înregistrată la datorii. VII. Clasificarea organismelor naționale care activează în numele CE (FEOGA etc. ) Acele unități instituționale care exercită activități de reglementare a pieței ș(cid:13)i distribuie subvenții trebuie să fie clasificate după cum urmează: dacă nu se poate realiza o separare a acestor organisme instituționale în cele care asigură reglementarea pieței ș(cid:13)i cele care distribuie subvenții, atunci aceste unități trebuie clasificate în sectorul administrației publice în cazul în care costurile înregistrate în activitatea de reglementare a pieței sunt mai mici de 80 % comparativ cu costurile totale. VIII. Contracte de schimb de rate ale dobânzilor ș(cid:13)i contracte de schimb de valută În cazul contractelor de schimb de rate ale dobânzilor, numai plățile nete (încasările) de dobânzi între cele două părți participante la contractul de schimb ar trebui înregistrate. În cazul contractelor de schimb de valută, orice creanță în monedă străină ar trebui evaluată conform ratei de schimb a pieței ș(cid:13)i nu conform ratei de schimb convenite în contractul de schimb. 136 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 IX. Fondurile de pensii Anumite fonduri de pensii, care finanțează beneficiile, în special pe baza reținerii impozitului la sursă ș(cid:13)i doar într-o mică măsură pe bază de capital, trebuie clasificate în subsectorul fondurilor de asigurări sociale ale administrației publice. Criteriile de clasificare sunt următoarele: aceste fonduri sunt unități instituționale, care au un set complet de conturi ș(cid:13)i care se bucură de autonomie decizională; ele plătesc beneficii celor asigurați fără referire la expunerea individuală la risc, ceea ce înseamnă că aceste sisteme de pensii pentru salariați sunt construite pe baza unui principiu de echilibru financiar colectiv


title: Verordnung (EG) Nr. 1609/98 der Kommission vom 24. Juli 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 25. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 209/19 VERORDNUNG (EG) Nr. 1609/98 DER KOMMISSION vom 24. Juli 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 25. Juli 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 24. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. L 209/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 25. 7. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 24. Juli 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 066 999 052 999 052 999 382 388 524 528 999 052 400 412 600 624 999 388 400 508 512 524 528 720 800 804 999 052 388 512 528 999 052 064 066 999 052 061 400 404 616 999 052 064 066 624 999 53,2 53,2 71,6 71,6 47,8 47,8 63,3 72,9 38,3 60,4 58,7 117,3 312,5 110,3 95,3 100,6 147,2 72,9 86,5 122,1 65,7 88,8 69,6 167,0 210,4 102,9 109,5 108,0 94,6 61,5 90,2 88,6 207,1 118,4 111,6 145,7 412,3 260,9 293,0 365,2 235,2 313,3 137,0 85,9 106,5 252,3 145,4 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1620/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Ιουλίου 1998 για τον προσδιορισμό του μέτρου κατά το οποίο μπορούν να γίνονται δεκτές οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υπεβλήθησαν τον Ιούλιο του 1998 για ορισμένα προϊόντα στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων στο πλαίσιο των καθεστώτων που προβλέπονται από τις ευρωπαϊκές συμφωνίες μεταξύ της Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Σλοβακικής Δημοκρατίας, της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας, του καθεστώτος που προβλέπεται από τις συμφωνίες ελευθέρωσης των συναλλαγών μεταξύ της Κοινότητας και των βαλτικών χωρών και του καθεστώτος που προβλέπεται από την προσωρινή συμφωνία μεταξύ της Κοινότητας και της Σλοβενίας

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
import licence
liberalisation of trade
milk
milk product

text: L 209/38 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 25. 7. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1620/98 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Iouk˜iou 1998 cia tom pqosdioqisl ˜o tou l ˜etqou jat ˜a to opo˜io lpoqo ˜um ma c˜imomtai dejt ˜er oi ait ˜gseir pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr pou upebk ˜ghgsam tom Io ˜ukio tou 1998 cia oqisl ˜ema pqoiˇ ˜omta stom tol ˜ea tou c ˜akajtor jai tym cakajtojolij ˜ym pqoiˇ ˜omtym sto pka˜isio tym jahest ˜ytym pou pqobk ˜epomtai ap ˜o tir euqypaiˇj ˜er sulvym˜ier letan ˜u tgr Joim ˜otgtar jai tgr Dglojqat˜iar tgr Ouccaq˜iar, tgr Dglojqat˜iar tgr Pokym˜iar, tgr Tsewij ˜gr Dglojqat˜iar, tgr Skobajij ˜gr Dglojqat˜iar, tgr Boukcaq˜iar jai tgr Qoulam˜iar, tou jahest ˜ytor pou pqobk ˜epetai ap ˜o tir sulvym˜ier ekeuh ˜eqysgr tym sumakkac ˜ym letan ˜u tgr Joim ˜otgtar jai tym baktij ˜ym wyq ˜ym jai tou jahest ˜ytor pou pqobk ˜epetai ap ˜o tgm pqosyqim ˜g sulvym˜ia letan ˜u tgr Joim ˜otgtar jai tgr Skobem˜iar G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2508/97 tgr Epitqop ˜gr, tgr 15gr Dejelbq˜iou 1997, cia tg h ˜espisg tym keptoleqei ˜ym evaq- loc ˜gr stom tol ˜ea tou c ˜akajtor jai tym cakajtojolij ˜ym pqoˇi ˜omtym, tym jahest ˜ytym pou pqobk ˜epomtai stir euqy- paˇij ˜er sulvym˜ier letan ˜u tgr Joim ˜otgtar jai tgr Dglojqa- t˜iar Ouccaq˜iar, tgr Dglojqat˜iar tgr Pokym˜iar, tgr Tsewij ˜gr Dglojqat˜iar, tgr Dglojqat˜iar tgr Skobaj˜iar, tgr Boukcaq˜iar jai tgr Qoulam˜iar, tou jahest ˜ytor pou pqobk ˜epetai stir sulvym˜ier cia tgm ekeuh ˜eqysg tym sumakkac ˜ym letan ˜u tgr Joim ˜otgtar jai tym Baktij ˜ym wyq ˜ym jai tou jahest ˜ytor pou pqobk ˜epetai stgm pqosy- qim ˜g sulvym˜ia letan ˜u tgr ˜or jai tgr Skobem˜iar, jah ˜yr jai tgm jat ˜aqcgsg tym jamomisl ˜ym (EOJ) aqih. 584/92, (EJ) aqih. 1588/94, (EJ) aqih. 1713/95 jai (EJ) aqih. 455/97 (1), jai id˜iyr to ˜aqhqo 4 paq ˜acqavor 4, Ejtil ˜ymtar ˜oti oi ait ˜gseir pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr pou ˜ewoum upobkghe˜i cia ta pqoˇi ˜omta pou amav ˜eqomtai stom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2508/97 avoqo ˜um cia oqisl ˜ema pqoˇi- ˜omta pos ˜otgter lecak ˜uteqer ap ˜o aut ˜er pou e˜imai diah ˜e- siler· ˜oti pq ˜epei jat ˜a sum ˜epeia ma jahoqisto ˜um oi sumteke- st ˜er woq ˜gcgsgr cia oqisl ˜emer pos ˜otgter pou ˜ewoum fgtghe˜i cia tgm peq˜iodo ap ˜o 1gr Iouk˜iou ˜eyr 31 Dejelbq˜iou 1998, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 Oi ait ˜gseir pistopoigtij ˜ym eisacyc ˜gr pou ˜ewoum upobkg- he˜i cia tgm peq˜iodo ap ˜o 1gr Iouk˜iou 1998 ˜eyr 31 Dejel- bq˜iou 1998 dum ˜alei tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 2508/97 c˜imomtai dejt ˜er am ˜a w ˜yqa jatacyc ˜gr jai am ˜a pqoˇi ˜om pou up ˜acetai stour jydijo ˜ur SO, pou peqikalb ˜amomtai sto paq ˜aqtgla, cia tir fgtghe˜iser pos ˜otgter, stir opo˜ier evaq- l ˜ofetai o amacqav ˜olemor sumtekest ˜gr woq ˜gcgsgr. ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei stir 25 Iouk˜iou 1998. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 24 Iouk˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 345 tgr 16. 12. 1997, s. 31. 25. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 209/39 %) e (s A L G T Q A Q A P 6 0 4 0 9 2 0 9 6 0 4 0 0 1 2 0 4 0 6 0 4 0 1 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 5 0 4 0 0 3 0 1 5 0 4 0 0 5 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 9 9 1 2 2 0 4 0 6 0 4 0 1 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 5 0 4 0 0 3 0 1 5 0 4 0 0 5 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 9 9 1 2 2 0 4 0 6 0 4 0 1 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 5 0 4 0 0 3 0 1 5 0 4 0 0 5 0 1 5 0 4 0 0 9 0 1 5 0 4 0 0 9 0 2 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 9 9 1 2 2 0 4 0 O S ˜i o j i d y J 4 4 5 0 0 , — 1 3 1 0 0 , 2 4 1 0 0 , 4 8 0 0 0 , 2 8 0 0 0 , 5 0 2 0 0 , 7 7 0 0 0 , 9 7 0 0 0 , 6 6 6 6 0 , 5 0 2 0 0 , 9 7 0 0 0 , r ˜g t s e k e t m u S r g s g c ˜g q o w a ˜i q a c c u O a ˜i t a q j o l g D ˜g j i j a b o k S a ˜i t a q j o l g D ˜g j i w e s T r a ˜i m y k o P r g t a ˜i t a q j o l g D a q ˜y W 1 1 9 9 2 0 4 0 6 0 4 0 1 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 9 2 2 0 4 0 x e 6 0 4 0 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 6 0 4 0 1 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 5 0 4 0 9 1 0 1 2 0 4 0 9 1 1 2 2 0 4 0 O S ˜i o j i d y J — 3 9 4 0 0 , 1 8 0 0 0 , 0 8 0 0 0 , — 4 7 4 0 0 , 4 8 0 0 0 , 1 8 0 0 0 , — 8 3 1 0 0 , 9 7 0 0 0 , r ˜g t s e k e t m u S r g s g c ˜g q o w r a ˜i m a u o h i K r g t a ˜i t a q j o l g D r a ˜i m o t e K r g t a ˜i t a q j o l g D r a ˜i m o h s E r g t a ˜i t a q j o l g D a q ˜y W 0 9 6 0 4 0 0 1 3 0 4 0 0 1 2 0 4 0 1 2 2 0 4 0 6 0 4 0 6 0 4 0 O S ˜i o j i d y J 2 0 3 5 0 , — 2 1 5 0 0 , — 0 0 0 0 1 , r ˜g t s e k e t m u S r g s g c ˜g q o w a ˜i m e b o k S a ˜i q a c k u o B a ˜i m a l u o Q a q ˜y W


title: TEMPUS II-Programmet - Interimsrapport - Marts 1998

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
cooperation agreement (EU)
higher education

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 07. 1998 KOM(1998) 379 endelig udg. TEMPUS II-PROGRAMMET INTERIMSRAPPORT MARTS 1998 (forelagt af Kommissionen) TEMPUS UDVIKLINGSPERSPEKTIVER (PHARE)- OG TEMPUS (TACIS)-PROGRAMMERNE: I. Indledning Nærværende rapport indeholder en gennemgang af virkningerne af Tempus-programmet i de bistandsberettigede lande samt dets rolle i forbindelse med fremme af de reformer, der er gennemført i landene. I rapporten beskrives arten og omfanget af, hvad der er nået under Tempus i de tre geografiske områder, og den indeholder samtidig en redegørelse for udviklingsperspektiverne for den kommende tid. Den supplerer Rådets forslag til afgørelse om Tempus III, således som der stilles krav om i Rådets afgørelse af 21. november 1996 om forlængelsen af Tempus II. Vedrørende modtagerlande, nemlig: indhold har Tempus-programmet hidtil arbejdet i tre grupper af • Tempus (Phare)'-programmet, der trådte i kraft i 1990-91, gennemføres i de associerede lande i Central- og Østeuropa, som forbereder sig til at tiltræde Det Europæiske Fællesskab 2 • det samme Tempus (Phare)-program gennemføres nu 3 i ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa4, • Tempus (T)5-programmet, der blev vedtaget i 1993 gennemføres nu i tolv6 af de femten lande i det tidligere USSR og også Mongoliet. I sidstnævnte gruppe er Den Russiske Føderation og Ukraine af særlig betydning på grund af Partnerskabs- og Samarbejdsaftalerne, som trådte i kraft mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation i december 1997 og i marts 1998 med Ukraine. Det er en kendsgerning, at Tempus-programmet gennemføres meget forskelligt i hver af de tre identificerede landegrupper. Der er den politiske sammenhæng i den første gruppe med landenes tiltrædelse af Unionen, og den adskiller sig fra situationen i de to andre. I disse ti lande er der også en imponerende kritisk masse af de resultater, der er nået i årenes løb. I de ikke-associerede Phare-lande er aktiviteterne på det seneste blevet gennemført på en baggrund af fysisk konflikt og/eller uroligheder, hvilket har medført et behov for at genopbygge landet, som adskiller sig fra behovene i de ti lande, mens programmet selv (bortset fra for Albanien) er ved at blive oprettet. I Tempus (T)-landene er programmet trådt i kraft, men befinder sig stadig på udviklingsstadiet, mens den til rådighed værende Tempus-finansiering - i forhold til omfanget af de opgaver, der skal løses - er kritisk langt mere begrænset end for de associerede lande. Dokumentationen bag rapporten kommer fra den endelige rapport fra 1996 om Tempus I og interimsrapporten fra 1996 om Tempus II. "Nationale profiler" for højere uddannelse i Phare-landene og "konsekvensundersøgelser", som giver en oversigt over programmets 1 Her Tempus (P). 2 Dvs. Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien. 3 Her Tempus (PnA). 4 Albanien, Bosnien-Hercegovina og Fyrom. s Her Tempus (T). '' Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan. indflydelse i Phare-landene (med undtagelse af Bosnien) frem til 1998, er også blevet anvendt. Sidstnævnte to publikationer er udarbejdet af nationale eksperter i Phare-landene. Endelig er kapitlet om Tempus Tacis baseret på resultaterne af den eksterne evaluering af den første fase af Tempus i de Nye Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, som lå færdig i marts 1998. De statistiske data i bilagene bruges alene som illustration, ikke som hovedemne. Rapporten omhandler således heller ikke resultaterne af specifikke projekter under Tempus. Ved at fokusere på, hvad der synes at være hovedemnerne, bliver det muligt bedre at belyse resultaterne af og udviklingsperspektiverne for dette imponerende program. II. TEMPUS-PHARE: DE ASSOCIEREDE LANDE A. Den ændrede politiske sammenhæng: fra bistand til tiltrædelsesstøtte Tempus-programmet blev første gang behandlet på Rådets (uddannelse) samling i december 1989, netop det år, hvor der indtraf så mange politiske ændringer i Central- og Østeuropa; det blev formelt vedtaget af Rådet i maj 1990 og trådte i kraft med øjeblikkelig virkning. Der er særdeles få eksempler på, at så omfattende, vigtig en aktion er blevet vedtaget og aktiveret så hurtigt på europæisk plan, og det er et faktum, at programmet siden 1990 har været en mekanisme, som har bidraget til store ændringer i det højere uddannelsessystem i disse lande. Det nyder i alle tilfælde stor anseelse på universiteterne i de pågældende lande. I programmets løbetid har ændringerne i den politiske situation være lige så omfattende. Det, der begyndte som en forkastelse af et korrupt politisk system og sovjetisk dominans, er blevet til en formel proces med tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab At denne proces stadig har brug for noget tid, før den kan afsluttes, er uvæsentligt: det vigtigste er, at noget sådant ganske enkelt var utænkeligt i 1988, og en drøm er blevet drivkraften bag en massiv investering i planlægning og udvikling. I denne politisk omskiftelige situation har Tempus (P) udviklet sig fra at være et ad hoc-bistandsprogram til et seriøst bidrag til forberedelserne til en ny udgave af Europa-kortet. Det viser også vejen frem for Tempus i andre geografiske områder. B. Programmets retningslinjer og budgetter Et væsentligt kendetegn ved programmet har været den velkendte bottom up-metode, som universiteterne har fulgt. I de oprindelige retningslinjer var der stort spillerum til at udforme projektforslag; de blev stillet direkte af hold, der arbejdede på fakultets- eller afdelingsniveau eller endog i arbejdsgrupper. Denne frihed til at handle uden retningslinjer fra toppen skabte en høj grad af motivation på universiteterne i de pågældende lande, så de var rede til at indføre ændringer, en motivation, som heldigvis modsvaredes af et lignende ønske hos de vestlige partnere om at bidrage til reformprocessen - rent faktisk kom mange af de første projektforslag fra vesten, hvilket kompenserede for manglende viden om projektforvaltning i øst-landene. Der blev således skabt en meget dynamisk proces, som i starten var særdeles positiv, fordi programmet dermed kom i gang, og der blev sat skub i ændringsprocessen. Senere er denne bottom up-dynamik dog kommet i vejen for et stigende behov for at tilføre programmerne en højere grad af planlægning på institutionsplan. Det er også vigtigt at bemærke, at den første fase af Tempus (P) også var bottom-up, for så vidt angår de nationale ministerier. En kombination af i nogle tilfælde administrativ inerti i årene lige cher 1989 og i andre tilfælde el ønske om al fremme den størst mulige akademiske frihed som politisk mål betød, at ministeriernes i begyndelsen var begrænsede til at oprette nationale Tempus-kontorer for at sikre formel deltagelse i vedtagelsen af prioriteter og budgetter. Indførelsen af nye juridiske rammer for den højere uddannelse og universiteternes autonomi var en del af forkastelsen af den tidligere kommunistiske centrale styring; i et sådant klima var bottom up-metoden ikke alene særdeles hensigtsmæssig, det var den eneste måde, man kunne gennemføre noget på. På mellemlangt sigt stod denne metodes succes, både på nationalt plan og på universiteterne, imidlertid i vejen for behovet for større synergi mellem programmet og den nationale planlægning. i Tempus indgreb Tempus (P)-programmets succes skyldes, at budgcttildelingen som oftest har gjort det muligt at gennemføre aktionerne. Tempus-budgetterne vedtages på nationalt plan efter accept af Kommissionens tjenestegrene og inden for rammerne af det overordnede budget for Phare-programmet. Den del af Phare-budgetterne, der tildeles Tempus, og de kontantbeløb, som disse tildelinger har repræsenteret, har varieret fra land til land, men oftest gjort det muligt at skabe en kritisk masse af Tempus-aktiviteter, om end dette dog har været lettere i større lande end i små. Det er også vigtigt at bemærke, at bottom up-metoden har betydet, at budgetterne hovedsagelig er blevet udbetalt gennem Joint European Projects (JEP'er) (fælleseuropæiske projekter)7 af relativt begrænset omfang i forhold til de større operationer under Phare- programmet, samt at projektbudgetterne blev forvaltet direkte af projektholdene. Disse forhold har medvirket til at gøre Tempus til et effektivt program med en meget høj grad af udnyttelse af udgiftsforpligtelser og betalinger og mange velgennemførte projekter. C. Udvikling af prioriteter og resultater De resultater, der er opnået under Tempus (P) i et givet land, har i vid udstrækning været betinget af de prioriteter, der er valgt for landet. Under Tempus (P) bliver ordet 'prioriteter' bruget stedse mere formelt. Oprindeligt betød det de områder, man 'foretrak' at gennemføre projekter inden for, men meget hurtigt vedtog man en anden betydning, nemlig områder, hvor projektforslag ville blive accepteret. Et projektforslag, der ikke opfylder en af landets formelle prioriteter, vil nu automatisk blive forkastet. fastlagt af Europa-Kommissionen I de første to år var prioriteterne næsten identiske i alle modtagerlandene og blev i i Tempus-tilbuddet'. Men realiteten Kommissionen har i stigende grad gennemført en politik, hvor prioriteterne skal vedtages sammen med modtagerlandene, selvom det endelige ansvar for vedtagelse eller forkastelse af en prioritet - eller for den sags skyld et specifikt projekt - rent juridisk stadig påhviler Kommissionen. som led De nationale prioriteter er også blevet mere og mere forskellige og afspejler forskellige nationale behovsidentifikationer. Selvom nogle resultater derfor er de samme for alle Tempus-programmer under Phare, synes andre mere at afspejle specifikke nationale prioriteter. 7 Henvisninger til Tempus JEP'er bruges overordnet om alle former for projekter - JEP'er, JEN'er, CME'er - der støttes under programmet. KONKLUSIONER Man kan lære meget fra Tempus-aktiviteterne i Phare-lande, både om finansieringsniveau og bottom up-metoden. Men Tempus (P)-programmet er nu på vej ind i sine sidste to år, og det er hverken hensigtsmæssigt eller ønskeligt at anvende disse erfaringer på Tempus (P). Det er ikke muligt at forvente radikale ændringer i programmets foranstaltninger på dette sene tidspunkt. Det synes derfor mere hensigtsmæssigt at forbeholde konklusionerne fra Tempus (P) til kommentarer om Tempus i ikke-associerede lande og Tacis-lande. Det vigtigste er, at den politiske udvikling i denne sidste fase viser, at Tempus (P) skal gå i retning af en mere strategisk fremgangsmåde, som er afgørende for programmet; det interessante her er den vægt, der nu lægges på 'institution-building', som er en af hovedprioriteterne i Phares retningslinjer; målet er at forberede ministerier og offentlige og private instanser på medlemskab af Det Europæiske Fællesskab Dette begreb er af største betydning. Begrebet institutionsopbygning giver universiteterne i Central- og Østeuropa to store muligheder. For det første får de mulighed for med støtte fra Tempus at bidrage til udviklingen af de øvrige institutioner, både på regeringsplan og i samfundet, som led i forberedelserne til tiltrædelsen. For det andet har de som led i denne proces lejlighed til selv at udvikle sig som institutioner i dialog med deres sociale, politiske og økonomiske miljø, som institutioner, der kan lære af denne dialog og vokse og udvikle sig til fordel for deres region og land. Hvis universiteterne i Central- og Østeuropa kan løse denne opgave, vil de have hævet sig over de begrænsninger, der ligger i bottom up-metoden, og virkelig have gjort Tempus (P) som en strategisk fordel. III. TEMPUS-PHARE: IKKE-ASSOCIEREDE LANDE Når man ser på situationen for Tempus (Phare) i ikke-associerede lande (her "Tempus (PnA)"), kan man konstatere både kontinuitet og diskontinuitet i forhold til Tempus (P). A. Baggrund: kontinuitet og diskontinuitet Kontinuiteten kan helt tydeligt ses i det forhold, at Albanien har deltaget i programmet siden 1992 med i alt 33 godkendte JEP'er (27 er gennemført), hvilket næsten svarer til tallene for de baltiske stater og Slovenien (se tabel 1 og tabel 2). I dette land er der opnået store resultater med JEP'er, måske især i form af åbningen af de videregående uddannelser i et land, som har været meget mere isoleret end de øvrige ti Phare-lande. Det har været en af de afgørende faktorer for ændringerne i Albanien. Det kan nu forventes, at udviklingsaktiviteterne fortsætter under et Tempus Ill-program, og det er vigtigt, at de udformes på en sådan måde, at modtagerlandet drager mest mulig nytte af dem. Diskontinuiteten er lige så tydelig. Selv for Albaniens vedkommende er det klart, at landets politiske historie under det tidligere styre grænsede til det ekstreme, at isolationen var så total, og at udgangspunktet for en socioøkonomisk reform er meget fjernere, end det er tilfældet med de ti associerede lande. I de seneste år har den politiske uro og truslen om borgerkrig også skabt en situation i Albanien, som man har undgået i de øvrige Phare- lande. Det er indlysende, at arven fra en krig, især som den afspejles i etniske og religiøse konflikter, og den mistillid, som en krig skaber, selv i et universitetssamfund, også er en afgørende faktor i den nuværende genopbygning af Bosnien-Hercegovina. Også i den henseende er udgangspunktet for udvikling meget fjernere end i de associerede lande. Endvidere kan man konstatere yderligere diskontinuitet i det forhold, at Tempus (PnA)- landene jo netop ikke har status som associeret stat, og som derfor ikke er med i processen med at forberede deres institutioner til medlemsskab af Det Europæiske Fællesskab. Det gør deres situation meget forskellig, om end denne forskel måske er vigtigere set i forhold til tid end til indhold. Der er et presserende behov for, at de ti associerede lande forbereder tiltrædelsen, men uden at sige noget om PnA-landenes eventuelle tiltrædelse er det også rigtigt, at intet land i Europa kan ignorere eksistensen af Det Europæiske Fællesskab. Hvis det skal være muligt at skabe betingelserne for, at selv ikke-associerede lande kan leve side om side med Det Europæiske Fællesskab rent politisk, juridisk og økonomisk, skal der være en institutionel kapacitet til stede, som mindst svarer til den i de associerede stater, og der er et indlysende behov for at udvikle uddannelsessystemerne i disse områder. B Udviklingsperspektiver Det er endog særdeles vanskeligt at sige noget generelt om Albanien, Bosnien-Hercegovina og Fyrom, tre lande, hvis historie, selv blot i årene efter 1989, har været meget forskellig; Albanien har således aldrig været en del af Den Jugoslaviske Føderation og har derfor en helt anden fortid. Det er endvidere nødvendigt at erkende, at situationen i forhold til Tempus i disse tre lande er yderst dynamisk, og at vurderinger og holdninger meget hurtigt kan blive forældede. Det er dog vigtigt at bruge erfaringerne fra Tempus (P) i alle tre lande. 1. Budgetter I lyset af den foregående analyse står det klart, at alle tre lande sandsynligvis fortsat vil få tildelt relativt lave budgetter. Derfor har de ikke store muligheder for at dække en bred række prioritetsområder på et givet år. Valg af prioriteter er derfor af afgørende betydning. Da det samlede antal universiteter er lavt, er mulighederne for at påvirke systemet som helhed imidlertid store. Strategien for Tempus-udviklingen i disse tre lande skal afspejle en ligevægt mellem disse to forhold, hvis der skal opnås noget effektivt. 2. Programmets forskellige former for foranstaltninger Det emnebaserede JEP bør ikke opfattes som et automatisk valg af foranstaltningstype i noget af de tre lande. Bottom up-metoden er heller ikke længere eller i hvert fald ikke under disse forhold nødvendigvis den mest hensigtsmæssige mekanisme. Endvidere er der en stor forskel mellem på den ene side Bosnien-Hercegovina og Fyrom og på den anden Albanien, nemlig at programmet allerede kører i Albanien, og at udviklingen sandsynligvis går i retning af et Tempus III, begyndende i 2001. 1 de to andre lande er man først i færd med at iværksætte Tempus II. Det er imidlertid vigtigt, at de principper, som kommer til at ligge bag Tempus III, allerede fastlægges nu, hvor disse to lande går ind i Tempus II. Derfor er planerne for Bosnien-Hercegovina og Fyrom nært forestående, hvilket ikke er tilfældet for Albanien, fordi principperne først skal fastlægges. 3. Bosnien-Hercegovina Dette land er af indlysende grunde det mest problematiske af de tre. Det forekommer indlysende, at et enkelt grundlæggende princip, nemlig behovet for social og etnisk genopbygning i landet, bør være den 'over-prioritet', der styrer alt andet. Splittelse skal under alle omstændigheder undgås. Det betyder i praksis, at: • man bør lægge vægt på et meget begrænset antal projekter, som skal være rettet mod alle universiteter; • • der bør lægges vægt på støtte til projekter vedrørende universitetsledelse, som får repræsentanter fra forskellige universiteter til at samarbejde; en del af budgettet bør i lyset af den omfattende, effektive personalemobilitet i Tempus (P) forbeholdes GMG'er - Group Mobility Grants, gruppemobilitetsstipendier - hvor små hold, som helst skal repræsentere alle eller de fleste universiteter, får mandat til at gennemføre udvalgte universitetspartnere i EF, sammenlignende studiebesøg rapportere fra og til • der skal skabes en tæt synergi mellem GMG'er og prioritetsudviklingsprocessen. Der er her tale om relativt enkelte løsninger, hvor de fleste grundmekanismer allerede er fastlagt. Det er dog vigtigt, at der i dette land udsendes et kraftigt signal om, at uddannelsesudvikling gennem Tempus ledsages af national genopbygning. forventes at skulle Der er måske for indeværende ikke behov for, at Tempus i Bosnien-Hercegovina støtter studentermobilitet i særlig stor målestok, men man kan udmærket yde begrænset støtte på delte område. Udstyr bør alene gives på universitetsniveau og bør frem for alt støtte det institutionelle netværk; der skal naturligvis tages hensyn til særlige sikkerhedsforhold. 4. Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (Fyrom) Et vigtigt forhold i Fyrom er, at der kun er to støtteberettigede universiteter i landet, men der findes som i hele det tidligere Jugoslavien en række fakulteter, som er uafhængige rent juridisk. Del skal også nævnes, at de to institutioner er meget forskellige i størrelse, idet den ene har omkring 26. 000 studerende og den anden 4. 400. 'De videregående uddannelsers profil og Tempus' for Fyrom, der er udarbejdet til Europa- Kommissionen, indeholder en analyse af behovene og mulighederne i Fyrom. Prioriteterne for Fyrom, således som ETF har offentliggjort dem på vegne af Europa-Kommissionen, er oplysende. Det fremgår klart, at de er grundigt gennemarbejdede. De offentliggjorte prioriteter dækker imidlertid et bredt udviklingsspektrum. Der er tre hovedprioriteter med hhv. fem, fire og tre underprioriteter. Dette er allerede i sig selv en kompleks struktur. Det, der skal defineres, er principperne for programmets gennemførelse, så man får fundet frem til dem, der bedst opfylder de behov og muligheder, som ligger i prioriteterne. Atter med udgangspunkt i erfaringerne fra Tempus (P) ser det ud til, at det for Fyroms vedkommende er vigtigt at sikre maksimal udnyttelse af budgettet, der nødvendigvis er lille. At søge at dække alle prioriteter separat ville føre til, at nogle af dem ville blive udelukket og/eller ressourcerne ikke udnyttet effektivt. For at undgå denne risiko ser det ud til, at der her er en ideel sammenhæng til at udvikle en universitctsbaseret tilgang til Tempus-investeringer i. Der skal lages hensyn til det forhold, at fakulteterne er uafhængige, men ikke, at der er omkring 42 fakulteter, institutter og enheder inden for denne struktur. Det kan ikke tillades, at Tempus-bistanden øger denne opsplittelse af de videregående uddannelser, hvilket kunne være følgen i et land med en befolkning på kun to millioner. En universitctsbaseret tilgang vil mindske problemet med forskelle i tildelinger og kan udvikles, så man mindsker risikoen for pludselig diskontinuitet, som det har været tilfældet med JEP-baseret finansiering. Hvis vægten lægges på en universitctsbaseret strategi, vil de interne dialogmekanismer naturligt blive styrket. Det er ønskeligt fra både et nationalt og EU-perspektiv hurtigt at opnå resultater fra projekter med et specifikt områdefokus (udvikling af undervisning til SMV eller vigtige områder som lærer- eller sygeplejerskeuddannelse). Det er nødvendigt fra starten at investere i et system med en holistisk indfaldsvinkel til udvikling, som styrker en multiplikatoreffekt. Der er ikke plads til konkurrence i et så lille samfund. I den indledende fase bør fokus ligge på indførelsen af infrastrukturer på de to universiteter. Man bør støtte udviklingen af ledelsesstrukturer og funktioner som udviklingsenheder, der bl. a. kan omfatte internationale kontorer. I denne fase bør vægten ligge på GMG'er og på, at deltagernes erfaringer medtages i systemet: man kunne forestille sig regelmæssige 'Tempus-erfaringsudvekslingsseminarer' på universiteterne. Ressourcerne bør så vidt muligt bruges til at støtte centrale tjenester, og her bør udvikling af biblioteker og computerkommunikation (identificerede prioritetsområder) prioriteres højt. Dette på ingen måde for at fjerne sig fra de nuværende prioriterer for Fyrom. Tværtimod er ønsket at etablere en strategi, som gør det muligt at opfylde flest muligt prioriteter og at sørge for, at de også bliver opfattet som opfyldt. 5. Albanien Når vi ser på situationen for Albanien, står det klart, at der allerede er opnået gode resultater, og at programmet siden 1992/93 har slået rekorden med 29 JEP'er, 16 CME'er, 3 JEN'er og mere end 800 IMG'er. I Albanien findes der med andre ord en Tempus-know how og et engagement, som ikke findes i de to øvrige Tempus (PnA)-lande. Den nuværende prioritetsliste er grundigt udarbejdet. Og - hvilket er meget vigtigt - den afspejler en (tre hovedprioriteter) og en omstrukturering af læse- og studieplaner. ligevægt mellem en reform af det videregående uddannelsessystem Det forholder sig dog stadig sådan, at der årligt iværksættes fem JEP'er, men der findes seks studieområder bare på prioritetslisten. Endvidere er der elleve bistandsberettigede HEI'er (højere uddannelsesinstitutioner) i Albanien. Der er behov for en gradvis reduktion af konkurrenceelementet mellem prioriteter under Tempus og om muligt at nå frem til den kritiske udviklingsmasse. Det forhold, at kun 18% af alle JEP-ansøgninger gennemføres, tegner ikke lovende for fremtidige ansøgninger. i Bosnien-Hercegovina og Fyrom er der med andre ord behov Som for en gennemførelsesstrategi baseret på et maksimum af synergi inden for systemet. Som i Fyrom er der stor forskel mellem på den ene side en politik med finansiering af projekter, der sigter mod at støtte universitetsledelse, og på den anden en universitctsbaseret tilgang til udviklingen. Det er vigtigt, at man i Albanien også går over til sidstnævnte tilgang, og helst i form af universitetskonsortier. En sådan strategi forudsætter meget omhyggelig koordinering, og kraftig støtte fra N TO er en nødvendighed. Universitetskonsortier skal sikre en fordeling af udviklingsopgaverne mellem medlemmerne samt især maksimal formidling af ny viden. Det ideelle konsortium ville omfatte alle HEI'er i Albanien. Det vil ikke være uden vanskeligheder at gennemføre en sådan metode. For så vidt angår antal universiteter, repræsenterer Albanien et overgangspunkt mellem systemer med et meget lille antal komponenter, hvor det er muligt at medtage alle universiteter, og systemer med for mange til, at de kan omfattes af et enkelt projekt. Elleve universiteter er en lidt. uheldig hverken/eller-situation, hvilket der bør tages hensyn til. Man bør omhyggeligt overveje at gennemføre en 'lagdelt' model for konsortier, baseret på (muligvis regionale) grupperinger af institutioner, hvor en eller to hovedpartnere udfylder en rolle som formidler/multiplikator. Også her anbefales det at bruge GMG'er, fortrinsvist inden for konsortiestrukturerne. KONKLUSIONER Det vigtigste er at søge at overføre ny viden fra Tempus (P) til Tempus (PnA). Denne overførsel bør være baseret på en grundig undersøgelse af, hvad der er muligt med de forskellige variabler: budgetstørrelse, antal prioriteter, behovet for at sikre, at projektbudgetterne er realistiske, samt størrelsen af universitetssamfundet. Valg af Tempus-foranstaltninger skal nøje overvejes i lyset af disse variabler. Det 'traditionelle' emnecentrerede JEP er ikke længere en hensigtsmæssig mekanisme, hvis udviklingsinvesteringen skal optimeres på tværs af institutioner og systemer. Der skal ske et skift i retning af en mere institutionscentreret tilgang med maksimal formidling af ny viden på tværs af universitetskonsortier. Det er ikke let at indføre en institutionel tilgang, men det skal betragtes som nøglen til udvikling. Især i Bosnien-Hercegovina er behovet for social og etnisk ge'nopbygning en kraftig tilskyndelse til at samarbejde om yderligere udvikling. IV. TEMPUS (TACIS) Når man går fra de ikke-associerede Phare-lande til landene i det tidligere USSR og Mongoliet, kan man ikke undgå at bemærke et stort skift i størrelsesforhold og også politisk sammenhæng. De opgaver, som Tempus (T) står over for, er af en helt anden størrelsesorden. Tempus III-forslaget, som denne rapport er vedlagt, er hovedsagelig baseret på den første eksterne evaluering af programmet, der lå færdig i marts 1998. 1 nærværende del identificeres nogle af de politiske forskelle i forhold til Tempus Tacis, den indeholder hovedkonklusionerne fra evalueringen og beskriver i detaljer, hvordan Tempus skal se ud i fremtiden i de forskellige berørte lande. A. De forskellige situationer 1. Geopolitisk størrelse Størrelsesforholdenes betydning er så indlysende, at de ikke behøver en særlig beskrivelse her. Alene områdets geografiske udbredelse er en stor hindring for ethvert forsøg på at sikre synergi mellem aktiviteterne. Lige så indlysende er den lange række etniske, sproglige og religiøse forskelle i de forskellige Tacis (T)-lande. Forskellene er nu blevet endnu mere udtalte på grund af opløsningen af det tidligere Sovjetunionen i republikker, der er blevet selvstændige stater, hver med sin egen udviklingsdagsorden. For tiet tredje må det også erkendes i den forskelligartede samling stater, som Tempus- programmel skal lungere som udviklingsparaply for, at Den Russiske Føderation, udtrykl i økonomi og befolkningsstørrelse (148. 000. 000) vejer uforholdsmæssigt meget mere end de øvrige, og også end alle EU's medlemsstater. Men disse sammenligninger har ikke stor betydning, når de sættes over for det enorme geografiske område. Vi er nødt til at indse, at hvad der er gjort og gøres i Den Russiske Føderation og i mindre omfang i Ukraine, er helt forskelligt fra, hvad det er muligt at gennemføre i de øvrige stater. 2 Den politiske sammenhæng Endnu et punkt adskiller Tempus (T)-landene som helhed fra de to øvrige landegrupper. En kommentar, der ofte fremsættes om Tempus (P), vedrører behovet for at 'ændre den mentalitet', der er skabt med fyrre års kommunistisk dominans. Fyrre år er lang tid, men der er stadig mennesker i Central- og Østeuropa, som kan huske livet før kommunisternes magtovertagelse og også tiden før 1939. I Tempus (T)-landene findes der ikke nogen reel før-kommunistisk hukommelse, der er værd at nævne, man skal være næsten 100 år for at kunne huske tiden før 1917. Forløberen for det kommunistiske styre var zarerne, ikke den socialdemokratiske tradition fra 1930'erne. Dette enkle historiske forhold har meget stor betydning for, hvad man kan forvente, når der skal udvikles nye styreformer for universiteterne i SNG. Det er allerede nævnt, at den politiske sammenhæng med tiltrædelsen ikke findes for Tempus (T)-landene, selvom der som for Tempus (PnA)-landene er behov for at undervise embedsmænd og andre i, hvordan man samarbejder med Det Europæiske Fællesskab. Nu er der imidlertid en ny, stor politisk forskel mellem to af Tacis (T)-landene på den ene side og de øvrige 10 lande og Mongoliet på den anden. I december 1997 trådte en partnerskabs- og samarbejdsaftale medlem Det Europæiske Fællesskab og dens medlemsstater og Den Russiske Føderation i kraft, og det samme skete for Ukraine i marts 1998. Aftalerne omfatter udtrykkeligt bestemmelser for samarbejde inden for uddannelse og undervisning med særlig henvisning til Tempus. Disse aftaler udgør den diplomatiske sammenhæng for overvejelser om Tempus i Føderationen og Ukraine, som derved adskiller sig fra programmets udvikling i de øvrige lande. B. KONKLUSIONER PÅ DEN EKSTERNE EVALUERING I henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse om Tempus af 21. november 1996, artikel 11, skal Kommissionen sikre, at der foretages en evaluering af Tempus-programmet. Den blev færdiggjort af et eksternt firma i marts 1998. Hovedformålene for evalueringen var: • at analysere, i hvor høj grad Tempus har opfyldt sine mål med at støtte udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelsessystemer i Tacis-lande og tilskynde til samarbejde mellem modtagerlande og EU-medlemsstaterne; • at gøre et første forsøg på at vurdere Tempus-programmets overordnede virkninger i form af dets bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer og demokratiske værdier i modtagerlandene til støtte for den politiske, økonomiske og sociale reformproces; 10 • at analysere effektiviteten af planlægningen og forvaltningen af Tempus. repræsentanter Evalueringen blev udarbejdet med udgangspunkt research' baseret på projektdokumentation og Tempus-dokumenter; interviews med relevante sektorer i EU, fra medlemsstaternes Tempus-rådgivningsudvalg, Europa- herunder Kommissionen, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, nationale kontaktpunkter samt besøg i Rusland, Ukraine og Usbekistan, hvor der blev gennemført interviews med de ansvarlige partnerstaternes uddannelsesmyndigheder, Tacis koordineringsenheder og Tempus Informationskontorer. løbende Tempus-projekter, 'desk EU's for i Evalueringens konklusioner har været et nyttigt grundlag for udarbejdelsen af Tempus III- afgørelsen og indeholder detaljerede henstillinger om projekt- og programstyring, som vil være nyttige for den fremtidige gennemførelse af Tempus III. Evalueringsgruppens hovedkonklusioner med hensyn til de to første mål anført ovenfor kan opsummeres som følger: Tempus-programmel er det største universitetsbaserede program for teknisk bistand til videregående uddannelser i NIS og Mongoliet og når ud til en lang række store universiteter. Der har været en betydelig dækning i EU med stor deltagelse fra Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig samt god deltagelse fra Belgien, Nederlandene og Spanien, se bilag for statistiske oplysninger. Hovedsamarbejdsområderne har været samfundsvidenskab, universitetsledelse, EU-sprog og humaniora. Programmets bottom up- metode har gjort det muligt for EU- og NIS-universiteter at blive direkte inddraget i udviklingen af projektforslag. Vedrørende udarbejdelse af skoleplaner er der nået store resultater lærebøger og undervisningsmateriale. På institutionsniveau bliver universiteterne stedse mere bevidste om vigtigheden af at decentralisere ledelsen og om universitets egen rolle som indkomstskabende instans. De faste udgifter til Tempus-projekter har været relativt lave; finansieringen af de fleste projekter er blevet anvendt til personalemobilitet og udstyr. i udviklingen af nye kurser, bør parter Andre inddrages tilpasses gennem en interesserede På basis af sine resultater kunne evalueringsgruppen fremsætte klare henstillinger vedrørende programmets fremtidige rækkevidde. De landespecifikke prioriteter bør tæt dialog med partnerstaternes videreføres, men yderligere i uddannelsesmyndigheder. forhandlingsprocessen, f. eks. ministerier for relevante områder såsom landbrug eller energi. Der bør i højere grad satses på at tilpasse prioriteterne til eksisterende krav til menneskelige ressourcer i de nye markedsøkonomier. I lande med mindre budgetter kan man overveje at identificere prioritetsinstitutioner. Skønt bottom up-modellen har været effektiv, fandt evalueringsgruppen, at den nuværende omstrukturering af de højere uddannelsessystemer og også individuelle universiteter kan forbedres ved at kombinere to ting, nemlig de generelle projekter vedrørende udvikling af de højere uddannelsessystemer og specifikke kurser og ledelseseudviklingsprojekter, der skal gennemføres efter bottom up-metoden. Universiteterne bør øge deres kontakt til andre socioøkonomiske aktører og tilskynde projekterne tilpasse uddannelsesprogrammerne lokaladministrationens krav. Udviklingen af denne form for rådgivningstjenester kan sikre projekternes bæredygtighed. En tættere koordinering med det overordnede Tempus-program bør også fremmes, der bør indføres entydige mekanismer for at skabe forbindelse mellem projekter om videregående uddannelser under hhv. Tacis og Tempus, og Tacis-projekter bør i højere grad udnytte den ekspertise, der udvikles under Tempus-projekterne. til at få det maksimale udbytte af de nye kurser ved at til virksomhedernes eller De nuværende projektaktiviteter betragter gruppen som acceptable, hvis der indføres visse forbedringer. Personalemobiliteten har bidraget til at opgradere kvalifikationer og 11 færdigheder og gjort parterne kendt med nye undervisningsmaterialer og -metoder. I projekterne bør der dog i højere grad fokuseres på en tættere forbindelse mellem personalemobilitet og udviklingen af et projekt. Der bør findes en ligevægt mellem at inddrage mere tilpasningsdygtige yngre ansatte med bedre sprogkundskaber og ældre ansatte, der er vigtige for at få accepteret uddannelsesmæssig innovation på universiteterne. Studentermobilitet er højt værdsat blandt deltagerne, skønt evalueringsgruppen mener, at dette forhold kun indirekte bidrager til at opfylde projektets mål. En af programmets allerstørste succeser er tilvejebringelsen af undervisnings- og computer-udstyr, litteratur og undervisningsmateriale. forhold ofte er blevet understreget Evalueringsgruppen henstiller til, at man sikrer en bedre formidling af projektresultaterne. er Skønt dette formidlingsaktiviteterne begrænsede, da de første Tempus-projekter først blev afsluttet i slutningen af 1997. Dette er medtaget i indkaldelsen af forslag for 1998, og man afventer nu universiteternes reaktion. Endelig henstiller evalueringsgruppen, at der gøres mere for at for projekterne, tilvejebringe projektresultater og generel information om programmet. For at nå disse mål bør Tempus' informationskontorer i partnerlandene styrkes. information på områder som god praksis i Tempus-publikationer, inden C. Opgavernes og finansieringens omfang Før vi går over til de to landegrupper under Tempus (T), er det nødvendigt kort at nævne, at finansieringssituationen er mere kompliceret i Tempus (T)-lande, men at der tegner sig et mønster ud af de tidligere finansieringsniveauer: • • • I alle Tempus (T^-lande undtagen Rusland er der kun små muligheder for at dække en bred vifte af prioriteter, i Rusland er mulighederne for at dække en bred vifte af prioriter relativt store, men kun relativt, i alle Tempus (T)-lande undtagen Mongoliet går mulighederne for at påvirke hele universitetssystemet fra temmelig små (Moldova) til yderst små (Rusland og Ukraine). D. Den Russiske Føderation Hvis man ser mere indgående på de forskellige landegrupper under Tacis, kan Den Russiske Føderation identificeres som en Tempus-partner med mulighed for at dække relativt mange prioriteter, idet det dog vil være vanskeligt at sikre en påvirkning på hele det videregående uddannelsessystem. Det til rådighed værende budget er lavere, udtrykt i kontanter, end det, der har været til rådighed for tre Tempus (P)-lande, men det største problem er det store antal universiteter i systemet og vanskeligheden ved at sikre dækningen. Prioriteter i Den Russiske Føderation De nuværende prioriteter (1998/99) for Den Russiske Føderation er rent faktisk meget målrettede. De dækker kun fem områder, nemlig lovgivning, økonomi, studier af Det Europæiske Fællesskab politikker, forvaltning af naturressourcer og sundhedsvæsen. Med disse prioriteter forventes projekterne også at dække horisontale foranstaltninger som læreruddannelse, ny informationsteknologi samt sprog- og fjernundervisning. 12 Denne ligevægt mellem emneområder, som er strategiske i forhold til russiske behov med horisontale dimensioner, forekommer velvalgt og realistisk med det eksisterende budget, og nogle imponerende projekter er allerede iværksat. Prioriteterne lægger også stor vægt på formidlingsaktiviteter, som i lyset af antallet af universiteter i Føderationen er en yderst vigtig del af programmet. Samarbejdsaftalen8 kan på to måder yderligere danne rammen om defineringen af fremtidige prioriteter under Tempus. Den første definition omhandler identificerede emneområder. Artikel 63 henviser specifikt til områder som europæiske studier, sprogundervisning, tolkning og journalistik. Da disse områder er identificeret inden for den diplomatiske aftale, kan et Tempus-program kanalisere støtte i denne retning. Den anden definition i artiklen er identificerede undervisningsmekanismer. Artikel 63 henviser til en række sådanne mekanismer - om end de dog ikke nødvendigvis alle er på samme semantiske niveau. De omfatter opdatering af systemer for videregående uddannelse og træning, undervisning af embedsmænd og andre, samarbejde mellem universiteter og mellem moderne fremme uddannelsesprogrammer, fjernundervisning og lærer(videre)uddannelse. universiteter erhvervsliv, mobilitet, og af 1 begge definitioner står det klart, at en række elementer allerede er til stede i det nuværende Tempus-program og dets prioriteter, og overgangen bliver ikke vanskelig. Igennem hele samarbejdsaftalen identificerer den ene artikel efter den anden områder for fælles udvikling: landbrug, energi, miljø, transport, telekommunikation, finanstjenester, regional udvikling, turisme, SMV osv. På alle disse områder er der behov for højere uddannelse og træning. De regionale aspekter af programmet kan også styrkes. Det ville for eksempel være yderst hensigtsmæssigt at operere gennem regionale universitetskonsortier som uddannelsesstøtte til regionerne. Brug af informationsteknologinetværk og fjernundervisningssystemer ville helt klart være af stor betydning. E. Ukraine Ukraine er rent geografisk meget mindre end Den Russiske Føderation, men udtrykt i befolkning9, antal universiteter og Tempus-budget er Ukraine helt op til 1/3 så stor som den store nabo. En sammenligning med Tempus (P)-lande sætter imidlertid Tempus-finansieringen til Ukraine i perspektiv. I årene 1994/97 modtog Tempus i Ukraine næsten MECU 12,00; i samme periode modtog Slovakiet, hvis befolkning er 1/3 af Ukraines, hvor der kun er 1/10 af antallet af universiteter i Ukraine, MECU 14,50. Dette er ikke en negativ kommentar, men det viser, hvilke resultater det er muligt at opnå. Da der er indgået en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Ukraine og Det Europæiske Fællesskab og dennes medlemsstater i lighed med den, der er indgået med Den Russiske Føderation, bør argumenterne fra forrige afsnit også gælde her. Det vil sige, at et af de i Ukraine kan være at støtte undervisning og træning på strategiske Tempus-mål 8 Partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation EFT L 327 af 28. 11. 1997. 9 Ukraines befolkning er lidt mindre end Frankrigs, og det geografiske område er lidt større. 13 universitetsniveau, hvilket netop støtter de samarbejdsområder, der er nedfældet i aftalen. Det er dog vigtigt at bemærke både ligheder og forskelle mellem Ukraine og Den Russiske Føderation. Problemet med at skabe en virkning på tvcers af universitetssystemet er det samme i begge lande: Ukraine skal med 1/3 af Den Russiske Føderations Tempus-budget sikre en påvirkning på et samlet antal universiteter, der er 1/3 af antallet i Føderationen. Problemet for Ukraine består i antallet af samarbejdsområder, der er identificeret i aftalen, hvor budgettet, der er 1/3 af Den Russiske Føderations, rent formelt skal bruges til at støtte næsten samme antal udviklingsområder10. Prioriteter i Ukraine 1998-prioriteterne for Tempus i Ukraine dækker som i Den Russiske Føderation en række akademiske områder, som er af klar strategisk værdi, nemlig samfundsvidenskab, jura, internationale og levnedsmiddelvidenskab. Endvidere ydes der bistand til Compact-projekter vedrørende universitetsledelse og til formidlingsaktiviteter. studier, miljøvidenskab, europæiske relationer landbrug og Antallet af prioriteter svarer imidlertid mere eller mindre til det antal projekter, som budgettet kan støtte pr. år, så det er vanskeligt at nå mere end et projekt pr. prioritetsområde. Udformningen af fremtidige prioriteter for Ukraine forudsætter derfor omhyggelig strategisk planlægning. Sammenfattende kan to metodologier opfylde evalueringsgruppens henstillinger til at begrænse antallet af prioriteter: l den første model vil den nuværende prioritetsliste blive videreført. Denne model er baseret på accept af, at der kun kan finansieres et eller to projekter i et prioritetsområde pr. år, men den forudsætter en akkumuleret udvikling over flere projekter og år, så man når frem til en kritisk masse af know how-overførsel. Der er også udarbejdet en 'rullemodel' for prioriteterne, hvor et eller to områder prioriteres pr. år, således at der kan finansieres tre-fire projekter inden for hvert af disse områder; andre områder prioriteres så de følgende år. Da projekternes varighed er tre år, kan der således opbygges en udviklingscyklus. I begge modeller er to elementer vigtige. Det ene er begrebet kritisk masse inden for et givent emneområde: et JEP ændrer ikke et system. Det er nødvendigt at støtte et tilstrækkeligt antal projekter for at sikre, at der skabes en bæredygtig know how. Det andet element støtter direkte det første: det er formidling. Da det er umuligt at inddrage alle universiteter i projekterne, er det vigtigt, at resultaterne fra vellykkede projekter formidles bredt videre i systemet. F. Foranstaltninger (Russiske Føderation og Ukraine) Foranstaltningerne under Tempus-programmet hænger som anført i tidligere afsnit tæt sammen med, i hvor høj grad det lykkes for programmet at påvirke universitetssystemet. For så vidt angår udviklingen i Den Russiske Føderation og Ukraine, kan man også bruge erfaringerne fra Tempus (P). Det er ikke længere nødvendigvis hensigtsmæssigt at arbejde med relativt opsplittede JEP'er; i denne sammenhæng er det også nødvendigt at være skeptisk over for værdien af 10 Partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Ukraine, EFT L 49 af 19. 2. 1998. * 14 de JEP'er, der følger bottom up-modellen. Mulige scenarier for fremtiden i Den Russiske Føderation og Ukraine kan omfatte et Tempus-program baseret på relativt fleksible udviklingsplaner udarbejdet af universiteterne eller endnu bedre universitetskonsortier, således at det bliver muligt at arbejde inden for en række prioritetsområder eller aktiviteter. Inden for de foreslåede aktiviteter i sådanne udviklingsplaner bør man til udviklingen af universiteternes egne infrastrukturer. tage hensyn G. Konsekvenser for finansiering (Russiske Føderation og Ukraine) Den eksisterende finansiering i disse to lande er baseret på maksimalt ECU 500. 000 pr. JEP og ECU 200. 000 pr. CP. Det kan være nødvendigt med en vis nytænkning i fremtiden for at sikre den bedste balance mellem budget, antal prioriteter og antal JEP'er, hvortil der kan tildeles tilstrækkelige midler. Denne balance er ikke den samme i de to lande, og strategierne skal tilpasses det enkelte land. H. Andre Tacis-lande De andre Tacis-lande - ud over Den Russiske Føderation og Ukraine - befinder sig i en helt anden situation. Der er tale om færre midler, men også de politiske rammer er forskellige: de fleste har underskrevet samarbejdsaftaler, som dog endnu ikke er trådt i kraft. Det er derfor vigtigt at have en klar fornemmelse af, hvad Tempus (T) søger at opnå i disse lande. 1. Målsætninger Målsætningerne kan identificeres uden problemer. Det overordnede formål med Tacis- programmet var oprindeligt at bistå Sovjetunionen og kort tid efter at bistå de forskellige stater, som opstod efter sammenbruddet, med overgangen til markedsøkonomi og demokratiske styreformer. Tempus (T) fungerer inden for dette perspektiv; dets mandat er som for Tempus (P) at støtte 'udviklingen af de videregående uddannelsessystemer' i modtagerlandene og derved bidrage til overgangsprocessen. I den henseende ligner deres situation stadig Phare-landenes i de tidlige år under Tempus (P). Det er værd at erindre, at Tempus (P) var af stor værdig for disse lande længe, før målet med tiltrædelse var identificeret. Denne værdi blev bestemt defineret ud fra udvikling af læseplaner og leveret udstyr, men noget, som programdeltagerne fra Tempus (P)-lande gang på gang understregede, var den store betydning af følelsen af 'genindtræden', som opstod på grund af muligheden for at rejse til og få besøg fra universiteter i Vesteuropa. Tempus (P)'s store værdi var, at det afsluttede isolationen og genskabte et europæisk universitetssamfund. Her er der noget meget vigtigt at lære for Tempus (T) uden for Den Russiske Føderation og Ukraine. Målet er ikke helt det samme - denne 'genindtræden' - af flere grunde: (a) sovjet-perioden varede meget længe, og (b) før denne periode var de østasiatiske republikker for eksempel i høj grad isoleret fra europæisk 'mainstream' - som bestemt ikke var 'mainstream', for så vidt angår kultur, religion eller historie. Men hvis målet ikke er genindtræden, er det dog noget, der ligner. Det er vigtigt at respektere de store kulturelle forskelle mellem de centralasiatiske republikker (og for den sags skyld staterne i Transcaucasus eller endog 'Europæisk Rusland^ og Europa, men sagen er, at også deres universiteter lever i det globale samfund. 15 Det overordnede mål for fremtidig Tempus-aktivitet i disse lande skal derfor være at bistå deres universiteter med at opfylde kravene fra den globale økonomi. Det er ikke nødvendigvis et mål for Det Europæiske Fællesskab at påvirke omstruktureringen af deres videregående uddannelsessystemer. Ud fra erfaringerne fra den tidligere fase af Tempus (P) er de praktiske følger, at en stor del kan nås ved at skabe kontakt gennem relativt beskedne projekter. Det vil vi udvikle nedenfor. 2. Finansiering Lige som budgettet for Den Russiske Føderation og Ukraine er begrænset i forhold til Tempus (P), er budgettet for de fleste andre Tacis-lande begrænset i sammenligning med Føderationens og Ukraines. Den eneste undtagelse er Belarus, hvor et budget på lidt under 40% af Ukraines er rettet mod en befolkning på 1/5 heraf med 1/6 så mange universiteter. Men generelt må det erkendes, at budgetterne sætter begrænsninger for, hvad der realistisk kan opnås. Kun i Mongoliet med landets seks videregående uddannelsesinstitutioner er der håb om at nå hele systemet. Det forstærker yderligere argumenterne i foregående afsnit. Tempus (T)-finansieringen til disse lande er hidtil blevet brugt til en blanding af forberedende projekter (præ-JEP'er), JEP'er og CP'er, selvom præ-JEP'er nu afbrydes. I 1998/99 er det kun for Usbekistan, at der er anført JEP'er som en mulig projektstruktur; i alle de øvrige lande på listen vil Kommissionen kun støtte CP'er- Det er klart, at CP-budgetter på maks. ECU 200. 000 og af en varighed på to snarere end tre år giver mulighed for flere aktiviteter. Selvom strategien til i» vis grad er en reaktion på omstændigheder som forsinkelser i godkendelse af Det Europæiske Fællesskab budgetter, er der gode argumenter for at bevare det som et grundprincip for operationen og at fokusere på at skabe kontakt og dialog som understreget ovenfor. Andre strategiske mål for fremtidig Tempus-finansiering i disse lande kunne være, at: • • • • støtte skal i videst mulig udstrækning være infrastrukturel, der tilskyndes til konsortier, der lægges vægt på formidling, da landene i høj grad har fælles prioriteter, bør formidling være både tværnational og national. Hvis disse enkle principper gennemføres, vil Tempus (J) i disse lande yde et værdifuldt bidrag til udviklingen uden nødvendigvis at medføre for store pjanlægningsbyrder. 16 V. RESUME AF KONKLUSIONERNE Denne rapport konkluderer, at: 1. resultaterne fra Tempus-programmet på alle områder er betydelige og bør betragtes som sådan; 2. i forbindelse med al yderligere udvikling af Tempus kan der overføres vigtige erfaringer fra Tempus (P) til Tempus (PnA) og Tempus (T). Eksempler: 3. man er nået til et punkt, hvor det er nødvendigt at skelne mellem forskellige lande eller landegrupper og fastlægge strategier, der er rettet mod specifikke situationer, 4. en sådan tilpasning skal ikke alene tage hensyn til den politiske situation (der klart er i f. eks. Bosnien-Hercegovina og Ukraine), men også den praktiske forskellig gennemførelse af budgettildelingerne, 5. defineringen af prioriteter bør fortsat være tæt forbundet med landets behov, men også være realistisk rent budgetmæssigt, 6. vedrørende gennemførelse er den bottom up-metode, som fungerede godt i begyndelsen af Tempus' levetid, ikke længere nødvendigvis den mest hensigtsmæssige i alle tilfælde; i mange lande bør man således fremme brug af en mere institutionsbaseret tilgang til udviklingen, 7. Compact-projekter og dermed også målrettet mobilitet er værdifulde, fleksible udviklingsmekanismer og bør fremmes, 8. formidling af Tempus-resultater i og mellem landene bør prioriteres højt, 9. hvor det er muligt, bør tildeling af materielle ressourcer målrettes på institutionsniveau, og man hør undgå et klima, hvor 'nogle har og andre ikke har', 10. udvikling af infrastrukturen i og mellem universiteter, især universiteter med en multiplikatoreffekt (internationale kontorer, udviklingskontorer osv. ) bør fremmes. 17 Henvisninger 1996 Tempus I, endelig rapport KOM (96) 428, endelig udg. 1996 Tempus II, interimsrapport KOM (96) 197, endelig udg. 1998 Tempus II Tacis, interimsrapport (Kan fås ved henvendelse til Tacis evalueringskontor, GDIA, Europa-Kommissionen) Nationale profiler, Phare-lande (Kan fås ved henvendelse til GD XXII, Europa-Kommissionen) Konsekvensundersøgelser (Phare-lande undtagen Bosnien) (Kan fås ved henvendelse til GD XXII, Europa-Kommissionen) 18 Bilag: Sammenlignende tabeller 1994/1997. Note: perioden 1994/97 er valgt som bedste sammenligningsgrundlag i alle nedenstående tabeller Tabel 1: SAMMENLIGNENDE TABELLER, TEMPUS (PHARE) 1994/97 Land Befolkning Universiteter Tempus-budget (MECU 1994/97) Iværksatte JEP'er Polen1 Ungarn Rumænien Bulgarien Tjekkiske Republik Slovakiet Litauen Estland Letland Albanien Slovenien12 38,58 10,30 22,70 8,46 10,33 5,20 3,70 1,46 2,50 3,4 2,00 233 115 51 37 37 24 15 14 18 11 48 90,00 42,00 45,54 28,70 21,00 14,5 9,00 3,47 6,00 8,6 6,35 212 107 90 82 45 42 26 16 16 15 16 lait: 275,16 667 Tabel 2: SAMMENLIGNENDE TABELLER, TIDLIGERE JUGOSLAVIEN 1994/97 Land13 Befolkning (M) Universiteter Bosnien- Hcrcegovina l'yn 4,1 2,2 Tempus-budget (MECU 1994/97) JEP'er 1,5 11 Antallet af universiteter i Polen omfatter private universiteter. Under det foregående styre var der omtrent 90 stats-HEI'er. 121 Slovenien tælles universitetet i Maribor med dets 10 fakulteter og universitetet i Ljubljana med dets 27 fakulteter alle som separate, bistandsberettigede institutioner. n Det forhold, at et land er medtaget på denne liste, kan ikke opfattes som en fortolkning af EU's nuværende eller fremtidige politik. 19 Tabel 3: SAMMENLIGNENDE TABELLER, SNG & MONGOLIET 1994/97 Land Befolkning Universiteter14 Tempus-budget (MECU 1994/97) Iværksatte JEP'er Armenien Aserbajdsjan Belarus Georgien Kasakhstan Kirgisistan Moldova Mongoliet Rusland Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan 3,80 7,40 10,20 5,50 6,80 4,46 4,35 2,30 148,00 n/a n/a 52,20 20,00 15 30 41 22 n/a 33 20 6 750 n/a n/a 255 58 lait: 1,197 1,116 5?235 1,185. r 2,369 0,844 1,358 0,876 34,574 0,00 0,00 11,976 2,888 63. 618 3 2 10 3 4 2 4 2 61 0 0 23 7 121 14 Tallene for Azerbaijan, Moldova, Kyrgystan, Den Russiske Føderation og Ukraine omfatter bistandsberettigede, private HEI'er. 20 TABEL 4: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB MEDLEMSSTATERS DELTAGELSE I TEMPUS PROJEKTER FÆLLESEUROPÆISKE PROJEKTER (JEP) PR. LAND Land I Phare-JEP'er I Tacis-JEP'er lait A B D DK E F GR I IRL L NL P S SF UK 134 410 740 211 348 654 251 465 194 4 462 202 139 119 967 6 24 48 6 22 47 9 21 11 0 24 6 6 4 57 140 434 788 217 370 701 260 486 205 4 486 208 145 123 1024 21 TABEL 5: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB MEDLEMSSTATERS DELTAGELSE I TEMPUS PROJEKTER FÆLLESEUROPÆISKE PROJEKTER (JEP) PR. KONTRAHENT Land I Phare-JEP'er I Tacis-JEP'er l a it A B D DK E F GR I IRL L NL P S SF UK 6 97 161 43 25 219 40 75 15 1 114 19 4 10 317 1 12 24 0 5 25 4 9 1 0 6 0 2 1 34 7 109 185 43 30 244 44 84 16 1 120 19 6 11 351 22 TABEL 6: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB MEDLEMSSTATERS DELTAGELSE I TEMPUS PROJEKTER FÆLLESEUROPÆISKE PROJEKTER (JEP) PR. KOORDINATOR Land I Phare-JEP'er I Tacis-JEP'er lait A B D DK E F GR I IRL L NL P S SF UK 6 64 93 29 16 118 33 51 10 0 79 11 6 2 209 1 11 24 0 5 25 4 9 1 0 6 0 2 1 7 75 117 29 21 143 37 60 11 0 85 11 8 3 34 243 23 TABEL 7: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB MEDLEMSSTATERS DELTAGELSE I TEMPUS PROJEKTER - SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER - PHARE Land I CME'er A B D DK E F GR 1 IRL L NL P S SF UK 28 62 89 22 42 93 39 56 12 0 86 21 36 24 169 24 TABEL 8: DELTAGELSE I INDIVIDUELLE MOBILITETSSTIPENDIER 1990-1997 - PHARE fra/til EF-medlemsstater EF medlemsstater Fra EF 1990-1997 Til EF 1990-1997 Fra/til EF Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Portugal Spanien Sverige Nederlandene Forenede Kongerige 4 149 61 13 310 185 125 59 174 3 44 81 6 149 611 I ALT 1,974 82 513 220 66 1349 1511 274 137 967 4 132 382 102 643 2413 8,795 86 662 281 79 1659 1696 399 196 1141 7 176 463 108 792 3024 10,769 Noter: 1. 11995 var der ingen indkaldelser af ansøgninger fra EF-medlemsstater. 2. Der er siden 1996 tildelt IMG-mobilitetsstipendier fra/til Østrig, Finland og Sverige, dvs. siden disses landes tiltrædelse af EF. 25 TABEL 9: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB COMPACT-PROJEKTER - TACIS EF-kontrahent-/koordinatordeltagelse i 1996 Land I Tacis Compact-projekter A B D DK E F c;i< I IRL L NL P S SF UK Total 0 2 5 1 1 3 0 6 0 0 4 0 0 0 5 27 Note: Compact-projekter blev iværksat i 1996. 26 TABEL 10: DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB MEDLEMSSTATERS DELTAGELSE I TEMPUS PROJEKTER COMPACT PROJEKTER - TACIS EF-landenes deltagelse i 1996 Land I Tacis Compact-projekter A B D DK i-: F GR I IRL L NL P S SF UK I alt 1 6 8 3 2 6 2 7 1 0 8 2 2 3 8 59 27 TfifrCL •• -H Subject Area Involvement in Phare and Tacis JEPs Languages 6% Art and Design 1% 0 t h er 9% Humanities 3% Social Sciences 1 3% D Humanities • Social Sciences D Management and Business D Natural Science and Mathematics •Applied Sciences and Technologies M a n a g e m e n t^ Business QM ^ D e s j gn 18% • Languages Applied Sciences and Technologies 44% Natural Science and Mathematics 6% Subject Area Involvement in Phare JEPs Languages 5% Art and Design 1% Applied Sciences and Technologies 48% Humanities 3% Other 9% Social Sciences 10% Management and Business 18% Natural Science and Mathematics 6% 0 Humanities • Social Sciences DManagement and Business O Natural Science and Mathematics •Applied Sciences and Technologies • A rt and Design • Languages O Other Subject Area Involvement in Tacis JEPs Languages 12% Other 2% Humanities 9% Applied Sciences and Technologies 14% Management and Business 23% O Humanities • Social Sciences O Management and Business DApplied Sciences and Technologies Social Sciences 40% • Languages O Other - ? $- ISSN 0254-1459 KOM(98) 379 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 17 Katalognummer : CB-CO-98-469-DA-C ISBN 92-78-38350-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Commission Directive 98/60/EC of 24 July 1998 amending Council Directive 74/63/EEC on the fixing of maximum permitted levels for undesirable substances and products in feedingstuffs (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
citrus fruit
food inspection
health risk
toxic substance
veterinary legislation

text: L 209/50 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 25. 7. 98 COMMISSION DIRECTIVE 98/60/EC of 24 July 1998 amending Council Directive 74/63/EEC on the fixing of maximum permitted levels for undesirable substances and products in feedingstuffs (Text with EEA relevance) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 74/63/EEC of 17 December 1973 on undesirable substances and products in animal nutrition (1), as last amended by Commission Directive 97/8/EC (2), and in particular Article 6 thereof, Whereas citrus pulp pellets originating in or consigned from Brazil were found to be contaminated by dioxins at such high levels which pose a risk to human health; whereas citrus pulp pellets are used as feed material; whereas feedingstuffs contaminated by dioxins results in dioxin contamination of food products of animal origin; whereas dioxins are classified by the relevant international organisations as carcinogenic to humans; whereas it is recommended by these relevant international organisa- tions to take measures to reduce the intake of dioxin through diet as much as is reasonably achievable; it is, therefore, appropriate to prohibit the use of citrus pulp pellets contaminated by dioxins at unacceptable levels as feedingstuff and for the production of compound feeding- stuff; Whereas all sources of contamination by dioxins at such unacceptable levels has not been possible to be deter- time mined with sufficient certainty within the short limits available; whereas, therefore, no sufficient guaran- tees exist for the moment that the possible sources of contamination have been removed from the production process of citrus pulp pellets; whereas a more complete scientific assessment of the tolerable maximum level for dioxins cannot be performed within short notice; it is therefore urgent to fix provisionally the maximum limit at the detection level (500 pg I — TEQ/kg) whilst await- ing the scientific assessment of the risk involved; Whereas the measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Standing Committee for Feedingstuffs, HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE: Article 1 Annex I and Annex II, Part A to Directive 74/63/EEC are hereby amended as set out in the Annex to this Directive. (1) OJ L 38, 11. 2. 1974, p. 31. (2) OJ L 48, 19. 2. 1997, p. 22. This provision shall be reviewed before 1 January 1999 according to the availability of evidence concerning the sources of contamination or of a scientific risk assessment. Article 2 1. Member States shall adopt and publish not later than 31 July 1998 the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive. They shall inform the Commission thereof forthwith. The provisions adopted shall apply from 1 August 1998. When the Member States adopt these provisions, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such reference at the time of their offi- cial publication. The procedure for such reference shall be adopted by the Member States. 2. Member States shall communicate to the Commis- sion the texts of the provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive. Article 3 This Directive shall enter into force of the third day fol- lowing its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 4 This Directive is addressed to the Member States. Done at Brussels, 24 July 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission 25. 7. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 209/51 1. In Annex I, under point ‘B. Products’ the following point 21 is added: ANNEX ‘21. Dioxin (sum of PCDD and PCDF), expressed in interna- tional toxic equivalents Citrus pulp 500 pg I — TEQ/kg (upper bound detection limit) (1), (1) Upper bound concentrations are calculated assuming that all values of the different congeners less than the limit of detection are equal to the limit of detection. ’ 2. In Annex II, Part A the following point 4 is added: ‘4. Dioxin (sum of PCDD and PCDF), expressed in interna- tional toxic equivalents Citrus pulp 500 pg I — TEQ/kg (upper bound detection limit) (1), (1) Upper bound concentrations are calculated assuming that all values of the different congeners less than the limit of detection are equal to the limit of detection. ’