title: WRITTEN QUESTION No. 2313/98 by Riccardo NENCINI to the Commission. University qualification

eurovoc_concepts:
EU national
United States
diploma
higher education
liberal profession
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
university
vocational training

formats: html pdf print

text: C 96/72 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 (1999/C 96/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2312/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Direktiivi 93/42/ETY L(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llisist(cid:228) laitteista annettu direktiivi 93/42/ETY (1) tuli voimaan 15. kes(cid:228)kuuta 1998. Italian hallituksen tulkinta direktiivin soveltamisesta optikoihin on seuraava: (cid:148)S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) ei sovelleta avustaviin optiikan alan ammattilaisiin(cid:148) (12. kes(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tty terveysministeri(cid:246)n kiertokirje). T(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)ysin ristiriidassa terveysministeri(cid:246)n aiemmin esitt(cid:228)m(cid:228)n tulkinnan kanssa. Avustavat optiikan alan ammattilaiset kuuluvat selv(cid:228)sti direktiivin soveltamisalaan, sill(cid:228) he vastaavat t(cid:228)ysin nimityst(cid:228) (cid:148)valmistaja(cid:148), sill(cid:228) he ovat ammattiteknikkoja, jotka tuottavat laitteita mittatilausty(cid:246)n(cid:228) ja markkinoivat ne omalla nimell(cid:228)(cid:228)n. Kaikki maat Belgiaa lukuun ottamatta ovat tulkinneet direktiivi(cid:228) 93/42/ETY niin, ett(cid:228) se koskee my(cid:246)s optikkoja, sill(cid:228) he vastaavat valmistajan tai kokoajan teht(cid:228)vist(cid:228). Katsooko komissio, ett(cid:228) sen olisi kehotettava Italian hallitusta tulkitsemaan direktiivi(cid:228) 93/42/ETY enemm(cid:228)n sen sis(cid:228)ll(cid:246)n mukaisesti? (1) EYVL L 169, 12. 7. 1993, s. 1. Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Komissio on pyyt(cid:228)nyt asianomaiselta j(cid:228)senvaltiolta tietoja niist(cid:228) tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa j(cid:228)sen on viitannut. Komissio ilmoittaa h(cid:228)nelle n(cid:228)ist(cid:228) tiedoista. (1999/C 96/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2313/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Tutkinto Italian kansalainen Simone Casamonti suoritti vuonna 1995 Honolulun Golden Gate -yliopistossa (Hawaiji, USA) (cid:148)Doctor of Philosophy in Environmental Engineering(cid:148) -tutkinnon. Ei ole selv(cid:228)(cid:228), saako t(cid:228)m(cid:228)n tutkinnon suorittanut harjoittaa kyseist(cid:228) ammattia Euroopan unionissa. Voiko komissio selvitt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisesti, saako kyseisen tutkinnon suorittanut harjoittaa ammattiaan vapaasti Euroopan unionissa? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen itse kysymyksess(cid:228)(cid:228)n kirjoittaa, kyseinen Yhdysvalloissa annettu arvo on (cid:148)oppiarvo(cid:148) tai (cid:148)yliopistollinen oppiarvo(cid:148). S(cid:228)(cid:228)nnellyn ammatin harjoittamiseen vaaditaan kuitenkin ammatillinen p(cid:228)tevyys, johon voi sis(cid:228)lty(cid:228) akateemisen oppiarvon lis(cid:228)ksi harjoittelujaksoja tai ammattitaitokokeita. Ammattitoiminnan harjoittaminen insin(cid:246)(cid:246)rialalla, silt(cid:228) osin kuin on kyse s(cid:228)(cid:228)nnellyst(cid:228) ammattitoiminnasta, kuuluu v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/ 48/ETY (1) soveltamisalaan. T(cid:228)m(cid:228)n direktiivin 1 artiklan a kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) koulutus, joka todistetaan tutkintotodistuksella, on suoritettu p(cid:228)(cid:228)osin yhteis(cid:246)ss(cid:228) tai ett(cid:228) sen haltijalla on kolmen vuoden ammattikokemus, jonka todistaa se j(cid:228)senvaltio, joka on tunnustanut kolmannen maan antaman tutkintotodistuksen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1585/98 av den 22 juli 1998 om fastställande av importtullar inom rissektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 23. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 206/39 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1585/98 av den 22 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av importtullar inom rissektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (1), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 192/98 (2), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1503/96 av den 29 juli 1996 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 vad avser import- tullar inom rissektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1403/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I artikel 11 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 f(cid:148)reskrivs att n(cid:132)r de produkter som avses i artikel 1 i den f(cid:148)rordningen importeras, skall de tullsatser som f(cid:148)reskrivs i den gemen- samma tulltaxan tas ut. F(cid:148)r de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det f(cid:148)r dessa produkter vid importen (cid:148)kat med en s(cid:132)rskild procentsats, om det r(cid:148)r sig om r(cid:134)ris eller helt slipat ris, minskat med cif-importpriset, om denna importtull inte (cid:148)verstiger tull- satsen i Gemensamma tulltaxan. interventionspris som g(cid:132)ller I f(cid:148)rordning (EG) nr 1503/96 fastst(cid:132)lls till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 vad avser import- tullar inom rissektorn. Importtullarna skall till(cid:132)mpas tills ett nytt fastst(cid:132)llande tr(cid:132)der i kraft. De f(cid:148)rblir likas(cid:134) g(cid:132)llande om det inte finns n(cid:134)gon b(cid:148)rsnotering som kan utg(cid:148)ra referenspris i enlighet med artikel 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1503/96 under tv(cid:134) veckor f(cid:148)re n(cid:132)sta period f(cid:148)r fastst(cid:132)llande. F(cid:148)r att f(cid:134) systemet f(cid:148)r importtullar att fungera normalt b(cid:148)r vid ber(cid:132)kningen av dessa tullar de marknadskurser som fastst(cid:132)lls under en referensperiod forts(cid:132)tta att till- l(cid:132)mpas. Till(cid:132)mpningen av f(cid:148)rordning (EG) nr 1503/96 medf(cid:148)r att det skall fastst(cid:132)llas importtullar enligt bilagorna i denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom rissektorn som avses i artikel 11. 1 och 11. 2 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 skall fastst(cid:132)llas i bilaga I i denna f(cid:148)rordning p(cid:134) grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Enligt artikel 12. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 skall cif-importpriserna ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av representativa priser f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden eller p(cid:134) gemenskapens importmarknad f(cid:148)r produkten. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 23 juli 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 22 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 20, 27. 1. 1998, s. 16. (3) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EGT L 194, 23. 7. 1997, s. 2. L 206/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 7. 98 BILAGA I Importtullar vad g(cid:132)ller ris och brutet ris Importtull (5) (ecu/ton) Tredje land (undantaget AVS och Bangladesh) (3) (7) AVS och Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati fr(cid:134)n Indien och Pakistan (6) Egypten (8) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 297,52 297,52 297,52 275,41 297,52 297,52 297,52 275,41 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 144,42 144,42 144,42 133,37 144,42 144,42 144,42 133,37 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 232,09 72,38 25,41 25,41 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 223,14 223,14 223,14 206,56 223,14 223,14 223,14 206,56 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 370,50 114,00 KN-nummer 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (1) Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r best(cid:132)mmelserna i artiklarna 12 och 13 i r(cid:134)dets (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 715/90 (EGT L 84, 30. 3. 1990, s. 85). (2) I enlighet med f(cid:148)rordning (EEG) nr 715/90, skall importtull inte till(cid:132)mpas p(cid:134) produkter som har sitt ursprung i l(cid:132)nder i Afrika, V(cid:132)stindien och Stillahavsomr(cid:134)det och som direktimporteras till det franska utomeuropeiska departementet R(cid:130)union. (3) I artikel 11. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 fastst(cid:132)lls importtullen f(cid:148)r import av ris till det franska utomeuropeiska departementet R(cid:130)union. (4) F(cid:148)r import av ris, undantaget brutet ris (KN-nummer 1006 40 00), med ursprung i Bangladesh skall importtull till(cid:132)mpas inom ramen f(cid:148)r den ordning som fastst(cid:132)lls genom r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3491/90 (EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 1) och kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 862/91 (EGT L 88, 9. 4. 1991, s. 7). (5) Import av produkter med ursprung i de utomeuropeiska l(cid:132)nderna och territorierna (ULT) skall befrias fr(cid:134)n importtull enligt artikel 101. 1 i r(cid:134)dets (cid:132)ndrade beslut 91/482/EEG (EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1). (6) Importtullen f(cid:148)r r(cid:134)ris av sorten Basmati med ursprung i Indien och Pakistan skall neds(cid:132)ttas med 250 ecu/ton (artikel 4a i f(cid:148)rordning (EG) nr 1503/96, (cid:132)ndrad). (7) Tull som fastst(cid:132)llts i den Gemensamma tulltaxan. (8) F(cid:148)r import av ris med ursprung i och som kommer fr(cid:134)n Egypten skall importtull till(cid:132)mpas inom ramen f(cid:148)r den ordning som fastst(cid:132)lls genom kommissionens f(cid:148)rordningar (EG) nr 2184/96 (EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 1) och (EG) nr 196/97 (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 53). 23. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 206/41 BILAGA II Ber(cid:132)kning av importtull inom rissektorn Paddyris Brutet ris R(cid:134)ris Helt slipat ris R(cid:134)ris Helt slipat ris Indicaris Japonicaris 1. Importtull (ecu/ton) (1) 275,41 494,00 297,52 494,00 2. Ber(cid:132)kningsfaktorer: a) Cif-pris ARAG (ecu/ton) b) Pris fritt ombord (ecu/ton) c) Sj(cid:148)frakt (ecu/ton) d) K(cid:132)lla (1) Tull som fastst(cid:132)llts i den Gemensamma tulltaxan. (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 339,20 357,03 344,41 389,72 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 317,22 362,53 27,19 27,19 USDA USDA Operat(cid:148)r Operat(cid:148)r (1) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: WRITTEN QUESTION No. 2261/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. The EAGGF Guarantee Section in Denmark from 1986 to 1995

eurovoc_concepts:
Denmark
EAGGF Guarantee Section
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 50/139 (1999/C 50/206) SKRIFTLIG FR¯GA E-2260/98 fr(cid:229)n Miguel Arias Caæete (PPE) till kommissionen (22 juli 1998) Ang(cid:229)ende: EUGFJ-garantisektionen i Tyskland, 1986-1995 Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Tyskland under perioden 1986-1995, och samtidigt ange: › f(cid:246)rdelningen per kapitel (jordbruksgr(cid:246)dor, socker, sp(cid:229)nadsv(cid:228)xter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter, n(cid:246)tk(cid:246)tt, f(cid:229)rk(cid:246)tt och getk(cid:246)tt, grisk(cid:246)tt, (cid:228)gg och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt, andra (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r animaliska produkter, bidrag f(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)dlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshj(cid:228)lp fr(cid:229)n gemenskapen, utdelning av jordbruks- produkter till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda inom gemenskapen, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveck- ling kopplade till marknadernas funktion, (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder, inkomstst(cid:246)d samt Europeiska garantifonden f(cid:246)r fisket)? › f(cid:246)rdelningen per st(cid:246)dtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisst(cid:246)d, arealbidrag, kreatursbidrag, orienterings- bidrag, st(cid:246)d till privat lagerh(cid:229)llning, uttag ur produktion och liknande (cid:229)tg(cid:228)rder, kompensationsbelopp, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder i samband med (cid:246)versynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter f(cid:246)r offentlig lagerh(cid:229)llning)? (1999/C 50/207) SKRIFTLIG FR¯GA E-2261/98 fr(cid:229)n Miguel Arias Caæete (PPE) till kommissionen (22 juli 1998) Ang(cid:229)ende: EUGFJ-garantisektionen i Danmark, 1986-1995 Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Danmark under perioden 1986-1995, och samtidigt ange: › f(cid:246)rdelningen per kapitel (jordbruksgr(cid:246)dor, socker, sp(cid:229)nadsv(cid:228)xter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter, n(cid:246)tk(cid:246)tt, f(cid:229)rk(cid:246)tt och getk(cid:246)tt, grisk(cid:246)tt, (cid:228)gg och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt, andra (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r animaliska produkter, bidrag f(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)dlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshj(cid:228)lp fr(cid:229)n gemenskapen, utdelning av jordbruks- produkter till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda inom gemenskapen, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveck- ling kopplade till marknadernas funktion, (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder, inkomstst(cid:246)d samt Europeiska garantifonden f(cid:246)r fisket)? › f(cid:246)rdelningen per st(cid:246)dtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisst(cid:246)d, arealbidrag, kreatursbidrag, orienterings- bidrag, st(cid:246)d till privat lagerh(cid:229)llning, uttag ur produktion och liknande (cid:229)tg(cid:228)rder, kompensationsbelopp, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder i samband med (cid:246)versynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter f(cid:246)r offentlig lagerh(cid:229)llning)? (1999/C 50/208) SKRIFTLIG FR¯GA E-2262/98 fr(cid:229)n Miguel Arias Caæete (PPE) till kommissionen (22 juli 1998) Ang(cid:229)ende: EUGFJ-garantisektionen i Grekland, 1986-1995 Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till Grekland under perioden 1986-1995, och samtidigt ange › f(cid:246)rdelningen per kapitel (jordbruksgr(cid:246)dor, socker, sp(cid:229)nadsv(cid:228)xter och silkesmaskar, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter, n(cid:246)tk(cid:246)tt, f(cid:229)rk(cid:246)tt och getk(cid:246)tt, grisk(cid:246)tt, (cid:228)gg och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt, andra (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r animaliska produkter, bidrag f(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)dlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelshj(cid:228)lp fr(cid:229)n gemenskapen, utdelning av jordbruks- produkter till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda inom gemenskapen, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveck- ling kopplade till marknadernas funktion, (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder, inkomstst(cid:246)d samt Europeiska garantifonden f(cid:246)r fisket)?: › f(cid:246)rdelningen per st(cid:246)dtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisst(cid:246)d, arealbidrag, kreatursbidrag, orienterings- bidrag, st(cid:246)d till privat lagerh(cid:229)llning, uttag ur produktion och liknande (cid:229)tg(cid:228)rder, kompensationsbelopp, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder i samband med (cid:246)versynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter f(cid:246)r offentlig lagerh(cid:229)llning)?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2263/98 dell'on. Miguel ARIAS CAÑETE alla Commissione. Interventi a titolo del FEAOG in Svezia nel periodo 1986- 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Sweden
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/140 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 2. 1999 (1999/C 50/209) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2263/98 di Miguel Arias Caæete (PPE) alla Commissione (22 luglio 1998) Oggetto: Interventi a titolo del FEAOG in Svezia nel 1995 Pu(cid:242) la Commissione far sapere qual Ł l(cid:146)importo totale erogato alla Svezia a titolo del FEAOG, sezione Garanzia nel 1995, fornendo la ripartizione: › per capitoli (seminativi, zucchero, piante tessili e bachi da seta, altri settori o prodotti vegetali, settore vitivinicolo, tabacco, latte e prodotti lattiero-caseari, carni bovine, carni ovine e caprine, carni suine, uova e pollame, altre azioni a favore dei prodotti animali, restituzioni per merci derivanti dalla trasformazione di prodotti agricoli, restituzioni per azioni comunitarie di aiuto alimentare, distribuzione di prodotti agricoli agli indigenti, misure di accompagnamento, misure finalizzate allo sviluppo rurale connesse al funzionamento dei mercati, altre misure, aiuti al reddito e Fondo europeo di garanzia per la pesca) › per tipologia (restituzioni all(cid:146)esportazione, aiuti compensativi per i prezzi, aiuti per superficie, aiuti per capo di bestiame, premi di orientamento, aiuti per l(cid:146)ammasso privato, ritiri e operazioni analoghe, importi compensativi, misure di accompagnamento della riforma della PAC e spese di ammasso pubblico)? (1999/C 50/210) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2264/98 di Miguel Arias Caæete (PPE) alla Commissione (22 luglio 1998) Oggetto: Interventi a titolo del FEAOG in Austria nel 1995 Pu(cid:242) la Commissione far sapere qual Ł l(cid:146)importo totale erogato all(cid:146)Austria a titolo del FEAOG, sezione Garanzia nel 1995, fornendo la ripartizione: › per capitoli (seminativi, zucchero, piante tessili e bachi da seta, altri settori o prodotti vegetali, settore vitivinicolo, tabacco, latte e prodotti lattiero-caseari, carni bovine, carni ovine e caprine, carni suine, uova e pollame, altre azioni a favore dei prodotti animali, restituzioni per merci derivanti dalla trasformazione di prodotti agricoli, restituzioni per azioni comunitarie di aiuto alimentare, distribuzione di prodotti agricoli agli indigenti, misure di accompagnamento, misure finalizzate allo sviluppo rurale connesse al funzionamento dei mercati, altre misure, aiuti al reddito e Fondo europeo di garanzia per la pesca) › per tipologia (restituzioni all(cid:146)esportazione, aiuti compensativi per i prezzi, aiuti per superficie, aiuti per capo di bestiame, premi di orientamento, aiuti per l(cid:146)ammasso privato, ritiri e operazioni analoghe, importi compensativi, misure di accompagnamento della riforma della PAC e spese di ammasso pubblico)? (1999/C 50/211) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2265/98 di Miguel Arias Caæete (PPE) alla Commissione (22 luglio 1998) Oggetto: Interventi a titolo del FEAOG in Finlandia nel 1995 Pu(cid:242) la Commissione far sapere qual Ł l(cid:146)importo totale erogato alla Finlandia a titolo del FEAOG, sezione Garanzia nel 1995, fornendo la ripartizione: › per capitoli (seminativi, zucchero, piante tessili e bachi da seta, altri settori o prodotti vegetali, settore vitivinicolo, tabacco, latte e prodotti lattiero-caseari, carni bovine, carni ovine e caprine, carni suine, uova e pollame, altre azioni a favore dei prodotti animali, restituzioni per merci derivanti dalla trasformazione di prodotti agricoli, restituzioni per azioni comunitarie di aiuto alimentare, distribuzione di prodotti agricoli agli indigenti, misure di accompagnamento, misure finalizzate allo sviluppo rurale connesse al funzionamento dei mercati, altre misure, aiuti al reddito e Fondo europeo di garanzia per la pesca) › per tipologia (restituzioni all(cid:146)esportazione, aiuti compensativi per i prezzi, aiuti per superficie, aiuti per capo di bestiame, premi di orientamento, aiuti per l(cid:146)ammasso privato, ritiri e operazioni analoghe, importi compensativi, misure di accompagnamento della riforma della PAC e spese di ammasso pubblico)?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2329/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Δίκτυο "Echelon"

eurovoc_concepts:
Canada
United Kingdom
United States
computer network
confidentiality
free competition
industrial espionage
protection of privacy
secret service
telematics

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2257/98 von Miguel ARIAS CAÑETE an die Kommission. Abteilung Garantie des EAGFL in Belgien von 1986-1995

eurovoc_concepts:
Belgium
EAGGF Guarantee Section
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/137 Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln? (1999/C 50/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2255/98 von Miguel Arias Caæete (PPE) an die Kommission Betrifft: Abteilung Garantie des EAGFL in Portugal von 1986-1995 (22. Juli 1998) Kann die Kommission angeben, welchen Gesamtbetrag Portugal in den Jahren 1986 bis 1995 aus der Abteilung Garantie des EAGFL erhalten hat, und dabei die Verteilung der Ausgaben nach: › Kapiteln (Ackerkulturen, Zucker, Textilpflanzen und Seidenraupen, sonstige Sektoren oder pflanzliche Erzeugnisse, Weinbauerzeugnisse, Tabak, Milch und Milcherzeugnisse, Rindfleisch, Schaf- und Ziegen- fleisch, Schweinefleisch, Eier und Gefl(cid:252)gel, sonstige Ma(cid:223)nahmen zugunsten tierischer Erzeugnisse, Erstattungen bei der Verarbeitung landwirtschaftlicher Erzeugnisse, Erstattungen bei der EU-Nahrungs- mittelhilfe, Verteilung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen an Bed(cid:252)rftige, flankierende Ma(cid:223)nahmen, Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln? (1999/C 50/202) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2256/98 von Miguel Arias Caæete (PPE) an die Kommission Betrifft: Abteilung Garantie des EAGFL in Frankreich von 1986-1995 (22. Juli 1998) Kann die Kommission angeben, welchen Gesamtbetrag Frankreich in den Jahren 1986 bis 1995 aus der Abteilung Garantie des EAGFL erhalten hat, und dabei die Verteilung der Ausgaben nach: › Kapiteln (Ackerkulturen, Zucker, Textilpflanzen und Seidenraupen, sonstige Sektoren oder pflanzliche Erzeugnisse, Weinbauerzeugnisse, Tabak, Milch und Milcherzeugnisse, Rindfleisch, Schaf- und Ziegen- fleisch, Schweinefleisch, Eier und Gefl(cid:252)gel, sonstige Ma(cid:223)nahmen zugunsten tierischer Erzeugnisse, Erstattungen bei der Verarbeitung landwirtschaftlicher Erzeugnisse, Erstattungen bei der EU-Nahrungs- mittelhilfe, Verteilung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen an Bed(cid:252)rftige, flankierende Ma(cid:223)nahmen, Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln? (1999/C 50/203) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2257/98 von Miguel Arias Caæete (PPE) an die Kommission Betrifft: Abteilung Garantie des EAGFL in Belgien von 1986-1995 (22. Juli 1998) Kann die Kommission angeben, welchen Gesamtbetrag Belgien in den Jahren 1986 bis 1995 aus der Abteilung Garantie des EAGFL erhalten hat, und dabei die Verteilung der Ausgaben nach: › Kapiteln (Ackerkulturen, Zucker, Textilpflanzen und Seidenraupen, sonstige Sektoren oder pflanzliche Erzeugnisse, Weinbauerzeugnisse, Tabak, Milch und Milcherzeugnisse, Rindfleisch, Schaf- und Ziegen-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2264/98 του Miguel ARIAS CANETE προς την Επ τροπή. ΕΓΤΠΕ - Τμήμα Εγγυήσεων στην Αυστρία, 1995

eurovoc_concepts:
Austria
EAGGF Guarantee Section
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/140 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (1999/C 50/209) GRAPTH ERVTHSH E-2263/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sth Soyhdi·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Soyhdi·a to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw); (1999/C 50/210) GRAPTH ERVTHSH E-2264/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sthn Aystri·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Aystri·a to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw); (1999/C 50/211) GRAPTH ERVTHSH E-2265/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sth Finlandi·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Finlandi·a, to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw);


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2282/98 von Raimo ILASKIVI an die Kommission. Bärenjagd und Richtlinie über natürliche Lebensräume

eurovoc_concepts:
Finland
hunting
protection of animal life
protection of plant life
public safety
wild mammal

text: C 142/10 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 (1999/C 142/011) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2268/98 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission Betrifft: Jagd auf Zugvögel in Frankreich (22. Juli 1998) Die französische Nationalversammlung hat jüngst beschlossen, die Jagdzeiten auf Zugvögel zu verlän- gern. Sie mißachtet damit bewußt europäische Vorschriften und vertritt diese offene Mißachtung geltender Rechtsnormen als Beweis der bestehenden Unabhängigkeit Frankreichs von europäischen Regelungen. Hat die Kommission auf diese Mißachtung europäischer Vorschriften reagiert, wenn ja, wie? Oder 1. wird sie es noch tun, wenn ja, wie und wann? Sollte es zu einer Klage vor dem Europäischen Gerichtshof kommen, an deren Ende die Verhängung 2. von Zwangsgeldern gegen Frankreich stehen könnte, wie schätzt die Kommission die Erfolgschancen einer solchen Klage ein, welchen Zeitraum würde ein solches Verfahren beanspruchen und wie wären die Fristen, bis es zu einer Zahlung eines Zwangsgeldes kommen würde? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (21. September 1998) Die Frau Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission auf die mündliche 1. Anfrage H-726/98 von Herrn Elliott (1) gegeben hat. 2. Die Artikel 169 und 171 EG-Vertrag regeln das Verfahren bei Verstoß eines Mitgliedstaates gegen eine Verpflichtung aus diesem Vertrag. Die in Artikel 171 vorgesehenen Geldstrafen können vom Gerichtshof nur durch ein zweites Urteil verhängt werden, durch das er anerkennt, daß der Mitgliedstaat seinen Verpflichtungen aus dem ersten Urteil wegen Verstoßes gegen eine Vertragsverpflichtung nicht nachgekommen ist. Wenn die Kommission nach der Abgabe einer in den genannten Artikeln erwähnten mit Gründen versehenen Stellungnahme und nach Prüfung der Antwort Frankreichs beschließen sollte, den Gerichtshof anzurufen, läge es bei dieser Institution, sich in der vorgesehenen Frist dazu zu äußern. Nach Erfahrungs- werten liegt diese Frist im allgemeinen bei ein bis zwei Jahren. Sollte der Gerichtshof einen Verstoß Frankreichs bei den Jagdzeiten auf Zugvögel feststellen und sollte dieser Mitgliedstaat seinen Verpflichtungen aus diesem Urteil nicht nachkommen, könnte die Kommis- sion ein Verfahren gemäß Artikel 171 EG-Vertrag anstrengen. Dieses Verfahren umfaßt, wie das Verfahren nach Artikel 169 EG-Vertrag, ein Vorverfahren (Mahnung, mit Gründen versehene Stellung- nahme) und ein Streitverfahren vor dem Gerichtshof. Das gesamte Verfahren kann erfahrungsgemäß mehrere Jahre dauern. (1) Verhandlungen des Europäischen Parlaments (September 1998). (1999/C 142/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2282/98 von Raimo Ilaskivi (PPE) an die Kommission (22. Juli 1998) Betrifft: Bärenjagd und Richtlinie über natürliche Lebensräume In Finnland hat vor kurzem ein Bär einen Mann, der sich in der näheren Umgebung eines Wohngebiets aufhielt, getötet. Es geschieht auch immer öfter, daß Bären näher an Wohngebäude kommen, und das hat zu einer Diskussion darüber geführt, inwieweit sich die Menschen in der Natur und in gering besiedelten Gebieten noch bewegen können. Gleichzeitig hat jedoch die Kommission Finnland unter Hinweis auf die Schutzbestimmungen der Richtlinie über natürliche Lebensräume empfohlen, weniger Jagdgenehmigun- gen zu erteilen, was eine lebhafte Debatte in den Medien hervorgerufen hat. Die Kommission hat, anders gesagt, das Leben eines Bären über das eines Menschen gestellt. Was beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, um eine sachgerechte Auslegung der Richtlinie über natürliche Lebensräume zu erreichen und die Jagd auf die nachweislich für Menschen gefährlichen Bären zu gestatten? Falls sich in diesem Punkt die starre Haltung der Kommission nicht ändert, ist sie für den Verlust von Menschenleben verantwortlich zu machen


title: Verordening (EG) nr. 1583/98 van de Commissie van 22 juli 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 48e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: L 206/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 7. 98 VERORDENING (EG) Nr. 1583/98 VAN DE COMMISSIE van 22 juli 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de 48e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1408/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1148/98 (2), met name op artikel 17, lid 5, tweede alinea, onder b), ling van de suikermarkt in de Gemeenschap en daar- buiten; Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastgesteld voor de 48e deelinschrijving; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor suiker, Overwegende dat krachtens Verordening (EG) nr. 1408/97 van de Commissie van 22 juli 1997 betreffende een permanente van heffingen en/of restituties bij uitvoer van witte suiker (3) deelinschrijvingen worden gehouden voor de uitvoer van deze suiker; inschrijving vaststelling voor de Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1408/97 naar gelang van het geval, een maximumbedrag van de resti- tutie bij uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken deelinschrijving, waarbij met name rekening wordt gehouden met de situatie en de te verwachten ontwikke- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de 48e deelinschrijving voor witte suiker, gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1408/97, wordt het maxi- mumbedrag van de restitutie bij uitvoer vastgesteld op 46,930 ecu per 100 kg. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 23 juli 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 juli 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 194 van 23. 7. 1997, blz. 16


title: WRITTEN QUESTION No. 2260/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. The EAGGF Guarantee Section in Germany from 1986 to 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Germany
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: 22. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 50/139 (1999/C 50/206) WRITTEN QUESTION E-2260/98 by Miguel Arias Caæete (PPE) to the Commission (22 July 1998) Subject: The EAGGF Guarantee Section in Germany from 1986 to 1995 Can the Commission indicate the total amount received by Germany under the EAGGF Guarantee Section from 1986 to 1995 and provide a breakdown of expenditure: › by heading (arable crops, sugar, fibre plants and silk worms, other plant products, wine products, tobacco, milk and milk products, beef/veal, sheepmeat and goatmeat, pigmeat, eggs and poultry, other measures concerning animal products, refunds on certain goods obtained by processing agricultural products, refunds in connection with Community food aid, distribution of agricultural products to deprived persons, accompanying measures, rural development measures linked to markets, other measures, income aid, and the European Fisheries Guarantee Fund); and › by type of aid (export refunds, price compensating aids, acreage aid, aid for livestock, guidance premiums, private storage aid, withdrawals and similar operations, monetary compensatory amounts, measures accompanying reform of the CAP, and public storage costs)? (1999/C 50/207) WRITTEN QUESTION E-2261/98 by Miguel Arias Caæete (PPE) to the Commission (22 July 1998) Subject: The EAGGF Guarantee Section in Denmark from 1986 to 1995 Can the Commission indicate the total amount received by Denmark under the EAGGF Guarantee Section from 1986 to 1995 and provide a breakdown of expenditure: › by heading (arable crops, sugar, fibre plants and silk worms, other plant products, wine products, tobacco, milk and milk products, beef/veal, sheepmeat and goatmeat, pigmeat, eggs and poultry, other measures concerning animal products, refunds on certain goods obtained by processing agricultural products, refunds in connection with Community food aid, distribution of agricultural products to deprived persons, accompanying measures, rural development measures linked to markets, other measures, income aid, and the European Fisheries Guarantee Fund); and › by type of aid (export refunds, price compensating aids, acreage aid, aid for livestock, guidance premiums, private storage aid, withdrawals and similar operations, monetary compensatory amounts, measures accompanying reform of the CAP, and public storage costs)? (1999/C 50/208) WRITTEN QUESTION E-2262/98 by Miguel Arias Caæete (PPE) to the Commission (22 July 1998) Subject: The EAGGF Guarantee Section in Greece from 1986 to 1995 Can the Commission indicate the total amount received by Greece under the EAGGF Guarantee Section from 1986 to 1995 and provide a breakdown of expenditure: › by heading (arable crops, sugar, fibre plants and silk worms, other plant products, wine products, tobacco, milk and milk products, beef/veal, sheepmeat and goatmeat, pigmeat, eggs and poultry, other measures concerning animal products, refunds on certain goods obtained by processing agricultural products, refunds in connection with Community food aid, distribution of agricultural products to deprived persons, accompanying measures, rural development measures linked to markets, other measures, income aid, and the European Fisheries Guarantee Fund); and › by type of aid (export refunds, price compensating aids, acreage aid, aid for livestock, guidance premiums, private storage aid, withdrawals and similar operations, monetary compensatory amounts, measures accompanying reform of the CAP, and public storage costs)?


title: Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank - Beskyttelse af euroen - Mod falskmøntneri

eurovoc_concepts:
European Central Bank
euro
fraud
industrial counterfeiting
single monetary policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 07. 1998 KOM(1998) 474 endelig udg. Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank BESKYTTELSE AF EUROEN MOD FALSKMØNTNERI Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING 1. 1. Udfordringer og mål 1. 2. ECB's Europols og Kommissionens ansvar 2. DE VIGTIGSTE INDSATSOMRÅDER 3. UDDANNELSE 4. INFORMATIONSSYSTEMET 5. SAMARBEJDE 6. STRAFFERETLIG BESKYTTELSE/TILNÆRMELSE MELLEM DE SANKTIONER, LOVGIVNINGER: ANKLAGE, NATIONALE GENSIDIG JURIDISK BISTAND 7. DE EKSISTERENDE INSTRUMENTERS BIDRAG TIL LØSNING AF OPGAVERNE 8. FRISTERNE 3 3 6 7 8 9 12 13 14 15 1. INDLEDNING 1. 1. Udfordringer og mål Indførelsen af den fælleseuropæiske valuta, euroen, under gode vilkår er et led i en uigenkaldelig proces, der kræver indførelse af rammer til beskyttelse af euroen mod falskmøntneri gennem forebyggelse, uddannelse, samarbejde og strafferetlig forfølgning. I henhold til Rådets forordning 974/98 af 3. maj 19981 bliver euromønter og -sedler bragt i omløb i de medlemsstater, der deltager i euroen2 den 1. januar 2002. I overensstemmelse med EF-traktaten (artikel 105A) har ECB eneret til at bemyndige udstedelse af eurosedler. Medlemsstaterne bevarer retten til at udstede mønter med forbehold af ECB's godkendelse. EMI har taget vigtige initiativer til sedlernes beskyttelse på et højt niveau ved at indføre sikkerhedselementer svarende til den seneste tekniske udvikling. ECB's styrelsesråd vedtog den 7. juli 1998 en række retningslinjer til beskyttelse af eurosedlerne. En henstilling tilsigter især bekæmpelse af falskmøntneri og kræver, at Rådet, medlemsstaterne, Europol og Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger3. Europa-Parlamentet har via sit Budgetkontroludvalg anmodet Kommissionen om at træffe EU-initiativer til styrkelse af euroens beskyttelse. Parlamentet henviser bl. a. til erfaringerne inden for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Efter EMI's arbejde må man nu præcisere de vigtigste retningslinjer for beskyttelsen af euroen. Bekæmpelsen af falskmøntneri er et afgørende element i denne sammenhæng. De risici, der skal forebygges, skyldes hovedsagelig, at euroen vil få en betydelig udbredelse, herunder uden for Fællesskabet. Euroen vil blive en transaktions- og reservevaluta på verdensplan4. Den konkrete beskyttelse af euroen må derfor tilpasses denne nye dimension. Risiciene for falskmøntneri er altid større, når der udstedes nye sedler eller mønter. Det er klart, at denne risiko øges yderligere, når der udsendes en ny fælles valuta. Som international reservevaluta vil euroen være en let omvekselig værdi, der vil tiltrække alle former for kriminalitet, herunder organiseret kriminalitet. Muligheden for at afsætte euroen inden for et større område end det nationale territorium, samtidig med at de enkelte medlemsstaters myndigheders mulighed for at intervenere er begrænset til det nationale 1 2 EFT LI 39 af 11. 5. 1998, s. 2. Der kan også blive tale om andre former for kriminalitet, herunder hvidvaskning af store beløb i national valuta i overgangsperioden, specielt i den periode, hvor man opererer med to valutaer samtidig. 3 Denne henstilling skal grundigt drøftes i Kommissionen. Dette betyder, at det bliver nødvendigt også at indføre et specifikt samarbejde med Fællesskabets handelspartnere. 3 territorium, øger risikoen. Risikoen øges også med de tekniske fremskridt (fotokopiering i farver, digitale offsettryk), der står til rådighed for organiserede internationale kriminelle, men også for kriminelle i mindre målestok, der kun arbejder i en enkelt medlemsstat og er begrænset til et lille antal personer. Ved beskyttelsen af euroen må man endvidere tage hensyn til en række specifikke faktorer såsom : - det forhold, at EU-borgerne ikke er fortrolige med mønterne og sedlerne. Til trods for en bevidstgørelseskampagnerne tilvænningsperiode for at blive lige så fortrolige med de nye mønter og sedler5 i euro, som de var med deres nationale valuta, er det klart, at brugerne har brug for - det forhold, at de kompetente nationale myndigheders erfaringer varierer meget. Det er klart, at falskmøntnerne tager bestik af risikoen, men også af mulighederne for at afsætte de mønter og sedler, de opererer med. I forbindelse med visse nationale valutaer forekommer falskmøntneri rent faktisk sjældent, - nogle borgeres manglende erfaring og de manglende midler til opklaring. Der er behov for at uddanne personale og få midler til kontrol6 og opklaring, specielt i visse penge- og finansieringsinstitutter, hvis indtægtsgivende virksomhed i stort omfang bygger på at modtage, veksle, transportere og sætte valuta i omløb, - det forhold, at euroen fremstilles mange steder, og at mønter og sedler findes i mange "udgaver". Til trods for, at ECB (for sedlernes vedkommende) og medlemsstaternes nationalbanker tekniske sikkerhedsregler, er det ikke desto mindre en kendsgerning, at medlemsstaterne kan benytte forskellige teknikker til fremstilling og trykning af sedler og prægning af mønter, (for mønternes vedkommende) har fastsat ensartede - det forhold, at mønterne får forskellig forside i de forskellige medlemsstater. Den ene side af euromønterne bliver nemlig fælles, den anden forskellig fra land til land, og i de øvrige dette vil øge brugernes vanskeligheder ved at kende mønterne medlemsstater, hvor disse mønter kan være i omløb, - den voldsomme stigning i antallet af vekselstransaktioner (i den periode, hvor man opererer med to valutaer samtidig)7. De, der ligger inde med nationale mønter og sedler (herunder folk, der har deltaget i betydelig kriminalitet og organiserede kriminelle) må veksle disse til euro inden for korte frister, - det forhold, at euroen kommer i omløb uden for de deltagende medlemsstaters territorium. Den nye valutas udbredelse og anvendelse vil ikke være begrænset til alene at omfatte deltagere i ØMU'ens tredje fase. Alle Unionens medlemsstater vil 5 Erfaringerne i visse medlemsstater viser, at falskmøntneri med nye mønter i visse områder har ført til, at brugerne systematisk har nægtet enhver form for handel og betaling med disse mønter. 6 Mulighederne for at skabe et enkelt og effektivt system til opdagelse af falskmøntneri må undersøges sammen med de berørte erhvervskredse, således at der kan indføres yderligere barrierer forud for politiundersøgelsen. Der må eventuelt fastsættes retningslinjer herfor. 7 Rådets forordning (EF) nr. ° 974/98 af 3. 5. 1998 om indførelse af euroen, EFT L 139 af 11. 5. 1998, der fastsætter denne til højst 6 måneder. Man må også tage hensyn til, at efterspørgslen efter valuta og kontantbetaling er langt større i ferieperioder og koncentreret på bestemte steder (lufthavne, banegårde, havne, turistattraktioner osv. ). 4 -blive berørt og højst sandsynligt også et stort antal tredjelande8, især ansøgerlandene til EU, - territorialprincippets begrænsninger. De forskellige retsordener og opretholdelsen af grænserne i strafferetlig henseende er a priori en hindring for kontinuiteten i de repressive foranstaltninger og en ensartet beskyttelse af valutaen - de muligheder, som de tekniske fremskridt har medført. Nye reproduktionsteknikker (laser, digitalreproduktion) kan let bruges til falskneri på "håndværksplanet". For at disse faktorer, som specielt vil komme til udtryk ved indførelsen af euromønterne og sedlerne, kan neutraliseres, må EU. have de nødvendige midler og ordninger til rådighed, således at det både gennem forebyggelse og retsforfølgning kan koordinere bekæmpelse af falskmøntneriet. Den kommende udskiftning af de nationale valutaer med den fælles valuta samt det forhold, at forebyggelsen og bekæmpelsen af falskmøntneriet både metodisk og strukturelt varierer i de forskellige medlemsstater, må medføre, at Fællesskabet træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af en effektiv koordinering og et effektivt samarbejde. Det er vigtigt at nå frem til en ensartet beskyttelse af den europæiske valuta overalt i EU. På Det Europæiske Råd i Madrid og senere ved Amsterdam-traktaten blev det bestemt, at europæiske skatteyderes penge, der omsættes over fællesskabsbudgettet, skal beskyttes på ensartet måde af institutionerne og medlemsstaterne. De europæiske borgere har ret til at forvente, at institutionerne og medlemsstaterne lægger samme principper til grund for beskyttelsen af den europæiske valuta. forpligtelser indebærer, at fælles principper og gensidige forskelle og De uoverensstemmelser gøres til genstand for fortolkning og fælles løsninger. Med henblik herpå må der oprettes egnede instrumenter til beskyttelse af Fællesskabets interesser, der er undergivet retskontrol. Er der tale om instrumenter under EF-traktaten, gælder Domstolens retspraksis. Skal fællesskabsbestemmelserne suppleres med instrumenter henhørende under afsnit VI i EU-traktaten, må der benyttes traditionelle instrumenter (konventioner/protokoller), der gør det muligt for Domstolen at udøve den retlige kontrol. forberedelse Forebyggelse af falskmøntneri over for euroen er en meget vigtig opgave, som kræver intensiv valuta. Forebyggelsesstrategierne må være tilstrækkeligt afskrækkende til at bremse potentielle falskmøntnere og gøre falskmøntneri vanskeligt, risikabelt og kostbart. Samarbejdet må være tilstrækkeligt effektivt og retsforfølgningen ensartet. indførelsen allerede fælles den før af Denne samlede politik til forebyggelse og bekæmpelse af falskmøntneri kræver medvirken fra alle medlemsstater, institutioner og organer i EU samt fra de kompetente internationale organer. De retlige rammer skal være fastlagt i løbet af år 2000, således at Dette vil sikkert få betydning for kilderne til fremstilling af de falske penge. De tal for falskmøntneri, der fremgår af meddelelser til Interpol, viser, at falskmøntneri i forbindelse med visse nationale valutaer har internationalt omfang, og at en stor del af fremstillingen af de falske penge finder sted udenfor de lande, hvor den pågældende valuta er gængs. Situationen med hensyn til dollaren, en international reservevaluta, er sandsynligvis det eksempel, der bedst viser de risici, euroen vil blive udsat for. de-egnede strukturer kan oprettes konkret i god tid, før mønterne og sedlerne sættes i omløb. 1. 2. ECB's Europols og Kommissionens ansvar Beskyttelsen af euroen som synligt udtryk for ØMU'en er hovedsagelig en fællesskabsinteresse (EF-traktaten), selv om det selvfølgelig bliver nødvendigt at benytte instrumenterne i afsnit VI til at forbedre valutaens strafferetlige beskyttelse. Den løsning, som Kommissionen påtænker, bygger på principperne for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Den omfatter et forebyggelseselement baseret på udveksling af oplysninger og samarbejde mellem de ansvarlige myndigheder. En sådan ordning kræver lovgivning på fællesskabsplan. Den omfatter ligeledes strafferetlig beskyttelse, der kan baseres på EU-traktatens afsnit 6. Denne løsning indeholder afskrækningselementer både for den organiserede kriminalitet og alle andre lige så frygtede former for kriminalitet i forbindelse med falskmøntneri. ECB EMI har gjort et stort arbejde for at varetage sedlernes og mønternes tekniske sikkerhed og har besluttet at oprette en teknisk database inden for rammerne af et analysecenter for falskmøntneri. Også de mønter, som medlemsstaterne står for prægningen af, kan indgå i ECB's tekniske database. Denne database vil omfatte informationer om falske eurosedler og skal forvaltes af ECB. Informationerne i basen kommer fra analysecentret. ECB og ESCB er ansvarlige for den monetære politik samt for udstedelsen af eurosedler og for at bringe dem i omsætning. EMI gav i juli 1996 udtryk for, at dette arbejde fortsættes og suppleres af andre fællesskabsorganer. Oplysninger, der er af personlig eller operativ karakter, skal behandles på anden måde, og ikke indlæses i EMI's tekniske database. Europol Europol-konventionen, som alle medlemsstaterne nu har ratificeret, åbner mulighed for en udvidelse af Europols mandat til at omfatte international organiseret kriminalitet som omhandlet i konventionens artikel 29. Herved kan Europol yde et praktisk bidrag til bekæmpelsen af falskmøntneri mod euroen. En beslutning herom skal tages af Rådet med enstemmighed efter procedurerne i EU-traktatens afsnit VI. Europol skal inden for rammerne af sit mandat forvalte et informationssystem, hvori oplysninger indlæses på frivilligt grundlag af medlemsstaterne repræsenteret ved deres nationale enheder og af forbindelsesembedsmænd ansat under de nationale enheder. De nationale enheder far direkte adgang til oplysningerne (om overtrædelser, anklager, tid og sted, indsatte midler, behandlende afdelinger og deres sagsnumre, oplysninger vedrørende mistanke om deltagelse i en kriminel organisation osv. ) efter anmodning og Uddrag af konventionens artikel 2: "for så vidt der er konkrete indicier for, at der foreligger en kriminel struktur eller organisation, og to eller flere medlemsstater berøres af en af de nævnte former for kriminalitet på en måde, der på grund af de strafbare handlingers omfang, betydning og følger gør en fælles aktion fra medlemsstaternes side påkrævet". ved forbindelsesembedsmandens formidling med henblik på en bestemt efterforskning (artikel 7 og 8 i konventionen. Det er de enkelte medlemsstaters særlige regler der gælder for videregivelse af disse oplysninger. Europol kan videregive oplysninger til stater og tredjeinstanser, herunder visse fælles organer og Interpol (jf. artikel 18 og artikel 10, stk. 4), men kun i enkeltsager, når det er nødvendigt til forebyggelse og bekæmpelse af overtrædelser. Med mindre konventionen ændres, sætter disse regler betingelserne og begrænsningerne for det fortsatte og direkte samarbejde med ECB og Kommissionen. Kommissionen Kommissionens opgaver supplerer ECB's og støtter Europols. Kommissionen foreslår, at der oprettes en database og et EU-informationssystem (se i det følgende), der i realtid er tilgængeligt for de ansvarlige myndigheder og Europol, med henblik på at denne organisation kan foretage undersøgelser som led i sit mandat. Systemet til beskyttelse af euroen er et led i en integreret og samlet fremgangsmåde, der kræver et kontinuerligt og afbalanceret syn på kendsgerninger og risici. Det er nødvendigt til stadighed at vurdere til informationer fra forskellige kilder. I det væsentlige kommer disse informationer fra udstedelsesinstitutionerne, centralbankerne, forretningsbankerne, kreditinstitutterne og andre finansielle institutter samt fra toldvæsen og politi. På grundlag af alle disse oplysninger kan Kommissionen effektivisere forebyggelsen, forbedre den og finde frem til ulovligheder. indledte Kommissionen i juli 1996 overvejelser med eksperter fra Derfor medlemsstaterne med henblik på at vurdere for fællesbestemmelser til forebyggelse og bekæmpelse af falskmøntneri mod euroen. Efter disse drøftelser udarbejdede Kommissionens tjenester en interimsrapport, der blev oversendt til Rådet. På grundlag af denne nåede Rådet (Ecofin) den 19. maj frem til en række konklusioner, hvori der lægges vægt på hurtigt at fa indført en effektiv beskyttelse af euroen, dvs. før den bringes i omløb. samt behovet risiciene 2. DE VIGTIGSTE INDSATSOMRÅDER Arbejdet i ad /zpc-gruppen oprettet af Kommissionen under Det Rådgivende Udvalg til Bedrageribekæmpelse fra Kommissionen, medlemsstaternes eksperter, Europol, EMI og Interpol med henblik på at fastlægge en række hovedretningslinj er. samler erfaringerne Gruppens arbejde har koncentreret sig om visse aspekter i forbindelse med papiret (sedlerne) og metallet (mønterne). Det har hovedsagelig vedrørt data til brug for samarbejdet mellem indhentning af oplysninger og informationsudveksling, medlemsstaternes myndigheder med henblik på at forebygge, foretage efterforskning af og effektivt bekæmpe enhver form for ulovlig aktivitet mod euroen. Denne ordning skal være indført, før eurosedlerne og -mønterne sættes i omløb i en tilstrækkelig lang prøvetid til, at risikoen for funktionsforstyrrelser kan evalueres. Den 1. januar 2002, når mønter og sedler indføres samtidig i alle de lande, der er med i euroen, skal de nødvendige bestemmelser og midler rent faktisk være operationelle. Det er derfor vigtigt at fortsætte overvejelserne med hensyn til de nødvendige retlige rammer til at styrke forebyggelsen, lette det nødvendige samarbejde mellem de nationale myndigheder og gøre det mere effektivt samt forbedre opklaringsniveauet og gøre meddelelse af efterforskningsresultaterne obligatorisk. Denne ordning til beskyttelsen af euroen må omfatte de respektive forpligtelser, som deltagerlandene og EU's andre medlemsstater har indgået, og den må tage hensyn til det nødvendige samarbejde med internationale organer og tredjelande. Beskyttelsen skal også omfatte et samarbejde, der går videre end det hidtidige traditionelle internationale samarbejde mellem suveræne nationale staters myndigheder med henblik på beskyttelse af deres nationale valuta. Derfor bliver det nødvendigt at oprette en ny tjeneste i Kommissionen, der skal være sedler, kontaktorgan medlemsstaterne for mønter) og for de øvrige partnere på EU-niveau (Europol) og internationalt niveau (OIPC, Interpol). for de europæiske pengeudstedende instanser (ECB for Som følge heraf skal der tages initiativer inden for • uddannelse10 • • informations- og kommunikationssystemer og databaser11, samarbejde, gensidig bistand, teknisk og operativ hjælp til efterforskning12, • definition af falskmøntneri og fastsættelse af afskrækkende sanktioner. 3. UDDANNELSE Efter at euroen er bragt i omløb, må der gennemføres uddannelsestiltag for bedre at forebygge og bekæmpe falskmøntneri. Kommissionen er derfor blevet bedt om at fremlægge et dokument med dens tanker om EU-politikken for faglig uddannelse. Dens strategi skal baseres på en afvejet og sammenhængende fordeling af indsatsen på de til forskellige niveauer (medlemsstaterne, Fællesskabet, EU), omkostningseffektivitet og i overensstemmelse med principperne om nærhed og proportionalitet. især med hensyn 10 Alle berørte parter, herunder også finansieringsinstitutter og alle, der kunne tænkes at forbedre opklaringsprocenten på et så tidligt stadium som muligt, skal medvirke i dette arbejde. Indførelse af egnede systemer til fremme af disponible ressourcer og nødvendig teknik (f. eks. systematiske tilskyndelsesforanstaltninger). 1 Betingelser for adgang til denne base, definition af det fælles system for politi-, strategisk og operationel information, videregivelse af oplysninger (indførelse af et edb-system til udveksling af oplysninger, der bygger på standardisering af meddelelser og sikrer teknisk kompatibilitet mellem systemerne). 12 Under hensyntagen til behovet for øget koordinering på EU-plan med hensyn til beskyttelse af euroen og nødvendigheden af at forlænge dette samarbejde med Fællesskabets eksterne samhandelspartnere på baggrund af falskmøntneriets internationale omfang. 8 Med udgangspunkt i 4e retningslinjer, der er afstukket i mødedokumentet13 fra Kommissionens tjenestegrene udarbejdet efter opfordring fra Rådets gruppe vedrørende politisamarbejde, har Kommissionen undersøgt mulighederne for at gennemføre et forsøgstiltag, der skulle begynde i 1999 og danne grundlag for en flerårig handlingsplan for faglig uddannelse. kan toldområdet På for tænkes, fællesskabsuddannelsesprogrammet MATTHÆUS, der dækker de uddannelsesaspekter, der omfattes af DOUANE 2000-afgørelsen, udvides til at omfatte bekæmpelsen af falskmøntneri mod euroen. anvendelsesområdet det at Kommissionen skal i denne sammenhæng ligeledes tage hensyn til de krav, der opstår som følge af udvidelsen, således at specifikke uddannelsestiltag til beskyttelse af euroen integreres i dens førtiltrædelsesstrategi. I det omfang der er midler til rådighed, kan private erhvervskredse, der eventuelt vil kunne spille en rolle ved opdagelsen falsknerier, ligeledes tilknyttes visse målrettede uddannelsestiltag. 4. INFORMATIONSSYSTEMET Eksperternes arbejde har specielt fokuseret på udveksling af oplysninger og vilkårene for denne udveksling efter fælles normer for at undgå, at meddelelserne vedrører et antal tifælde af for forskellig adfærd fra en medlemsstat til en anden, som det er vanskeligt at analysere korrekt, og samtidig gør det vanskeligt at fa ordentligt overblik over fænomenet på EU-plan. Mekanismerne til beskyttelse af den fælles valuta mod ulovlig virksomhed bygger i høj grad på "efterretningsvirksomhed". De må derfor være baseret på indsamling, syntese og evaluering af oplysninger om falske mønter og sedler samt på oplysninger om, hvorledes disse falske penge fremstilles, opbevares, transporteres og bringes i omløb. Disse oplysninger kan opdeles i følgende hovedkategorier: tekniske oplysninger om indhentning af oplysninger om processer til fremstilling af og særlige tekniske kendetegn ved forfalskningerne. Det er analysecentret for møntfalskneri under ECB, der far til opgave at behandle denne type informationer. Man er ved at vurdere, hvorvidt samme fremgangsmåde skal indføres for mønterne. Oplysninger fra myndigheder, toldvæsen og politi med henblik på indsamling af oplysninger vedrørende falskmøntneri både på det strategiske og operative plan. En systematisk og metodisk udnyttelse af oplysningerne vil give et samlet overblik og gøre det lettere at identificere bander og net af falskmøntnere. Det er vigtigt at samle og lige fra begyndelsen af undersøgelsen, ordne alle de indhentede oplysninger efterforskningen eller anmeldelsen indtil undersøgelsens afslutning, Domstolens behandling og sanktionernes iværksættelse. Herved bliver det muligt at føre en effektiv forebyggelsespolitik på grundlag af kontinuerligt ajourførte informationer. 13 Som indledende element, se i bilaget dette mødedokument "Ekspertgruppen om falskneri med euroen: En uddannelsesstrategi" 9 Der må defineres fælles standarder for udveksling af oplysninger og for forpligtelser til regelmæssig udveksling via elektronisk post. AFIS Mail-teknologien, som i over ti år har været benyttet med succes til SCENT (Secure Enforcement Network) af de myndigheder i medlemsstaterne og Kommissionen, som har til opgave at bekæmpe bedrageriet på told- og landbrugsområdet, er i denne forbindelse interessant med henblik på hurtig informationsudveksling. Databasen skal være brugervenlig og med direkte adgang for at muliggøre øjeblikkelig samling af informationer til praktisk indsats. skal så vidt muligt være kompatibelt med Systemet allerede bestående informationssystemer i medlemsstaterne og med Europol-systemet. Det system, som Kommissionen skal oprette, skal også være tilpasset de arbejdsteknikker- og metoder, der anvendes i medlemsstaternes efterforskningsafdelinger. Der bør defineres adgangsregler. Systemet skal føres og ajourføres kontinuerligt, tjene tekniske, operative og strategiske formål, lette indsamlingen af forskellige informationer og give et samlet overblik. Det skal ligeledes muliggøre realtidsiværksættelse af effektive og koordinerede interventioner på forskellige at efterforskningstjenester undersøger samme sag uden at vide det skal undgås. fællesskabsplan risikoen navnlig realtid, idet for, i Etableringen af et informationssystems forskellige bestanddele kræver, at der indføres en passende rammelovgivning både på nationalt plan og fællesskabsplan. Behovene er klart fastlagt af ekspertgrupperne. Fællesskabslovgivningen må give det nødvendige retsgrundlag for indsamling og udveksling af oplysninger mellem de myndigheder, som har til opgave at beskytte den fælles mønt mod falskmøntneri. Fællesskabslovgivningen vedrørende beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser indeholder en række bestemmelser om definition af begreber, om indsamling og udveksling af oplysninger med henblik på samarbejdet og er en hensigtsmæssig referenceramme14. Et informationssystem er allerede i drift inden for alle budgetområder. Det omfatter dels fællesskabsbasen IRENE, der indeholder følsomme oplysninger om bedrageri og uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har givet meddelelse om. På dette stadium har medlemsstaterne ikke adgang til denne base. Inden for gensidig bistand mellem medlemsstaternes toldmyndigheder og Kommissionen (forordning EF nr. 515/97) findes desuden SID (toldinformationssystemet), der er en brugervenlig database, der løbende ajourføres og som er åben for medlemsstaterne og Kommissionen. Denne base, som Kommissionen forvalter, indeholder ligeledes følsomme oplysninger, der dækkes af reglerne om databeskyttelse. 14 Eksisterende forordning inden for de forskellige budgetområder. Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 (EFT L 155af 7. 6. 1989) ændret ved Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 1355/96 (EFT L 175 af 13. 7. 1996) for de egne indtægter; Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 (EFT L 94 af 28. 4. 1970), Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 (EFT L 388 af 31. 12. 1989), Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 (EFT L 67 af 14. 3. 1991) for EUGFL, Garantifonden ; forordning (EØF) nr. 4253/88 (EFT L 374 af 31. 12. 1988), Kommissionens forordninger (EF) nr. 1681/94 (strukturfonde,EFT L 178 af 12. 7. 1994) og 1831/94 (Samhørighedsfonden, EFT L af 27. 7. 1994) ; Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (gensidig bistand, EFT L 82 af 22. 3. 1997, tidligere Rådets forordning (EØF) nr. 1468/81 (EFT L 144 af 2. 6. 1981). Man kan også benytte de bestemmelser, der forpligter finansieringsinstitutter til at standse og pågribe falske penge, underrette politiet og eventuelt Centralbanken. 10 I denne sammenhæng må det nævnes, at afsnit V i Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at skabe den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne, giver mulighed for med henblik på forebyggelse, efterforskning og forfølgning af uregelmæssigheder på toldområdet, herunder inden for falskmøntneri over for euroen, at opbevare oplysninger på den centrale database SID (toldinformationssystemet). SID giver desuden fordel, at elektroniske billeder kan integreres, hvilket kan vise sig helt uomgængeligt i forbindelse med bekæmpelsen af falskmøntneri. Med udgangspunkt i disse eksempler, der har bevist deres værdi, må lovgivningen omfatte en definition af samtlige aktiviteter, der indgår i eftergøreise af penge15 med henblik på at muliggøre en ensartet informationsudveksling, - forpligtelse for medlemsstaterne til at give alle relevante oplysninger om eftergøreise af og falskmøntneri imod euroen, - oprettelse af et edb-system omfattende et forsendelsesnet og en centraldatabase med direkte adgang for medlemsstaternes myndigheder. Dette system, der regelmæssigt skal ajourføres, skal have til formål at forebygge og at bistå ved efterforskningen og forfølgningen af falskmøntneri og skal derfor omfatte strategiske oplysninger, operative data og relevante juridiske oplysninger. Der skal være tale om et interaktivt brugervenligt system med direkte adgang for myndigheder med tilladelse dertil, - nærmere bestemmelser for informationsudvekslingen (og adgangen til baserne) med Fællesskabets eller EU's organer, internationale organisationer (OlPC-Interpol) og tredjelande. Adgangsbetingelserne kan differentieres alt efter de forskellige myndigheders opgaver. Der skal mindes om, at det i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13 marts 1997 på forslag af Kommissionen kan bestemmes, at internationale eller regionale organisationer (f. eks. Europol) har adgang til SID-databasen, hvis der samtidig indgås en protokol med disse organisationer, - bestemmelser til beskyttelse af persondata, på linje med bestemmelserne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/9616 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod bedrageri og uregelmæssigheder. Bestemmelserne i Amsterdam traktaten (se især EF-traktatens artikel 286) stadfæster disse principper og anvendelsen af fællesskabsreglerne om databeskyttelse i Kommissionen, 15 Nødvendigheden og nytten af en sådan fremgangsmåde er allerede bevist i forbindelse med beskyttelsen af de finansielle interesser, hvor ordningen for administrativt samarbejde og gensidig bistand bygger på begrebet uregelmæssighed som defineret i artikel 1 Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (EFT L 312 af 23. 12. 95). For at gennemføre dette administrative samarbejde og denne gensidige bistand udpeget medlemsstaterne kompetente nationale myndigheder. 16 EFT L 292 af 15. 11. 1996. Se endvidere Rådets ovennævnte forordning (EF) nr. 515/97. 11 - pligt for til at give forretningsbankerne og penge- og kreditinstitutterne myndighederne meddelelse om opdagede falsknerier. Denne forpligtelse ledsages af administrative sanktioner17. 5. SAMARBEJDE fra beskyttelse Overgangen en fællesskabsinteresse medfører også, at der må indføres et samarbejde og en koordinering mellem de nationale instanser med bistand fra Unionens institutioner og instanser. til beskyttelse af nationale interesser af Falskmøntneri er til alle tider og i alle lande blevet betragtet som en kriminel handling, der berører statens fundament. En international konvention18 til bekæmpelse af falskmøntneri anbefaler derfor, at der indføres centrale specialiserede strukturer til forebyggelse og bekæmpelse af denne form for ulovlig virksomhed. Disse specialiserede organer formodes at have direkte indbyrdes kontakt og give hinanden oplysninger om forhold i forbindelse med falskmøntneri. Før euroen sættes i omløb, er det vigtigt at udnytte og styrke eksisterende net. Det vil være væsentligt at yde administrativ og operationel støtte fra Kommissionens side. Et sådant EU-organ får til opgave at kommunikere og samarbejde med medlemsstaternes kontaktpunkter og med de myndigheder, der har ansvar for udstedelse af mønter og sedler samt med Europol og OlPC-Interpol. Dette samarbejde vil gøre det muligt at forbedre analyseniveauet både strategisk og operationelt og at styrke midlerne til bekæmpelse af falskmøntneri, bl. a. som led i fælles strategier. Set ud fra et operationelt synspunkt afhænger effektiviteten af interventionerne i marken generelt af oplysningernes pålidelighed, den hurtighed, hvormed de udveksles mellem godkendte kontaktpunkter og kvaliteten af myndighedernes samarbejde. Det er absolut nødvendigt at tilvejebringe betingelser for det bredest mulige samarbejde baseret på loyalitet og tillid mellem de forskellige myndigheder. I medlemsstaterne er strukturerne på plads. Man mangler at skabe de juridiske rammer, der er en forudsætning for de nødvendige organisationsmæssige tilpasninger på unionsplan og at skabe betingelserne for et effektivt, snævert og regelmæssigt samarbejde mellem de forskellige nationale kontrolinstanser og mellem disse og Unionens kompetente institutioner og organer. Denne ordning skal omfatte 17 En forbedring på dette plan kan fremme en tidlig opdagelse af falskmøntneri, og selv om disse foranstaltninger er præventive, kan de gøre bekæmpelsen mere effektiv, for så vidt som de kan vise sig at være nyttige instrumenter til effektiv og hurtig bekæmpelse, der giver mulighed for hurtig videregivelse af oplysninger til de kompetente myndigheder på et så tidligt stadium som muligt eller tættere på den oprindelige forbrydelse. En regelmæssig returnering af oplysninger til disse operatører kunne tilskynde dem til at forbedre og udvikle ordningen for tidlig opklaring. 18 Konvention undertegnet i Genève den 20. april 1929. Folkeforbundet, samling af traktater, bind CXII nr. 2623 s. 371. 12 en forpligtelse til samarbejde og bistand19 mellem de kompetente nationale myndigheder, Kommissionen, Europol og ECB; bestemmelser om samarbejde og gensidig administrativ bistand mellem Fællesskabet og tredjelande (særlige bestemmelser herom i associerings-, samarbejds- og partnerskabsaftaler mellem Fællesskabet og tredjelande); skabelse af et særligt forum til sikring af et effektivt samarbejde mellem de nationale myndigheder, EU-institutionerne og de europæiske instanser; en klargøring af Kommissionens operationelle bistandsrolle med udgangspunkt i artikel 7 i protokol nr. 2 om beskyttelse af de finansielle interesser og Europol protokollen på grundlag af nye bestemmelser i afsnit VI, artikel 30 et al i Amsterdam-traktaten. 6. STRAFFERETLIG LOVGIVNINGER: ANKLAGE, SANKTIONER, GENSIDIG JURIDISK BISTAND BESKYTTELSE/TILNÆRMELSE MELLEM DE NATIONALE Parallelt med forberedelsen af hele ordningen (definition af begreber, indsamling af oplysninger, udveksling af informationer, samarbejde) vil der ske tiltag på det strafferetlige område i forbindelse med anklager, sanktioner20 og juridisk bistand for at realisere målet med en ensartet beskyttelse overalt i Unionen. Spørgsmålet om definition af offeret og dettes rettigheder samt bistand til det i retssager, som i øjeblikket reguleres af nationale retsregler i hver enkelt medlemsstat, må også tages op til nærmere overvejelse med henblik på at finde frem til en løsning, der tilpasses Fællesskabets monetære interesser. Anklager Eksistensen af forskellige juridiske systemer, bl. a. i strafferetlig sammenhæng, må for det første føre til en tilnærmelse af anklagerne for falskmøntneri. Dette spørgsmål opstod allerede i samme form i forbindelse med definitionen af hvidvaskning af penge ved udarbejdelsen af EU-direktivet21 om definition af uregelmæssighed i forordningen om beskyttelse af de finansielle interesser, nærmere betegnet i forbindelse med definitionen af bedrageri i konventionen om strafferetlig beskyttelse af de finansielle interesser. Ved at forfølge denne målsætning søger man at tage højde for, at medlemsstaterne hver for sig stillet over for kriminel virksomhed til skade for Fællesskabets interesser ikke er i stand til at sikre en ensartet beskyttelse overalt inden for Fællesskabet. Fastlæggelsen af fælles 1 " På grundlag af eksisterende forordninger, se noterne nederst side 15,16 og 17. 20 Rådets forordning (EF) nr. 974/98 om indførelse af euroen begrænser sig rent faktisk til at fastslå, at medlemsstaterne skal sikre de nødvendige sanktioner mod falskmøntneri. 23 Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991, EFT L 166 af 28. 6. 1991 ; Rådets forordning (EF) 2988/95 af 18. december 1995, EFT L 312 af 23. 12. 95 ; konventionen af 26. juli 1995, EFT C 316 af 27. 11. 95. 13 definitioner vil kunne lette informationsudnyttelsen, det internationale strafferetlige samarbejde og iværksættelsen af sanktioner. Det er vigtigt at understrege nødvendigheden af en fælles definition af strafferetlige overtrædelser i forbindelse med al form for virksomhed i tilknytning til møntfalskneri, både med hensyn til mønter og sedler. Forhold i forbindelse med fremstilling af falske penge eller som ligger forud herfor, ledsager eller følger efter denne, må begrænses på ensartet vis under hensyntagen til de tekniske fremskridt med fotokopiering og digital reproduktion. Effektiviteten og ensartetheden af dét beskyttelsessystem, som bør ligge på samme niveau overalt i Fællesskabet, er afhængig af, at man nøje identificerer de elementer, der indgår i overtrædelsen. Definitionen i Genève-konventionen af 20. april 1929 er et vigtigt udgangspunkt i den forbindelse. Afskrækkende sanktioner Det fremgår af Det Europæiske Monetære Instituts første tilstandsrapport vedrørende sanktioner, at den maksimale straf varierer betydeligt fra én medlemsstat til en anden. En sådan situation svarer ikke til målet om at sikre en ensartet beskyttelse overalt inden for ØMU'en. Det er vigtigt at fortsætte overvejelserne på dette område til sikring af en ensartet bekæmpelse af falskmøntneri. Erfaringer og resultater i forbindelse med beskyttelsen af de finansielle interesser kunne tjene som reference. Indførelsen af en specifik anklage for falskmøntneri på grundlag af den ovenfor nævnte fælles definition af eurofalskmøntneri kunne i første omgang på unionsniveau suppleres med fastsættelse af en minimumssanktion, hvorved man klart ville reducere risikoen for, at falskmøntneri i visse områder kun bekæmpes i mindre omfang. Gensidig juridisk bistand Der må fastsættes regler om juridisk bistand til sikring af en effektiv og ensartet bekæmpelse af falskmøntneri inden for hele Unionen. Retningslinjerne i Genève- konventionen om juridisk samarbejde til bekæmpelse af falskmøntneri kunne også her tjene som referenceramme22 til udvikling af overvejelser og iværksættelse af de nødvendige initiativer. Betingelserne for det juridiske samarbejde med hensyn til beskyttelse af euroen må defineres på en sådan måde, at man når videre end det projekt til konvention om juridisk bistand, der i øjeblikket forhandles om, bl. a. med hensyn til efterforskning og beslaglæggelse af bevismidler, Kommissionens og ECB's rolle med hensyn til bistand til de nationale myndigheder og direkte juridisk bistand. 7. DE EKSISTERENDE INSTRUMENTERS BIDRAG TIL LØSNING AF OPGAVERNE Den mulige synergi og komplementaritet mellem fællesskabsretten, Fællesskabets institutioner, mellemstatslige instrumenter og internationale organer må analyseres nøje. 22 Udvisning, (art. 8, 9, 10, 16), direkte fremsendelse af begæringer om retshandlingers foretagelse i en anden retskreds mellem de juridiske myndigheder (art. 16). 14 Eksperternes arbejde har vist, at de allerede eksisterende samarbejdsstrukturer til bekæmpelse af falskmøntneri på internationalt plan kan spille en afgørende rolle, specielt som led i forbindelserne med tredjelande, hvor den europæiske valuta kommer til at cirkulere i sin egenskab af internationalt betalingsmiddel og international reservevaluta. Udvekslingen af informationer om falskmøntneri med euroen og det operationelle samarbejde med alle verdens lande må derfor intensiveres, bl. a. gennem de kompetente internationale organer. Dette samarbejde vil blive suppleret og nøjere fastlagt i særlige bestemmelser, der indarbejdes i samarbejdsaftaler mellem Fællesskabet og tredjelande (se ovenfor). Det forventes, at Europol-konventionen23 træder i kraft i oktober 1998. Rådet kunne eventuelt med enstemmighed beslutte at udvide Europols mandat til også at omfatte falskmøntneri. Det er i den forbindelse, at det kan bidrage til bekæmpelse af organiseret international kriminalitet i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne. I forbindelse med beskyttelse af euroen må man ligeledes støtte sig til andre internationale instrumenter såsom Genève-konventionen24 for at beskytte Fællesskabets monetære interesser uden for Unionen overalt i verden25. OIPC (Interpol) modtager meddelelser om international falskmøntneri gennem et meldesystem fra Interpols nationale enheder. På dette grundlag udarbejder Interpol årsstatistikker om falskmøntneri med de valutaer, der er i omløb i andre lande. Til beskyttelse af euroen må man derfor - ligesom medlemsstaterne til deres nationale valuta før indførelsen af euroen - kunne nyde godt af hjælp fra OlPC-Interpol. Sidstnævnte vil tage hensyn til ØMU'ens eksistens og betragte de medlemsstater, der er med i euroen, som ét og samme monetære område. 8. FRISTERNE Programmeringen af disse foranstaltninger skal være i overensstemmelse med ØMU'ens faser. ECB har besluttet at oprette en teknisk database. Kommissionen vil i overensstemmelse med sin strategi og konklusionerne fra rådsmødet den 19. maj 1998 forberede indførelsen af de nødvendige midler til beskyttelse af euroen, før man den 1. januar 2002 sætter mønter og sedler i omløb. I den forbindelse vil Kommissionen • sammen med eksperterne fortsætte en evaluering af situationen og behovet for information og samarbejde mellem de kompetente myndigheder; 23 EFT C 316 af 27. 11. 1995. Europol-konventionens ikrafttrædelse er afhængig af indførelsen af en række instrumenter, der er nødvendige for driften af Europols politienhed. Disse instrumenter er omhandlet i konventionens artikel 45, stk. 4 (forretningsorden, personalevedtægt, finansforordning, protokol om privilegier og immuniteter osv. ). På grund af disse instrumenters forskellighed er det umuligt præcist at sige, hvornår Europols politienhed konkret påbegynder sit virke. 24 Jf. noterne nederst side 12. •" Særlige bestemmelser om intensivering af samarbejdet vil kunne integreres i aftaler mellem Fællesskabet og tredjelande. 15 • fremsætte lovgivningsmæssige initiativer, der bl. a. skal supplere ECB's arbejde. Disse initiativer vil føre til - indførelse af en ordning, der skal informationsudvekslingen og tilrettelæggelsen af et snævert regelmæssigt samarbejde med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af falskmøntneri, lette - den nødvendige tilnærmelse af normer og en styrkelse af den gensidige juridiske bistand på det strafferetlige område til sikring af en ensartet retsforfølgning26 ; • undersøge muligheden for i løbet af regnskabsåret 1999 at iværksætte en pilotforanstaltning på uddannelsesområdet for alle, der medvirker i ordningen til forebyggelse, opklaring og bekæmpelse af falskmøntneri som supplement til de nationale politikker for faglig uddannelse. På baggrund af denne foranstaltning vil det være muligt at fastlægge retningslinjer for en flerårig uddannelsespolitik. Kommissionen skønner, at det er nødvendigt med en tilstrækkelig lang prøvetid til at teste muligheden for indførelse af de tekniske midler og strukturer. Den foreslår med det for øje, at man fastsætter en frist for vedtagelse af de lovgivningsmæssige instrumenter, der ikke går længere end til år 2000. På den måde vil beskyttelsessystemerne kunne være på plads og indkørt fra 1. j anuar 2001. 26 Man må være klar over, at et lovgivningsinitiativ fra Kommissionens side på grundlag af tredje søjle med hensyn til retligt samarbejde forudsætter ikrafttrædelse af Amsterdam-traktaten, der giver Kommissionen initiativret. 16 ISSN 0254-1459 KOM(98) 474 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 10 01 06 Katalognummer : CB-CO-98-492-DA-C ISBN 92-78-38603-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg r?


title: Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la adjudicación de la capacidad de infraestructura ferroviaria, aplicación de cánones por su utilización y certificación de la seguridad

eurovoc_concepts:
common transport policy
freedom to provide services
rail transport
trade licence
transport company

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS CORRIGENDUM La cote interinstitutionnelle 98/0265(COD) du document COM(1998)480 final du 22. 07. 1998 doit se lire 98/0265 (SYN). Concerne toutes les versions linguistiques. Bruselas. 07. 10. 1998 COM(1998) 480 final 12 98/0265 (SYN) 98/0266 (SYN) 98/0267 (SYN) Propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO por la que se modifica la Directiva 91/440/CEE sobre el desarrollo de los ferrocarriles comunitarios Propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO por la que se modifica la Directiva 95/18/CE sobre concesión de licencias a las empresas ferroviarias Propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa a la adjudicación de la capacidad de infraestructura ferroviaria, aplicación de cánones por su utilización y certificación de la seguridad Documento de trabajo de la Comisión Comentarios a los artículos de la propuesta de Directiva de adjudicación de la capacidad de infraestructura ferroviaria, aplicación de cánones por su utilización y certificación de la seguridad (Presentada por la Comisión) Propuesta de DIRECTIVA DEL CONSEJO 98/0265 (SYN) por la que se modifica la Directiva 91/440/CEE sobre el desarrollo de los ferrocarriles comunitarios EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 75, Vista la propuesta de la Comisión4, Visto el dictamen del Comité Económico y Social5, De conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 189 C del Tratado, en cooperación con el Parlamento Europeo6, 1) Considerando que procede modificar la Directiva 91/440/CEE del Consejo7, a fin de tener en cuenta la experiencia adquirida con su aplicación y la evolución que se ha registrado en el sector ferroviario desde su aprobación, con vistas a alcanzar sus objetivos; 2) Considerando que, para promover un desarrollo y explotación eficientes de las dos distintas actividades de prestación de servicios de transporte y gestión de la infraestructura, hacer transparente la utilización de fondos públicos destinados al sector ferroviario y crear una base sólida para !a fijación de cánones por utilización de infraestructuras, es necesario separar tanto las cuentas de pérdidas y ganancias como los balances de dichas actividades; 3) Considerando que, cuando las empresas ferroviarias y las agrupaciones internacionales que éstas constituyan presten los servicios mencionados en el articulo 10 de la Directiva 91/440/CEE, deben beneficiarse plenamente de los derechos de acceso establecidos en dicho artículo; 4) Considerando que, a tal fin, todas las empresas ferroviarias y agrupaciones internacionales deben recibir un trato equitativo y no discriminatorio en cuanto a las actividades que condicionan el acceso a la infraestructura y que, en consecuencia, deben ser entidades o empresas independientes que no presten servicios de transporte ferroviario las encargadas de la definición y aplicación de las normas de seguridad; 5) Considerando que, para promover una gestión eficiente de la infraestructura que favorezca el interés público, los administradores de la misma deben gozar de DO L 237, de 24. 8. 199!, p. 25. 12 ISSN 0257-9545 COM(98) 480/2 final DOCUMENTOS ES 07 06 10 N° de catálogo : CB-CO-98-570-ES-C ISBN 92-78-39669-9 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: QUESTION ECRITE no 2310/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Programme de gestion des déchets en Grèce

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
dangerous substance
environmental protection
national implementing measure
packaging
public health
waste disposal
waste management
waste recycling

text: 29. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 118/57 (1999/C 118/068) QUESTION (cid:201)CRITE E-2308/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (22 juillet 1998) Objet: Transpostion d(cid:146)une directive communautaire sur la combustion des dØchets La GrŁce a-t-elle transposØ dans sa lØgislation nationale la directive communautaire sur la combustion des dØchets, question qui a directement trait (cid:224) la protection de l(cid:146)environnement et de la santØ publique? Dans la nØgative, comment la Commission se propose-t-elle de rØagir et quelles sanctions financiŁres pourraient Œtre imposØes (cid:224) ce pays pour le manquement prØcitØ? RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (30 septembre 1998) L(cid:146)article 18 paragraphe 1 de la directive 94/67/CE du Conseil du 16 dØcembre 1994 concernant l(cid:146)incinØration de dØchets dangereux (1) prØvoit l(cid:146)obligation des (cid:201)tats membres de mettre en vigueur les dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives nØcessaires pour se conformer aux dispositions de la directive avant le 31 dØcembre 1996 et d(cid:146)en informer directement la Commission. N(cid:146)ayant pas re(cid:231)u de mesures nationales d(cid:146)exØcution transposant cette directive en droit hellØnique, la Commission a adressØ aux autoritØs hellØniques une mise en demeure le 30 mai 1997 et un avis motivØ le 19 fØvrier 1998. Les autoritØs hellØniques n(cid:146)ont pas rØpondu. La Commission a dØcidØ le 24 juin 1998 de saisir la Cour de justice, en vertu de l(cid:146)article 169 du traitØ CE. C(cid:146)est (cid:224) la Cour de justice de reconna(cid:238)tre le manquement de l(cid:146)(cid:201)tat membre. Le traitØ CE prØvoit, (cid:224) l(cid:146)article 171, l(cid:146)obligation de l(cid:146)(cid:201)tat membre de prendre les mesures nØcessaires afin d(cid:146)exØcuter l(cid:146)arrŒt de la Cour. Si l(cid:146)(cid:201)tat membre ne prend pas les mesures que comporte l(cid:146)exØcution de l(cid:146)arrŒt de la Cour, la Commission peut saisir la Cour de justice et de proposer le montant de l(cid:146)astreinte (cid:224) payer par l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ que la Cour de justice est seule habilitØe (cid:224) fixer dans son jugement (2). Dans sa communication du 28 fØvrier 1997, la Commission a Øtabli la mØthode de calcul de l(cid:146)astreinte prØvue (cid:224) l(cid:146)article 171 du traitØ (3). JO L 365 du 31. 12. 1994. (1) (2) Communication concernant la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)article 171 du traitØ, JO C 242 du 21. 8. 1996. (3) 97/C 63/02, JO C 63 du 28. 2. 1997. (1999/C 118/069) QUESTION (cid:201)CRITE E-2310/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (22 juillet 1998) Objet: Programme de gestion des dØchets en GrŁce La GrŁce s(cid:146)est-elle conformØe aux injonctions communautaires concernant les programmes de gestion des dØchets? Dans la nØgative, comment la Commission entend-elle rØagir, et quelles pourraient Œtre les sanctions financiŁres imposables (cid:224) ce pays pour le manquement prØcitØ, dŁs lors qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une question qui intØresse directement la santØ de ses habitants et une protection efficace de son environne- ment naturel? RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (22 octobre 1998) La directive 75/442/CEE relative aux dØchets (1), telle que modifiØe par la directive 91/156/CEE (2) prØvoit l(cid:146)obligation pour les autoritØs nationales d(cid:146)Øtablir des plans de gestion des dØchets (article 7), prØcisant notamment que les plans doivent porter sur les types, les quantitØs et les origines des dØchets (cid:224) valoriser ou (cid:224) Øliminer, les prescriptions techniques gØnØrales, les dispositions spØciales concernant des dØchets particuliers et les sites et installations appropriØes pour l(cid:146)Ølimination


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2289/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Programa INTERREG - Sequía para España

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
Spain
drought

text: C 182/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 6. 1999 Tras adaptar el viñedo a la evolución del mercado, es evidente que, a largo plazo, la influencia sobre los gastos sólo puede ser favorable. (1) DO L 142 de 2. 6. 1997. (2) DO L 79 de 23. 3. 1994. (3) COM(97)2000 final. (4) DO C 170 de 4. 6. 1998. (5) DO C 271 de 31. 8. 1998. (1999/C 182/004) PREGUNTA ESCRITA E-2248/98 de Jesús Cabezón Alonso (PSE) y Juan Colino Salamanca (PSE) a la Comisión Asunto: Modulación de ayudas y OCM del aceite de oliva (22 de julio de 1998) La última reforma de la OCM del aceite de oliva, aprobada por el Consejo de Ministros de Agricultura celebrado en Luxemburgo los días 22 a 25 de junio de 1998, o alguna otra disposición vigente, ¿impide a los Gobiernos nacionales que modulen las ayudas que deben recibir los productores de aceite de oliva en función de parámetros socioeconómicos, empleo, medioambientales u otros? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (24 de septiembre de 1998) En el caso del aceite de oliva, el compromiso del Consejo del 25 de junio de 1998, plasmado en el Reglamento (CE) 1638/98 del Consejo, de 20 de julio de 1998, que modifica el Reglamento no 136/66/CEE por el que se establece la organización común de mercados en el sector de las materias grasas (1), establece las medidas más urgentes para evitar a los agricultores y demás agentes económicos del sector los riesgos más importantes. Está previsto adoptar medidas de mayor alcance a partir del 1 de noviembre de 2001. En este contexto, no se ha previsto medir la modulación de la ayuda en función de distintos parámetros más o menos pertinentes, habida cuenta de los problemas que entrañaría el control de niveles diferentes de ayuda a un producto que puede circular libremente. Desde una perspectiva más general, en la Agenda 2000 la Comisión ha hecho propuestas de modulación de las ayudas que atañen a todas las ayudas directas a los productores. (1) DO L 210 de 28. 7. 1998. (1999/C 182/005) PREGUNTA ESCRITA E-2289/98 de José Barros Moura (PSE) a la Comisión (22 de julio de 1998) Asunto: Programa INTERREG < Sequía para España Considerando la aprobación del programa INTERREG < Sequía para España, dotado con 107 millones de ecus con cargo al FEDER y al FEOGA, y a efectos de establecer una comparación con las condiciones aplicadas a Alqueva, cuya financiación con cargo al FEDER es inferior, ¿puede la Comisión informar sobre las condiciones aplicadas a la correspondiente financiación?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2290/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. Fuga de información sobre la evaluación de los Planes Nacionales de Empleo

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to EU information
action programme
confidentiality
employment policy
interinstitutional cooperation (EU)
press
report


title: WRITTEN QUESTION No. 2296/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Compliance with the Euratom Directive

eurovoc_concepts:
United Kingdom
harmonisation of standards
health legislation
ionising radiation
public health
radiation protection
radioactivity
safety standard

text: 14. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 135/39 Vad beträffar den sektor som parlamentsledamoten nämner, framgår av kommissionens arbetsprogram för 1998 att kommissionen planerar att genomföra ett initiativ om avfall från elektrisk och elektronisk utrustning. Informationsteknologiutrustning (IT), bland annat telefaxapparater, skulle omfattas av en sådan åtgärd och även olika typer av förbrukningsvaror såsom bläckpatroner. Denna lagstiftning bör ge konsumenter möjlighet att kostnadsfritt återlämna sådan utrustning och sådana komponenter för materialåtervinning. (1) KOM(96) 399 slutlig. (2) EGT L 365, 21. 12. 1994. (3) EGT C 337, 7. 11. 1997. (1999/C 135/044) SKRIFTLIG FRÅGA E-2296/98 från Patricia McKenna (V) till kommissionen (22 juli 1998) Angående: Efterlevnaden av Euratomdirektivet Artikel 6 i Euratomdirektivet fastställer att inga nya kategorier eller slag av verksamheter som leder till exponering för joniserande strålning får införas eller godkännas om de inte är berättigade på grundval av sina ekonomiska, sociala eller övriga fördelar i förhållande till det men för hälsan de kan medföra. Domare Potts fastslog i domslutet till målet R. v. HMIP & Others ex parte Greenpeace Ltd & Lancashire County Council (1994) att ministrarna hade begått ett juridiskt misstag i att dra slutsatsen att ett godkännande (att släppa ut radioaktivitet) inte behövdes, och att det förelåg en juridisk förpliktelse att motivera ett sådant godkännande. Sedan dess har emellertid upparbetningsanläggningen Thorp konsekvent låtit bli att hålla de mål som domen baserades på. Vilka åtgärder ämnar kommissionen vidta mot Förenade kungariket mot bakgrund av detta, för att säkerställa att direktivet efterlevs. Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (2 oktober 1998) Det nya direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (96/29/Euratom (1)) skiljer sig i praktiken inte från det gamla direktivet (80/836/Euratom (2), ändrat genom direktiv 84/467/Euratom (3)) vad gäller principen om att ett nytt slag eller en ny kategori av verksamhet måste vara berättigad för att få införas. Det är respektive medlemsstats uppgift att fastställa huruvida ett nytt slag eller en ny kategori av verksamhet är berättigad. Fastställandet skall ske innan den aktuella verksamheten införs och så tidigt som möjligt för att minska inverkan av kostnader som man redan ådragit sig när de ekonomiska och sociala faktorerna skall vägas mot hälsoeffekterna. I kommissionens meddelande (4) om genomförandet av rådets direktiv 96/29/ Euratom sägs följande: ”Att denna princip efterlevs vid införandet av en ny kategori verksamhet kan man tryggt anta om det finns eller fastställs särskilda regler för kategorin i fråga. ” Den nyligen införda artikel 6. 2 i samma direktiv visar att det ibland kan finnas behov av att se över om befintliga verksamhets- kategorier är berättigade. När Förenade kungariket omsätter direktivet om grundläggande säkerhetsnormer i nationell lagstiftning före den 13 maj 2000, i enlighet med direktivets bestämmelser, kommer man att överlämna texterna till sina lagstiftningsförslag i enlighet med förfarandet i artikel 33 i Euratomfördraget. Kommissionen kommer att lämna erforderliga rekommendationer om de bestämmelser som rör berättigandeprincipen. Syftet med detta är att harmonisera bestämmelserna som tillämpas i medlemsstaterna. (1) EGT L 159, 29. 6. 1996. (2) EGT L 246, 17. 9. 1980. (3) EGT L 265, 5. 10. 1984. (4) EGT C 133, 30. 4. 1998