title: Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser - TEMPUS III (2000 - 2006)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
continuing education
economic aid
higher education

text: ;'. '' •' :'i •V- 'J r i* ' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 07. 1998 KOM(1998) 454 endelig udg. 98/0246 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser TEMPUS III (2000 - 2006) (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I. 1. 2. 3. 4. 5. BAGGRUND Efter Det Europæiske Råds møde i Strasbourg i december 1989 anmodede Rådet Kommissionen om at fremlægge detaljerede forslag til foranstaltninger, der skulle gennemføres inden for videregående uddannelser og erhvervsuddannelse for at støtte reformprocessen i de Central- og Østeuropæiske lande. Rådet vedtog TEMPUS-programmet den 7. maj 1990 (Rådels afgørelse 90/233/BØF) inden for de budgetmæssige rammer for Phare-programmet for økonomisk bistand til landene i Central- og Østeuropa. TEMPUS, hvis mål er at tilskynde til udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande gennem samarbejde med partnere i Fællesskabet, blev i første omgang vedtaget for en pilotfase på 3 år, der startede d. 1. juli 1990. En ny afgørelse vedtaget af Rådet forlængede denne pilotfase frem til udgangen af juni 1994 (Rådets afgørelse 92/240/EØF)'. Den 29. april 1993 vedtog Rådet anden fase af TEMPUS-programmet for en periode på fire år med start den 1. juli 1994, og anvendelsesområdet blev udvidet til at omfatte de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet inden for de budgetmæssige rammer for Tacis-programmet for økonomisk bistancP (Rådets afgørelse 93/246/EØF). Den 21. november 1996 ændrede Rådet denne afgørelse med henblik på at forlænge TEMPUS II med yderligere to år (1998-2000) (Rådets afgørelse 96/663/EF). I denne afgørelse bestemmes det, at Kommissionen gennemfører en evaluering af TEMPUS- programmet, og at den inden den 30. april 1998 fremsætter et forslag om forlængelse eller tilpasning af TEMPUS for perioden fra 1. juli 2000 for de partnerlande, der endnu ikke vil få adgang til de foranstaltninger inden for de videregående uddannelser, som indgår i Fællesskabets uddannelsesprogrammer (Socrates - Leonardo). IL MÅLET MED FORSLAGET TIL RÅDETS AFGØRELSE Nærværende forslag til Rådets afgørelse har til formål at lancere en ny fase af TEMPUS-programmet for en periode på 6 år (2000-2006)(TEMPUS III): i de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, der er støtteberettigede i henhold til Phare-programmet, som ikke har adgang til Fællesskabets uddannelsesprogrammer (Socrates et Leonardo), og som i øvrigt har deltaget i TEMPUS-programmet på et meget sent tidspunkt (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien), Antallet af partnerlande, der var omfattet af programmet steg fra to (i maj 1990, Polen og Ungarn) til 11 i 1992. I øjeblikket deltager: Albanien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovenien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Følgende nye uafhængige stater deltager i TEMPUS-programmet finansieret over Tacis-programmet: Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan samt Mongoliet. i de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, der er støtteberettigede i henhold til Tacis-programmet. III. BESKRIVELSE AF PROGRAMMET l den indledende fase var den fastlagte strategi for TEMPUS-programmet at bidrage til omstruktureringen af de videregående uddannelser ved at støtte initiativer i forbindelse med de grundlæggende reformproblemer såsom udvikling af undervisningsplaner, tilrettelæggelse af mobilitet for personale (især omskoling samt efter- og videreuddannelse) og studerende samt indkøb af udstyr, der havde afgørende betydning for undervisningen og kommunikationen. I forbindelse med gennemførelsen af TEMPUS II blev programmets målsætninger omdefineret, således at programmet mere nøjagtigt indgår i en strategisk ramme for udvikling af de videregående uddannelser i de enkelte partnerlande og således, at det sikrer en synergi med den udvikling, der finansieres af andre aktiviteter, som modtager støtte fra Phare- og Tacis-programmerne. Med henblik herpå sigter TEMPUS-programmet på: spørgsmålene omkring udvikling eller omlægning af undervisningsprogrammerne på prioriterede områder; reformen af strukturer og institutioner inden for højere uddannelse og af forvaltningen heraf; udviklingen af den kvalifikationsgivende uddannelse med henblik på at afhjælpe manglen på kompetence på højere niveau i forbindelse med den økonomiske reformperiode, særlig gennem en forbedring og en styrkelse af forbindelserne med industrien. Disse aktioner er blevet realiseret via Fælleseuropæiske projekter, som er det vigtigste A. instrument til samarbejde mellem universiteter, der anvendes inden for rammerne af TEMPUS. Et fælleseuropæisk projekt kræver deltagelse af mindst et universitet fra et støtteberettiget land og partnerorganisationer i mindst to af Fællesskabets medlemsstater (hvoraf mindst en organisation skal være et universitet). Fastlæggelsen af prioriterede sektorer, der skal modtage støtte fra TEMPUS-programmet (Phare og Tacis), er resultatet af en årlig høring mellem Kommissionen og myndighederne i hvert enkelt partnerland. De prioriterede områder skal indgå i disse landes økonomiske og demokratiske reformpolitikker, og de skal være i overensstemmelse med de prioriterede områder for Phare- og Tacis-programmerne. Kommissionen sikrer endvidere, at de aktioner, der gennemføres inden for TEMPUS, er i overensstemmelse med de andre aktiviteter, der udvikles inden for disse programmers generelle rammer. Projekterne, der udvælges på grundlag af en årlig åben indkaldelse af ansøgninger, er indtil for nylig blevet finansieret for en periode på tre år, og midlerne er blevet tildelt på grundlag af en årlig evaluering af de fremskridt, der er gjort. Beslutningerne om udvælgelse af disse projekter træffes af Kommissionen efter høring af eksperter fra de pågældende lande og Det Europæiske Fællesskab og i samråd med partnerlandene. For så vidt angår TEMPUS/Phare-programmet tildeles der parallelt med de fælleseuropæiske B. instruktører eller administrativt personale fra de projekter mobilitetsstipendier til videregående og overordnede ministerielle uddannelsesplanlæggere. Disse besøg skal bidrage til udviklingen af de videregående uddannelser i partnerlandene og navnlig af den deltagende institution fra det pågældende land. uddannelsesinstitutioner, embedsmænd lærere, Derudover tildeles der stipendier til C. TEMPUS/Phare-programmet generelt. Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets generelle målsætning - at bidrage til udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelser i partnerlandene - ved at styrke deres kapacitet til strategisk planlægning og til til en række supplerende foranstaltninger - 2- institutionel udvikling af de videregående uddannelsesinstitutioner, ved at støtte formidlingen af resultaterne af TEMPUS og ved at fremme udarbejdelsen af en national strategi i partnerlandene for udvikling af et specifikt aspekt af de videregående uddannelser. IV. DEN POLITISKE, ØKONOMISKE, SOCIALE OG TEKNISKE SAMMENHÆNG, SOM FORSLAGET INDGÅR I De partnerlande, der er omfattet af dette forslag, har det til fælles, at de først på et sent tidspunkt har kunnet drage fordel af TEMPUS-programmet^. Der findes imidlertid grundlæggende forskelle mellem dem. Behovene i et område så stort som det tidligere Sovjetunionen er ikke de samme som i de ikke-associerede lande i Centraleuropa. I disse centraleuropæiske lande skal programmet fungere i en temmelig vanskelig politisk og økonomisk virkelighed som følge af den seneste historiske udvikling. TEMPUS kan derfor ud over dets grundlæggende, traditionelle målsætninger også fungere som et instrument til regionalt samarbejde ved at tilskynde til, at der knyttes forbindelser på tværs af grænserne med det fonnål at opretholde fredelige samarbejdsforbindelser. Dette samarbejde bør udvides til visse associerede nabolande, der vil kunne dele de erfaringer, som de har indhøstet i forbindelse med programmet, med de ikke-associerede lande. Sammen med medlemsstaterne ville de på en måde spille en rolle som funktionel forbindelse med det formål at tilskynde til et nyt samarbejde mellem medlemsstaterne. Agenda 2000 understreger, at Sovjetunionens opvågnen åbner nye horisonter for internationalt samarbejde og tillægger Sovjetunionen en central rolle i incitamentet til ændring og stabilitet i Europa. Udvidelsen af Den Europæiske Union bevirker, at den kommer til at grænse direkte op til Rusland, Ukraine, Belarus og Moldova. Fællesskabets adgang til Sortehavet vil intensivere dets kontakter med Kaukasus og Centralasien. En meget vigtig opgave for en udvidet europæisk union er således gennem samarbejde at bidrage til indsatsen for at skabe stabilitet i denne region. De associerede lande, der allerede deltager i fællesskabsprogrammerne, vil således udgøre Den Europæiske Unions eksterne grænse. Denne geografiske placering vil også her komme til at spille en afgørende rolle i formidlingen af de opnåede resultater i forbindelse med TEMPUS, både på det akademiske plan og på et bredere politisk plan. A. Nye uafhængige stater og Mongoliet (TEMPUS/Tacis) l de nye uafhængige stater og Mongoliet har TEMPUS vist sig at være et vigtigt instrument til stotte for reformen af de videregående uddannelsessystemer, idet programmet mellem 1994 og 1997 har finansieret 316 forberedende projekter af et års varighed, 117 fælleseuropæiske projekter af en varighed på tre år og 27 målrettede projekter. Deltagelsessatsen for universiteterne i partnerlandene gik fra 10% i de større lande til 100 % i de mindste lande. TEMPUS-programmets indvirkninger på uddannelsessystemerne befinder sig dog endnu i en tidlig fase. Disse lande støder - i forbindelse med reformen af deres politiske, økonomiske, sociale og juridiske strukturer - på en lang række krav, der fortsat vil være der i de kommende år. ^ TKMPUS blev udvidet til at omfatte de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen ved Kådels afgørelse "TEMPUS II" af 29. april 1993. De forskellige landes deltagelse er kommet gradvist efter denne dato. Men de videregående uddannelsessystemer er inde i en alvorlig finansiel krise, der i alvorlig grad begrænser forvaltningskapaciteten og midlerne til opretholdelse af infrastruktur. I denne forbindelse giver enhver form for internationalt samarbejde adgang til nye undervisningsmetoder, til indførelse af nye studieforløb og til vigtigt udstyr, der udgør en enestående chance for fremskridt. Selv om de forskellige Tacis-lande uafhængigt af hinanden forfølger deres egne reformpolitikker, fortsætter visse emner, der er de samme - hvilket er et resultat af den fælles sovjetiske arv - med at udstikke de generelle rammer for den rolle, som TEMPUS skal spille. Det drejer sig om: at bidrage til en diversificering og en decentralisering af de videregående uddannelser samt til at gøre dem mere uafhængige; at styrke de videregående uddannelsers regionale dimension; at støtte universiteterne i deres bestræbelser på at yde et konkret bidrag til den økonomiske og sociale reform i andre sektorer, særlig styrkelse af forbindelserne mellem universiteterne og de socioøkonomiske aktører; at reformere og modernisere alt for specialiserede studieforløb, der ikke svarer til de socioøkonomiske behov, særlig inden for uddannelsesområder, der har særlig betydning for den generelle reformproces; at indføre nye undervisningsmetoder, at uddanne undervisningspersonalet og at udvikle kapaciteten til efter- og videreuddannelse; at modernisere forvaltningen af universiteterne for at gøre det muligt at tilpasse de videregående uddannelsesinstitutioner til et samfund med markedsøkonomi; at forbedre og modernisere uddannelsen af undervisere, særlig gennem udvikling af en pluralistisk samfundsuddannelse; at fremme og opretholde varige, internationale forbindelser på det akademiske plan. Samtidig med at TEMPUS III fortsat opfylder disse fælles behov, tager det også hensyn til visse af disse landes særlige behov, f. eks. : parallelt med en "bottom-up" indkaldelse af bud vil en "top-down" fremgangsmåde blive prioriteret i forbindelse med fastlæggelsen af prioriteter; der, hvor TEMPUS allerede har givet resultater, vil der blive lagt særlig vægt på formidling og på anerkendelse af nye studieforløb via nationale eller regionale aktioner; TEMPUS vil på grundlag af den indhøstede ekspertise tilskynde universiteterne til at anvende deres indhøstede erfaringer på visse specifikke områder såsom sprog eller europæisk ret til at udvikle de menneskelige ressourcer, der er nødvendige for, at et demokratisk samfund kan fungere; disse aktioner ville navnlig opfylde regeringernes og de regionale eller nationale administrationers behov; TEMPUS vil for at fremme det borgerlige samfund favorisere deltagelse af aktorer uden for de akademiske kredse (såsom regionale og lokale samfund og myndigheder samt virksomheder); for at opfylde visse Tacis-landes ønsker vil de fælleseuropæiske projekter sigte på at styrke forbindelserne mellem universiteterne gennem udveksling af studerende. Som det fremgår af resultaterne af den foreløbige evaluering, som Kommissionen har foretaget, har TEMPUS vist sig at være en effektiv metode til kanalisering af bistand til videregående uddannelser i partnerlandene. Men behovene på de områder, hvor TEMPUS kan yde bistand, er endnu af en sådan art, at en forlængelse af programmet er ønskelig. Finansieringen af Tacis-delen af programmet sikres i overensstemmelse med de kommende beslutninger om en forlængelse af Tacis-programmet for de nye uafhængige stater og Mongoliet. - 4- B. Ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa (TEMPUS/Phare) Blandt de mange bidrag, som TEMPUS har ydet til udviklingen af de videregående uddannelsessystemer på lokalt plan i de associerede lande, der har været omfattet af de tre foregående faser af programmet, er der navnlig blevet sat pris på initiativer med henblik på udvikling af nye læseplaner, overførsel af udstyr og mobilitet. Det kan således konstateres, at TEMPUS har ydet et væsentligt bidrag til nedbringelse af afstanden mellem Det Europæiske Fællesskab og landene i Central- og Østeuropa med hensyn til forskelligartetheden og kvaliteten af den undervisning, der tilbydes de studerende. Albanien især har fortsat behov for en omfattende bistand på alle områder på grund af landets tilfælde kan økonomiske efterslæb og dets uddannelsessystems særlige problemer. Dette sammenlignes med situationen i mange andre lande i det område, der er omfattet af Tacis-bistanden. Som følge af den politiske situation og en effektiv gennemførelse af Phare-programmet er det tænkeligt, at de andre lande i det tidligere Jugoslavien vil tilslutte sig denne gruppe. De har forskellige traditioner for kontakt med Det Europæiske Fællesskab, men deres universitetskredse onsker at genetablere stærke forbindelser med Fællesskabet under hensyntagen til de begivenheder, der har fundet sted de seneste år. Universiteternes rolle som element i formidlingen af demokratiske værdier og tolerance i dette samfund er særlig vigtig. På denne baggrund er det tanken at videreføre samtlige aktioner gennemfort af TEMPUS i de ikke- associerede Phare-lande, idet de koncentreres omkring fire prioriterede områder: Give stødet til den regionale dimension- Det er Fællesskabets opgave at hjælpe Phare-partnerlandene i det tidligere Jugoslavien ntîd at genfinde en solidaritetsfølelse. Universiteterne kan tage betydelig del i støtten til de lokale myndigheder til at slå ind på en samarbejdsvej, navnlig for så vidt angår de initiativer, der skal bidrage til stabilitet og sikkerhed i regionen. Den bistand, som programmerne for samarbejde mellem universiteterne yder, kan være af afgørende betydning på dette område. Modernisering af de nationale og lokale administrationen I overensstemmelse med den model, som blev anvendt i forbindelse med TEMPUS 11 A i de associerede lande, vil universiteterne og konsortier af universiteter gennem pilotprojekter hellige sig uddannelse af tjenestemænd fra administrationerne i de støtteberettigede lande. Forvaltning af forandringerne: Universiteterne i partnerlandene skal have effektive forvaltningsstrukturer. De er tvunget til at tage hensyn til deres forskellige partnere (staten, lokalsamfundene, forældrene, de studerende, virksomhederne) og til at sprede deres tjenesteydelser samtidig med, at de opretholder kvaliteten i en situation, hvor den offentlige finansiering falder. Eksempelvis er udviklingen af efter- og videreuddannelse ved universiteterne og etableringen af grænsefladestrukturer mellem universiteter og virksomheder (udnyttelse af den anvendte forskning) væsentlige problemer for universitetsinstitutionerne. TEMPUS kan yde en effektiv bistand på disse områder, der ligeledes har været og stadig er centrale emner for Fællesskabets medlemsstater. TEMPUS kan ligeledes være en nyttig vektor for gennemførelse af nationale reformer af de videregående uddannelser såsom skabelse af korte, erhvervsrettede studieforløb. Den byggeplads, der blev etableret i forbindelse med TEMPUS II er fortsat et prioriteret område for de støtteberettigede lande. Fremme af de resultater, som de associerede lande har opnået Resultaterne af fremragende TEM PU S-projekter, der er udviklet i de associerede lande, kan med henblik på sektorbestemt eller geografisk formidling stilles til rådighed for de ikke- associerede lande, der er støtteberettigede i henhold til TEMPUS III. Det er vigtigt at åbne mulighed for grænseoverskridende samarbejde mellem de associerede lande (der allerede anvender instrumenterne i fællesskabsprogrammerne) og de ikke-associerede iande, der således indirekte kan drage fordel af resultaterne af fællesskabsprogrammerne. Finansieringen af Phare-delen af programmet sikres i overensstemmelse med fremtidige afgørelser om forlængelse af Phare-programmet for de ikke-associerede lande under hensyntagen til muligheden for at inddrage andre lande i regionen i Det Europæiske Fællesskabs bistandsprogrammer. Ved gennemførelsen af TEMPUS vil der blive lagt særlig vægt på en god koordinering af aktionerne for Udvikling af under programmet med de aktioner, som Det Europæiske Center Erhvervsuddannelse udvikler inden for erhvervsuddannelse i de samme lande. V. BEGRUNDELSE FOR, HVORFOR EN AKTION PÅ FÆLLESSKABSPLAN ER NØDVENDIG, OG EVALUERING AF KONSEKVENSERNE, HVIS DER IKKE GENNEMFØRES EN AKTION Der hersker ingen tvivl om Det Europæiske Fællesskabs politiske engagement i samarbejde og dialog med Central- og Østeuropa på den ene side og med de nye uafhængige stater og Mongoliet på den anden side. Dette emne har været genstand for regelmæssige forhandlinger i Det Europæiske Råd og er blevet omsat til operationelle foranstaltninger, nemlig henholdsvis Phare- og Tacis-programmerne og "associeringsaftalerne" og "partnerskabsaftalerne". Uddannelse og udvikling af menneskelige ressourcer er i forbindelse med denne proces blevet anset for at være prioriterede områder. TEMPUS åbner medlemsstaterne og deres naboer. ligeledes mulighed for at fremme det regionale samarbejde mellem I Kommissionens rapport til Rådet om regionalt samarbejde i Europa nævnes det, at dette samarbejde ligeledes kan bidrage til udvikling af tættere forbindelser mellem Den Europæiske Union og de nye uafhængige stater samt Mongoliet. Det fremgår af denne rapport, at der via de kanaler, som findes i fællesskabsprogrammerne, fremsættes forslag om at styre samarbejdet hen imod områder, hvor en fælles aktion kan give de bedste resultater. Uddannelse er et fremragende eksempel på et område, der kan tages op på regionalt plan. I Tacis-landene medfører de fælles træk, der skyldes den sovjetiske æra, et behov for at reformere de samme strukturer. For Phare-landene udgør etableringen af tættere regionale forbindelser og muligheden for at overføre de opnåede resultater til de ikke-associerede lande en merværdi. Den Europæiske Union tilskynder til fredeligt samarbejde mellem landene. Uddannelse spiller en grundlæggende rolle i ændringen af holdninger, idet den gør det muligt for de unge generationer at sammenligne deres respektive nationale værdier. De direkte internationale kontakter, som programmet indebærer, gør det muligt at overskride de traditionelle akademiske grænser. Endvidere spiller den bilaterale støtte, som medlemsstaterne yder, en vigtig supplerende rolle i forhold til fællesskabsstøtten. TEMPUS har i partnerlandene ydet et væsentligt bidrag til det, der anerkendes som værende universiteternes opgaver: højne det generelle vidensniveau; frembringe individer, der er tilpasset behovene i forbindelse med økonomisk omstrukturering: resultater inden for områder såsom økonomi, jura og samfundsvidenskab er i denne forbindelse særlig betydningsfulde; bidrage til landenes samfundsliv samt til deres demokratiske og kulturelle udvikling, i forbindelse med hvilken akademisk frihed er en særlig vigtig indsats i de lande, der befinder sig i en overgangssituation. - 6- Derudover har TEMPUS: bevirket, at de videregående uddannelsesinstitutioner i de støtteberettigede lande har åbnet mere op for tværeuropæisk samarbejde; tilskyndet til en mere omfattende anvendelse af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog; gjort det muligt at trække de videregående uddannelser ud af en vis form for stivhed; givet stødet til åbning af de videregående uddannelser mod deres lokale, regionale eller endog europæiske omgivelser, uanset om der er tale om virksomheder, lokalsamfund eller andre videregående uddannelsesinstitutioner; givet anledning til mobilitet for mange lærere, administrativt personale og også studerende til Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, der i de fleste tilfælde til gengæld har søgt at modernisere opfattelserne af universiteterne; fremmet deltagelsen af de medlemsstater, der traditionelt havde færre forbindelser med de berørte partnerlande; gjort det muligt for universiteterne i partnerlandene at få direkte adgang til de erfaringer, der er indhøstet i medlemsstaterne med hensyn til de videregående uddannelsessystemer. Der findes ingen anden fællesskabsramme, der muliggør en systematisk udvikling af de internationale forbindelser mellem universiteterne i Det Europæiske Fællesskab og universiteterne i de ikke- associerede lande i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater og Mongoliet. Disse lande har allerede med forskellig hastighed indhøstet de første fordele af programmet. Men deres videregående uddannelsessystemer befinder sig dog kun i første fase af omstruktureringen, og der er stadig behov for radikale indgreb. Eksemplet fra de associerede Phare-lande, der har haft behov for ti år med TEMPUS (1990-2000) for at blive i stand til at få adgang til Fællesskabets uddannelsesprogrammer, ser ud til at være den model, der bør følges. Investeringerne i uddannelse strækker sig på grund af deres karakter over lang tid. Eksperterne er enige om, at der er behov for mindst fem år til at indføre et nye studieforløb i universitetssystemet. I nogle lande er de første projekter, som TEMPUS har iværksat, endnu ikke afsluttet, og de studerende har endnu ikke kunnet afslutte et af de nye studieforløb, der er indfort, helt. TEMPUS bør fortsætte udvidelsen af dets netværk til flere universiteter, særlig i de største lande såsom Den Russiske Føderation. Der bør lægges særlig vægt på en stadfæstelse af resultaterne af de mest vellykkede TEMPUS- lærere og oprettelse af projekter gennem formidling af kursusmateriale, uddannelse af sammen med modulopbyggede kurser. Det undervisningsministerierne for at sikre sig, at de nye kurser anerkendes på nationalt plan. ligeledes vigtigt arbejde tæt er at Det må ligeledes tages i betragtning, at Phare- og Tacis-programmer uden en uddannelsesdel ville blive opfattet negativt ikke blot af de europæiske universitetskredse, men også af dem, der mener, at der er en sammenhæng mellem investeringer i uddannelse og den økonomiske udvikling. Der er indtil nu blevet taget hensyn til dette aspekt, men det ville være for tidligt at indstille denne bistand For så vidt der ikke findes noget alternativt instrument, der kan støtte de strukturelle reformer af den videregående uddannelse i de støtteberettigede lande inden for Phare- og Tacis-programmerne, ville en indstilling af TEMPUS-programmet allerede fra år 2000 medføre, at tilpasningen af universitetssystemerne til de nye sociale, økonomiske og politiske forhold i de pågældende lande ville gå langsommere eller endog ville gå helt i stå. -7 VI. OMKOSTNINGER OG FORDELE, SOM DE VALGTE LØSNINGER MEDFØRER FOR DE MEST DIREKTE BERØRTE GRUPPER De vigtigste grupper, der berøres er de videregående uddannelsesinstitutioner i partnerlandene og deres personale (undervisere inden for videregående uddannelser og administrativt personale). Endvidere indvirker de foranstaltninger, der støttes af TEMPUS, på alle dem, der i partnerlandene søger de faglige kvalifikationer, der er nødvendige for at kunne bidrage til de økonomiske og sociale reformer og særlig til præ-tiltrædelsesprocessen. af TEMPUS-programmet, fordel af Fra partnerlandenes synspunkt gør uddannelsessystemernes forskelligartethed i Det Europæiske Fællesskab. Ved at undgå at styre dem mod en enkelt model tilbyder en fællesskabsaktion dem at drage fordel af de forskellige erfaringer, så de kan opbygge det system, der opfylder deres behov. fællesskabsaktionen det muligt at drage Princippet om en åben indkaldelse af ansøgninger udarbejdet af universiteterne selv gør det muligt at tage hensyn til institutionernes umiddelbare behov (udvikling af nye kursusprogrammer, erhvervelse af undervisningsmateriale inden for prioriterede sektorer, hvor der findes et reformbehov, der er særlig vigtigt for den globale reformproces) og styrker følelsen af direkte inddragelse af personalet i gennemførelsen af projekterne og i deres succes. På baggrund af resultaterne af evalueringen skønner Kommissionen, at forlængelsen af TEMPUS er nødvendig for: på en varig måde at støtte resultaterne af aktionerne under Tacis- og Phare-programmerne i disse lande gennem foranstaltninger inden for de videregående uddannelser; at styrke uafhængigheden og forbedre forvaltningen af de videregående uddannelser i de støtteberettigede lande i overensstemmelse med de politikker, som disse lande har fastlagt, og at synliggøre betydningen af den rolle, som de videregående uddannelser spiller for den sociale og politiske reformproces; at styrke samarbejdet mellem de videregående uddannelsesinstitutioner og virksomhederne samt andre aktører inden for den økonomiske og den sociale sektor, herunder de nationale og de lokale administrationer; effektivt at støtte partnerlandenes politiske initiativer med henblik på reform af de videregående uddannelser. En effektiv realisering af disse målsætninger vil fortsat afhænge af partnerlandenes deltagelse i TEMPUS-programmet. Samtidig afhænger gennemførelsen af TEMPUS hovedsageligt af medlemsstaternes videregående uddannelsesinstitutioners villighed til at dele deres erfaringer inden for rammerne af TEMPUS- projekteme. Det har i øvrigt vist sig, at disse institutioner selv drager fordel af dette samarbejde. Erfaringerne med gennemførelsen af programmet viser til fulde den fortsatte interesse blandt medlemsstaternes universiteter for at deltage i TEMPUS. VII. GRUNDE TIL, AT FORANSTALTNINGERNE ANSES FOR AT VÆRE PROPORTIONALE MED OMFANGET AF DET PROBLEM, DER SKAL LØSES De aktioner, der påtænkes inden for rammerne af TEMPUS (fælleseuropæiske projekter, strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger, individuelle stipendier), er beskrevet i bilaget til Rådets afgørelse. - 8- i partnerlandene. Derfor Det Europæiske Fællesskab kan ikke håbe på alene at kunne reformere de videregående indkaldelser af uddannelsessystemer ansøgninger, hvor midlerne koncentreres omkring projekter på et begrænset antal universiteter, at være den bedste metode til tildeling af fællesskabsstøtte på dette område. Formidlingsaktioner muliggør derefter en mere generel synliggørelse af de positive resultater af disse projekter og en udbredelse af fordelene til et bredere publikum. løsningen med forekommer De forskellige evalueringer af TEMPUS har bekræftet, at disse foranstaltninger har været hensigtsmæssige, og da de hidtil har vist sig at være frugtbare, er der ikke grund til at sætte spørgsmålstegn ved dem i forbindelse med Rådets afgørelse om en ny fase. Der kan regelmæssigt foretages forbedringer af de nærmere detaljer omkring gennemførelsen af programmet efter høring af TEMPUS-udvalget, uden at dette kræver en ændring af Rådets afgørelse. VIII. PRÆSENTATION AF SYNSPUNKTER FREMSAT AF DE INTERESSEREDE PARTER, DER ER BLEVET HØRT I den midtvejsrapport om resultaterne af gennemførelsen af TEMPUS 11, der samtidigt forelægges for Rådet, konstateres det, at partnerlandenes repræsentanter (ministre for de videregående uddannelser, ansvarshavende for nationale kontorer, deltagere i projekterne) har været tilfredse med resultaterne af programmet og ønsker at videreføre det i dets nuværende form. Den eksterne evaluering af TEMPUS, der netop er blevet gennemført i de nye uafhængige stater og Mongoliet, viser, at alle de parter, som blev hørt på stedet, sætter pris på deres rolle i programmet. De anser det pragmatiske og konkrete aspekt ved programmet, hvis målsætninger er afgrænsede, og hvis samarbejdsformer er fleksible og i stand til løbende at udvikle sig, for at være positivt. TEMPUS værdsættes ligeledes som et middel til udvikling af mentaliteten, der gør det muligt for universiteterne at gøre sig bekendt med den seneste udvikling i Det Europæiske Fællesskab samtidig med, at der tages hensyn til partnerlandenes specifikke karakteristika. Evaluatorerne har hørt en lang række af de aktører, der deltager i TEMPUS/Tacis. Efter denne rundspørge har de fremsat følgende henstillinger: fremgangsmåden i forbindelse med TEMPUS bør fortsat baseres på gennemførelse af projekter for at sikre en direkte deltagelse af universiteterne i partnerlandene og i Del Europæiske Fællesskab; koordineringen med regeringerne i partnerlandene bør være så tæt som mulig for at sikre overensstemmelse mellem de kurser, som oprettes af TEMPUS, og de nationale behov for menneskelige ressourcer; antallet af prioriterede sektorer bør forblive begrænset, så finansieringen kan målrettes bedre; deres forbindelser med Tacis-programmet generelt bør styrkes. Medlemmerne af TEMPUS-udvalget, der på det sidste møde i december 1997 blev opfordret til at fremsætte deres synspunkter på et foreløbigt og uformelt plan, gav udtryk for deres enstemmige tilslutning til forslaget fra Kommissionens tjenestegrene om at videreføre TEM PU S-programmet i de ovenfor nævnte lande. -9 IX. BEGRUNDELSE FOR VALGET AF RETSGRUNDLAG Da TEM PU S-programmet henhører under rammerne for bistand til tredjelande, er det valgte retsgrundlag artikel 235, idet traktaten ikke i dette specifikke tilfælde indeholder nogen anden egnet artikel. De første TEMPUS III projekter, der gennemføres i begyndelsen af det akademiske år 2000/2001, vil være resultatet af en udvælgelse foretaget i første kvartal af år 2000. Vejledningen for ansøgere vil blive udarbejdet i første kvartal af 1999, så den kan blive oversat og forelagt for TEMPUS-udvalget, inden den offentliggøres sammen med den åbne indkaldelse af ansøgninger i september 1999. Dette forudsætter, at Kommissionen inden udgangen af 1998 har Rådets afgørelse om forlængelse af programmet. Der vil ikke være truffet afgørelse om forlængelse af Phare og Tacis-programmerne, som finansierer TEMPUS, på det tidspunkt, hvor nærværende forslag til afgørelse forelægges for Rådet. Derfor kan det fremgå af Rådets afgørelse, at gennemførelsen af TEMPUS III vil afhænge af, at disse programmer forlænges (jf. artikel 2 i forslaget til afgørelse). X. BETINGELSER FORANSTALTNINGERNE FOR EN EFFEKTIV GENNEMFØRELSE AF En effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget til Rådets afgørelse, udviser i henhold til den eksterne evaluering en god omkostningseffektivitet (jf. punkt VI ovenfor). Kommissionen sørger som tidligere for en fortsat kontrol med gennemførelsen af aktiviteterne under TEMPUS-programmet. Dette tilsyn baseres på de regelmæssige rapporter, som indsendes af de projektansvarlige, finanskontrollen samt kontrol og evaluering foretaget ved besøg på stedet. Kommissionen sikrer sig i denne forbindelse den nødvendige tekniske støtte. Derudover indeholder forslaget til afgørelse en bestemmelse om, at der skal foretages en evaluering af TEM PU S-program met og om, at der inden den 30. april 2004 skal forelægges en midtvejsrapport for Rådet. 10 FORSLAG TEL RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen (l), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (?); under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3); under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (4), og ud fra følgende betragtninger: 1. 2. 3. den 18. december 1989 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 3906/89 om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Polen (5), hvori det bestemmes, at der skal ydes støtte til områder omfattende uddannelse med det formål at støtte den økonomiske og sociale omstillingsproces i landene i Central- og Østeuropa, den 25. juni 1996 vedtog Rådet forordning (EU, Euratom) nr. 1279/96 om bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de nye uafhængige stater og Mongoliet 0?) ; Rådet vedtog den 29. april 1993 anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II), som startede den 1. juli 1994 for en periode på fire år (7), og ændrede denne afgørelse den 21. november 1996 for at udvide dette programs varighed til seks år ( 1994-2000) (96/663/EU) f8); landene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, der er støtteberettigede under Phare og Tacis, anser uddannelse og navnlig videregående uddannelse for at være et af de centrale punkter, der gør det muligt at gennemføre den økonomiske og sociale reformproces; 1 2 -* 4 5 6 7 8 EFT C EFT C EFT C EFT C EFT L 375 af 23. 12. 1989, s. 11. Forordning senest ændret ved forordning (EØF) nr. 753/96 (EFT L 103 af 26/04/95, s. 5). EFT L 165 af 4. 7. 1996, s. 1-11, ændret ved forordning (EF) nr. 2240 af 10. 11. 1997 (EFT L 307 af 12. 11. 1997). EFT LI 12 af 6. 5. 1993, s. 34. EFT L 306 af 28. 11. 1996, s. 36. A^ 4. 5. 6. 7. 8. 9. indførelsen for nylig af TEMPUS i de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, i de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet, der har større behov på mange flere områder, berettiger fuldt ud til, at de indledte aktioner videreføres; TEMPUS kan effektivt bidrage til den strukturelle udvikling af de videregående uddannelser, der er nødvendig for at forbedre de faglige kvalifikationer tilpasset den økonomiske reform, og der findes ingen andre instrumenter til at nå dette mål; TEMPUS kan bidrage til at genoprette det samarbejde mellem naboregioner til Fællesskabet, der blev afbrudt af den seneste udvikling, og dette samarbejde er en faktor i opretholdelsen af fred og stabilitet i Europa; de associerede lande, der befinder sig i præ-tiltrædelsesfasen, og som har deltaget i TEMPUS I og II, vil nu med held kunne arbejde side om side med medlemsstaterne for at bistå de støtteberettigede lande, der først på et senere tidspunkt er blevet omfattet af programmet, med omstruktureringen af deres videregående uddannelsessystemer; i artikel 11 som er indført med Rådets afgørelse af 21. november 1996 (96/663/EU) bestemmes det, at Kommissionen foretager en evaluering af gennemforeisen af TEMPUS, og at den inden den 30. april 1998 fremsætter et forslag til forlængelse eller tilpasning af programmet for den periode, der starter den 1. juli 2000; de kompetente myndigheder i de central- og østeuropæiske lande, de nye uafhængige stater og Mongoliet, brugerne af programmet, de strukturer, der varetager gennemførelsen af programmet i de støtteberettigede lande og i De Europæiske Fællesskaber samt de eksperter og kvalificerede repræsentanter, hvis synspunkter afspejler de europæiske universitetskredses synspunkter, er enige i konklusionerne i evalueringsrapporten, som til spredningen af viser, at TEMPUS har kapacitet undervisningsudbuddet og til samarbejdet mellem universiteterne i støtteberettigede lande og dermed skaber favorable vilkår for udviklingen af det videnskabelige, kulturelle og økonomiske samarbejde; til effektivt at bidrage 10. traktaten indeholder ikke for den pågældende aktion andre aktionsbeføjelser end dem, der er opstillet i artikel 235; betingelserne for anvendelse af nævnte artikel er opfyldt - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Varigheden af Tempus III Tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for universitetsuddannelser, i det følgende benævnt 'Tempus IH", vedtages for en periode på 6 år fra I. juli 2000. Al^ Artikel 2 Støtteberettigede lande Tempus III omfatter de ikke-associerede lande i de Central- og Østeuropæiske lande, der i forordning (EØF) nr. 3906/89 (Phare-programmet) er støtteberettigede9, samt de nye uafhængige stater og Mongoliet, der er omfattet af forordning (EØF, Euratom) nr. 1279/96 (Tacis- programmet), forudsat at disse bistandsprogrammer forlænges til at gælde i ovennævnte periode. Disse lande benævnes i det følgende "støtteberettigede lande". På baggrund af en evaluering af situationen i de enkelte lande træffer Kommissionen i overensstemmelse med de procedurer, der er opstillet i ovennævnte forordninger, og i samråd med de berørte støtteberettigede lande, beslutning om, hvorvidt de skal deltage i Tempus III, samt arten af og betingelserne for deres deltagelse inden for rammerne af den nationale planlægning af fællesskabsstøtten til de sociale og økonomiske reformer. Artikel 3 Definitioner 1 forbindelse med Tempus III forstås ved: a) b) "universitet" alle de postsekundære undervisnings- og uddannelsesinstitutioner, der inden for rammerne af en videregående undervisning og uddannelse giver kvalifikationer eller titler på dette niveau uanset, hvordan disse institutioner betegnes; "erhvervsliv" og "virksomhed" alle former for økonomisk aktivitet uanset deres juridiske status, lokalsamfund og offentligretlige organer, uafhængige økonomiske organisationer, handels- og industrikamre og/eller tilsvarende faglige sammenslutninger, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt uddannelsesorganerne ved ovennævnte institutioner og organisationer. De enkelte medlemsstater eller støtteberettigede lande kan bestemme, hvilke af de under punkt a) nævnte institutioner der kan deltage i Tempus III. Artikel 4 Mål Målene med Tempus III består i inden for de generelle retningslinjer og målsætninger for Phare og Tacis med henblik på økonomisk og social reform at fremme udviklingen af videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande gennem et så afbalanceret samarbejde som muligt med partnerne i alle Unionens medlemsstater. De associerede lande i Central- og Østeuropa kan tilslutte sig disse aktioner, så de med deres nabolande kan dele de resultater, de har opnået gennem deres deltagelse i Tempus og således, at de kan udvikle det regionale samarbejde på tværs af grænserne. I øjeblikket Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien Tempus III har nærmere betegnet til formål at hjælpe de videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande med at: a) b) c) løse problemerne vedrørende udvikling eller omlægning af undervisningsprogrammerne på prioriterede områder; implementere reformen af strukturer og institutioner inden for videregående uddannelser og af forvaltningen heraf; udvikle kvalifikationsgivende uddannelse med henblik på at afhjælpe manglen på kompetence på højere niveau, der er tilpasset den økonomiske reformperiode, særlig gennem en forbedring og en styrkelse af forbindelserne med erhvervslivet. Kommissionen kontrollerer, at Fællesskabets generelle politik vedrørende ligebehandling af mænd og kvinder overholdes i forbindelse med gennemførelsen af Tempus III. Det samme gælder de dårligt stillede grupper, såsom handicappede. Artikel 5 Dialog med de støtteberettigede lande Kommissionen fastlægger i de enkelte støtteberettigede lande detaljerede prioriteter og målsætninger for den rolle, som Tempus III skal spille i den nationale økonomiske og sociale reformstrategi, på grundlag af programmets målsætninger og bestemmelserne i bilaget og navnlig i overensstemmelse med: i samarbejde med de kompetente myndigheder a) b) c) 1. 2. 3. i) ii) Phare-programmets generelle målsætninger; Tacis-programmets generelle målsætninger med særlig henvisning til dets sektorielle aspekter; de enkelte støtteberettigede landes politik for økonomisk og social reform og reform af uddannelsessystemet; nødvendigheden af at finde en passende balance mellem de valgte prioriterede områder og de ressourcer, der er afsat til Tempus III. Artikel 6 Udvalg Kommissionen iværksætter Tempus III i overensstemmelse med bilaget og i henhold til de detaljerede retningslinjer, der vedtages hvert år på grundlag af de målsætninger og prioriteter, der fastlægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i de enkelte støtteberettigede lande som omhandlet i artikel 5. Ved udførelsen af denne opgave bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg bestående af en repræsentant fra hver medlemsstat og med Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant fremlægger udkast til foranstaltninger for udvalget vedrørende: ÅH a) de generelle retningslinjer for Tempus III; b) udvælgelsesprocedurerne og de generelle retningslinjer for Fællesskabets finansielle støtte (beløb, varighed og støttemodtagere); c) spørgsmål, der berører den generelle ligevægt i Tempus III, herunder opdelingen mellem de forskellige aktioner; d) de prioriteter og detaljerede målsætninger, der fastlægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i de enkelte støtteberettigede lande; e) bestemmelserne for kontrol og evaluering af Tempus. 4. Udvalget afgiver udtalelse om disse udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte afhængigt af, hvor meget spørgsmålet haster, i givet fald ved at skride til afstemning. Udtalelsen indføres i mødeprotokollen; endvidere har hver enkelt medlemsstat ret til at kræve, at dens holdning fremgår af mødeprotokollen. 5. Kommissionen tager størst muligt hensyn til den udtalelse, som udvalget afgiver. Den oplyser udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til denne udtalelse. Artikel 7 Samarbejde med kompetente institutioner 1. 2. Kommissionen samarbejder med de institutioner i de støtteberettigede lande, der er udpeget eller oprettet til at koordinere de forbindelser og strukturer, der er nødvendige for en effektiv gennemførelse af Tempus III, herunder tildeling af midler, som de støtteberettigede lande selv afsætter. For så vidt angår gennemførelsen af Tempus III arbejder Kommissionen endvidere tæt sammen med de kompetente nationale institutioner, som medlemsstaterne har udpeget. Den tager så vidt muligt højde for de bilaterale foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet på dette område. Artikel 8 Forbindelser med andre fællesskabsaktioner Kommissionen, der følger den i artikel 6, stk. 3, i denne afgørelse omhandlede procedure og i givet fald den i artikel 9 i forordning (EØF) nr. 3906/89 og i artikel 8 i for ordning (EF) 1279/96 omhandlede procedure, sikrer kohærens og om nødvendigt komplementaritet mellem Tempus III og andre aktioner på fællesskabsplan, der gennemføres såvel i Fællesskabet som inden for rammerne af bistanden til de støtteberettigede lande under særlig hensyntagen til Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. A( Artikel 9 Koordinering med de aktioner, der gennemføres af tredjelande Kommissionen sikrer en passende koordinering med de aktioner, der gennemføres af lande, som ikke er medlemmer af Fællesskabet ( ), eller af universiteter og virksomheder i disse lande på det område, som er omfattet af Tempus III, herunder i givet fald deltagelse i Tempus III projekterne. Denne deltagelse kan antage forskellige former, herunder en eller flere af nedenstående former: deltagelse i Tempus III projekter gennem samfinansiering, udnyttelse af de muligheder, som Tempus III indebærer, til at omlægge de udvekslingsaktioner, der modtager bilateral finansiering; koordinering mellem Tempus III og de initiativer på nationalt plan, der har de samme målsætninger, men som finansieres og forvaltes særskilt; gensidig udveksling af informationer om alle de relevante initiativer på dette område. Artikel 10 Årsrapport til Europa- Kommissionen fremsender en årsrapport om, hvordan Tempus III fungerer, Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget. Rapporten sendes til de støtteberettigede lande til orientering. Artikel 11 Bestemmelser for kontrol og evaluering - rapporter Kommissionen fastlægger i overensstemmelse med den i artikel 6, stk. 3, omhandlede procedure bestemmelserne for regelmæssig kontrol samt ekstern evaluering af de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af Tempus 111, under hensyntagen til de særlige mål, som er opstillet i artikel 4, og de nationale målsætninger, der fastlægges i overensstemmelse med artikel 5. Kommissionen fremlægger inden den 30. april 2004 en midtvejsrapport omfattende resultaterne af evalueringen ledsaget af et eventuelt forslag til forlængelse eller tilpasning af Tempus for perioden begyndende den I. juli 2006. Disse lande er medlemmerne af 24-lande gruppen ud over Unionens medlemsstater, republikken Cypern og Malta samt de associerede lande i Central- og Østeuropa, og deltagelsen vedrører projekter sammen med de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, der er støtteberettigede i henhold til Phare-programmet. U Kommissionen fremlægger en endelig rapport senest den 30. juni 2009. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand Å\ BILAG Fælleseuropæiske projekter 1. Det Europæiske Fællesskab yder tilskud til fælleseuropæiske projekter. De fælleseuropæiske projekter skal omfatte mindst ét universitet fra et støtteberettiget land , ét universitet og én partnerinstitution fra en medlemsstat og én partnerinstitution (universitet eller virksomhed) fra en anden medlemsstat. 2. Der kan gennem de fælleseuropæiske projekter ydes i overensstemmelse med de berørte institutioners specifikke behov og de prioriteter, der er fastlagt, herunder: til aktiviteter tilskud i) samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, især oprettelse af nye studieforløb, udvikling og revision af eksisterende undervisningsprogrammer, udvikling af universiteternes kapacitet for efter- og videreuddannelse og omskoling, gennemførelse afkorte, intensive kurser samt udvikling af fjernundervisningssystemer; inden ii) foranstaltninger med henblik på reform og udvikling af de videregående uddannelser og disses kapacitet, især gennem omstrukturering af forvaltningen af videregående af eksisterende uddannelsesinstitutioner og uddannelsessystemer, modernisering infrastrukturer, anskaffelse af det udstyr, der kræves for at gennemføre et fælleseuropæisk projekt, og i givet fald gennem ydelse af faglig og finansiel bistand til de ansvarlige myndigheder; iii) fremme af samarbejde mellem universiteter og de socioøkonomiske aktører, herunder erhvervslivet, gennem fælles aktioner; iv) udvikling af mobiliteten for undervisere, universiteternes administrative personale og studerende inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter: a) b) c) d) der ydes finansiel støtte til undervisningspersonale/administrativt personale fra universiteter eller undervisere fra virksomheder i medlemsstaterne med henblik på virke som undervisere/instruktører i de støtteberettigede lande eller vice versa i et tidsrum, der kan strække sig fra en uge op til et år; der ydes finansiel støtte til undervisningspersonale eller administrativt personale fra universiteter i de støtteberettigede lande med henblik på efteruddannelses- eller omskolingsophold i Det Europæiske Fællesskab; der ydes finansiel støtte til studerende fra partnerlandene til og med Ph. D-nivcau med henblik på gennemførelse af studieperioder i Det Europæiske Fællesskab, og til studerende fra Fællesskabet, der gennemfører en studieperiode i de støtteberettigede lande; denne støtte tildeles normalt for en periode på mellem tre måneder og et år; studerende, der deltager specifikke mobilitetsfremmende blandt de fælleseuropæiske projekter, vil studerende, som deltager i projekter, hvor studieperioden i udlandet fuldt ud anerkendes på de studerendes hjemuniversitet, få fortrinsret; i j8- e) der ydes støtte i forbindelse med erhvervspraktik til undervisere, instruktører, studerende og kandidater fra de støtteberettigede lande, der har afsluttet deres studier, men som endnu ikke har påbegyndt deres første ansættelsesforhold, og som ønsker at gennemføre en erhvervspraktikperiode af en varighed på mellem en måned og et år i virksomheder i Fællesskabet og vice versa. v) aktiviteter, der bidrager til det fælleseuropæiske projekts succesfulde gennemførelse, og som involverer to eller flere støtteberettigede lande. Strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger til en finansiel støtte (bl. a. supplerende Der ydes foranstaltninger publikationer, informationsaktiviteter). Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets mål, som bl. a. går ud på at bidrage til udvikling og omstrukturering af de videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande. række strukturforanstaltninger og/eller undersøgelser, seminarer, bistand, faglig Som led i disse strukturforanstaltninger ydes der stipendier bl. a. med henblik på: • • • • at udvikle og styrke kapaciteten og gennemførelsen af en strategisk planlægning og en institutionel udvikling af videregående uddannelsesinstitutioner på universitets- eller fakultetsplan; at udarbejde en udviklingsplan for universiteterne i form af strukturelle kontrakter, der hjælper dem til at udvikle deres internationale forbindelser, at støtte udbredelsen af samarbejdsaktioner, der tager sigte på at opfylde TEMPUS-målene, også på længere sigt; at udarbejde en national strategi i et bestemt støtteberettiget land for udvikling af et særligt aspekt af de videregående uddannelser. Individuelle stipendier Ud over støtte til de fælleseuropæiske projekter, strukturforanstaltningerne og/eller de supplerende foranstaltninger yder Det Europæiske Fællesskab også tilskud i form af individuelle stipendier til undervisere, instruktører, un ivers itetsadministratorer, overordnede ministerielle embedsmænd, uddannelsesplanlæggere og andre uddannelseseksperter fra støtteberettigede lande eller Fællesskabet med henblik på besøg, der skal fremme kvaliteten, udviklingen og omstruktureringen af undervisningen og de videregående uddannelser i de støtteberettigede lande. Disse besøg kan bl. a. dække følgende områder: • • • • udvikling af kurser og undervisningsmateriale; personaleudvikling, bl. a. gennem omskoling og erhvervspraktik; undervisningsaktiviteter; aktiviteter til støtte for udviklingen af de videregående uddannelser. Al Støtteaktiviteter 1. Kommissionen modtager den til en ordentlig gennemførelse af de i afgørelsen anførte aktiviteter faglige bistand herunder til den fornødne overvågen af programmets gennemførelse i praksis. 2. Der ydes støtte til en passende ekstern evaluering af Tempus III. lo FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Forslag om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000 - 2006) 2. BUDGETPOSTER De relevante budgetposter er: a) b) for så vidt angår landene i Central- og Østeuropa (*) budgetpost B7- 500 : "Støtte til økonomisk omstrukturering til landene i Central- og Østeuropa" og B7-543 "Foranstaltninger til genopbygning af republikkerne i det tidligere Jugoslavien" for så vidt angår de nye uafhængige stater og Mongoliet: budgetpost B7- 520 "Bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet" 3. RETSGRUNDLAG A. Artikel 235 i Romtraktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab a)- Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen; Rådets forordning (EØF) nr. 2698/90 af 17. september 1990 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til andre lande i Central- og Østeuropa (Bulgarien, DDR. Rumænien, Tjekkoslovakiet, Jugoslavien); Rådets forordning (EØF) nr. 3800/91 af 23. december 1991 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på at udvide den økonomiske bistand til også at omfatte andre lande i Central- og Østeuropa (Albanien, Estland. Letland, Litauen) ; Rådets forordning (EØF) nr. 2334/92 om ændring af forordning (EØF) nr 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Slovenien; Rådets forordning (EØF) nr. 1764/93 om ændring af forordning (EØF) nr 3906/89 om økonomisk bistand til visse lande i Central- og Østeuropa (Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik); Rådets forordning (BF) nr. 1366/95 af 12. juni 1995 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Kroatien; Rådets forordning (EØF) nr. 463/96 af 11. marts 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; I øjeblikket Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien U b) - c) - Rådets forordning (EØF) nr. 753/96 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Bosnien- Hercegovina; Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 2053/93 af 19. juli 1993 om feglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet; Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96 af 25. juni 1996 om bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de nye uafhængige stater og Mongoliet; Rådets afgørelse af 7. maj 1990 (93/233/ EØF) om indførelse af et program for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (TEMPUS); Rådets afgørelse af 28. april 1992 (92/240/EØF) om ændring af afgørelsen af 7. maj 1990; Rådets afgørelse af 29. april 1993 (93/246/EØF) om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998); Rådets afgørelse af 21. november 1996 (96/663/EF) om ændring af afgørelse 93/246/EØF om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II)( 1994-1998) med henblik på en forlængelse på to år (1998-2000) ; Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000 - 2006). 1 artikel 11 i Rådets afgørelse om vedtagelse af TEMPUS II A (1998-2000) bestemmes det, at Kommissionen inden den 30. april 1998 fremlægger et forslag til forlængelse eller tilpasning af TEMPUS for perioden, der starter den 1. juli 2000. For at undgå en afbrydelse af programmet er det vigtigt, at der allerede i slutningen af 1998 foreligger en afgørelse. Dette vil gøre det muligt: at udarbejde vejledningen for ansøgere i begyndelsen af 1999, at forelægge den for TEMPUS-udvalget, så det kan afgive udtalelse herom, at foretage oversættelser, så den kan offentliggøres i september 1999. De berørte institutioner indsender deres ansøgninger i begyndelsen af 2000. Projekterne analyseres dernæst på det tekniske og akademiske plan. Kommissionen godkender udvælgelsen i slutningen af første kvartal 2000 således, at projekterne kan iværksættes ved starten af det akademiske år 2000/2001. På det tidspunkt, hvor denne afgørelse forelægges for Rådet, er Phare- og Tacis-programmcrne ikke blevet forlænget ud over 1999. Det fremgår derfor af forslaget til afgørelse om TEMPUS III, at gennemførelsen af TEMPUS er underordnet gennemførelsen af de to programmer, der finansierer det (jf. artikel 2 i forslaget til afgørelse). 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens særlige formål Målene med TEMPUS III består i inden for rammerne af de generelle retningslinjer og målsætninger for Phare- og Tacis-programmcrne om økonomisk og social reform at fremme udviklingen af videregående uddannelsessystemer i de ikke-associerede lande i n Central- og Østeuropa samt i De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet gennem et så afbalanceret samarbejde som muligt med partnere i alle Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater. De associerede lande i Central- og Østeuropa kan kan på lige fod med G24-landene, Malta og Cypern tilslutte sig disse aktionere TEMPUS III har mere nøjagtigt til formål at bistå de videregående uddannelsessystemer i partnerlandene med at behandle: a) b) c) spørgsmålene om udvikling og omstrukturering af undervisningsprogrammerne inden for prioriterede områder; reformen af de videregående uddannelsesstrukturer og -institutioner og forvaltningen heraf; udviklingen af den kvalifikationsgivende uddannelse med henblik på at afhjælpe manglen på kompetence på højere plan tilpasset den økonomiske reformperiode, særlig gennem en styrkelse og en udvidelse af forbindelserne til erhvervslivet. Kommissionen fastlægger i samarbejde med de kompetente myndigheder i de enkelte partnerlande detaljerede prioriteter og målsætninger for den rolle, som TEMPUS Hl skal spille i den nationale strategi for økonomisk og social reform, på grundlag af programmets målsætninger og bestemmelserne i bilaget og navnlig i overensstemmelse med: a) b) c) Phare-programmets generelle målsætninger; Tacis-programmets generelle målsætninger med særlig henvisning til dets sektorbestemte aspekter; de enkelte partnerlandes politik med hensyn til økonomisk og social reform samt reform af uddannelsessystemet; behovet for at finde en passende balance mellem de udvalgte prioriterede områder og de ressourcer, der tildeles TEMPUS III. 4. 2. Varighed Akademiske år: fra 1. juli 2000 til 30. juni 2006. 4. 3. Foranstaltningen er rettet mod Undervisere, videregående uddannelser (skøn: 10 millioner), de nationale og lokale myndigheder. instruktører, universitetsadministratorer og studerende inden for de 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Disse lande kan deltage i programmet på grundlag af et finansielt bidrag, som de selv yder. A3 6. UDGIFTERNES ART 100 % tilskud: i overensstemmelse med programmets særlige karakter (økonomisk bistand til partnerlandene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater og Mongoliet). 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Metode til beregning af de samlede udgifter til foranstaltningen Da TEMPUS finansieres ud af det rammebeløb, som Det Europæiske Fællesskab tildeler de berørte parter, er det disse lande, der træffer beslutning om fordelingen af dette rammebeløb mellem de forskellige aktioner, de påtænker at gennemføre. For de fleste landes vedkommende har den andel, der er afsat til omstrukturering af de videregående uddannelser, ligget mellem 10% og 15% af den samlede tildelte stotte. Til orientering kan det oplyses, at budgettet for TEMPUS/Phare til Albanien i 1W var på 2,5 mio. ECU og i 1998 på 0,7 mio. ECU, til Bosnien-Hercegovina på 1,5 mio. KCU i 1997 og 1998 og til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på 2 mio. HCU i 1997 og i princippet også i 1998^. Budgettet for TEMPUS/Tacis var på 18 mio. l-'CU i 1997 og på 23,8 mio. ECU i 1998. 7. 2. Foranstaltningens elementer Den disponible finansielle støtte inden for rammerne af TEMPUS fordeler sig på tre store kategorier: De fælleseuropæiske projekter: Der ydes finansiel støtte til udviklingen af fælleseuropæiske projekter, der knytter forbindelser mellem universiteter og/eller virksomheder i landene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater eller Mongoliet og partnere i Det F. uropæiske Fællesskab. De fælleseuropæiske projekter skal omfatte mindst et universitet i det støttemodtagende land og partnere i mindst to af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, hvoraf mindst den ene skal være et universitet. Der kan ydes støtte til en bred vifte af aktiviteter bl. a. til: samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, især oprettelse af nye studieforlob, udvikling og revision af eksisterende undervisningsprogrammer, udvikling af universiteternes kapacitet inden for efter- og videreuddannelse og omskoling, gennemforelse af korte, intensive kurser samt udvikling af fjernundervisningssystemer; foranstaltninger med henblik på reform og udvikling af de videregående især gennem omstrukturering af uddannelser og disses kapacitet, forvaltningen af videregående uddannelsesinstitutioner og uddannelses systemer, modernisering af de eksisterende infrastrukturer ved køb af det udstyr, der kræves for at gennemføre et fælleseuropæisk projekt, og i givet i) ii) 2 Beslutning ikke bekræftet i skrivende stund. *. fald gennem ydelse af faglig og finansiel bistand myndigheder; til de ansvarlige iii) iv) v) fremme af samarbejde mellem universiteter og de socioøkonomiske aktører, herunder erhvervslivet, gennem fælles aktioner; udvikling af mobiliteten for lærere, universiteternes administrative personale og studerende inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter; aktiviteter, der bidrager gennemførelse, og som involverer to eller flere partnerlande. til det fælleseuropæiske projekts succesfulde Den tildelte finansielle støtte ydes i form af en institutionel tildeling til konsortiet af organisationer. Den gennemsnitlige støtte beløber sig til 450 000 ECU pr. projekt for en periode på tre år. Strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger Der ydes finansiel støtte til en række strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger (bl. a. faglig bistand, seminarer, undersøgelser). Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets mål, som bl. a. går ud på at bidrage til udvikling og omstrukturering af videregående uddannelsessystemer i partnerlandene. Individuelle stipendier Ud over støtte til de fælleseuropæiske projekter yder Det Europæiske Fællesskab også tilskud i form af individuelle stipendier til undervisere, instruktorer, universiteternes administrative personale, overordnede ministerielle embedsmænd, uddannelses planlæggere og andre uddannelseseksperter fra partnerlande eller Fællesskabet med henblik på besøg, der skal fremme kvaliteten, udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelser i partnerlandene. Faglig bistand I henhold til bestemmelserne i bilaget til Rådets afgørelse vil der på kontraktbasis blive ydet faglig bistand til Kommissionen i forbindelse med de operationelle aspekter af gennemførelsen af programmet. 7. 3. Vejledende fordeling af udgifterne på foranstaltningens enkelte elementer Udgifterne til de fælleseuropæiske projekter (der udgør omkring 92% af det samlede tildelle budget til TEMPUS-aktioner) fordeler sig på to kategorier: a) b) udgifterne til de strukturelle aktioner udgør i gennemsnit 47% af de samlede udgifter; disse omfatter: udgifter til personale til administration og udvikling af projektet (loftet er fastsat til 50 % af det samlede beløb til foranstaltning 1, op til 50 000 ECTI pr. år) ; udgifter til udstyr til hindene; diverse udgifter: rejser, oversættelser, publikationer, intensivkurser osv. løbende udgifter: med et loft på 10 % af det samlede beløb. mobilitetsstipendier til undervisere og studerende. I gennemsnit udgør disse stipendier 53 % af de samlede udgifter. Det anslås, at 85 % af dette beløb afsættes til støttemodtagere i de støtteberettigede lande, som ir gennemfører studie- eller uddannelsesperioder i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater. 7. 4. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne Arl (6) Arl (12) Ar2 (6) Ar2 (12) Ar3 (6) Ar3 (12) Nationale budgetter 22% 33% 55% 67% 89% 100% Faglig bistand 100% 100% FORHOLDSREGLER MOD SVIG Finanskontrol: gennemføres af Kommissionens tjenestegrene for så vidt angår udgifternes regelmæssighed og budgettets regelmæssige gennemførelse; Videnskabelig og teknisk kontrol: gennemføres af de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen ledsaget af en udtalelse fra det udvalg for forvaltning af TEMPUS- programmet, som er nedsat i henhold til Rådets afgørelse. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1. Specifikke mål Den finansielle støtte, der tildeles inden for rammerne af programmet, fordeler sig på tre store kategorier (jf. ligeledes punkt 7. 2): Fælleseuropæiske projekter: Samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, støtte til udvikling af mobiliteten for personale og studerende og udvikling af universiteternes kapacitet til at gennemføre samarbejdsaktioner, der knytter forbindelser mellem universiteter og/eller virksomheder i de støttemodtagende lande og tilsvarende partnere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater. Strukturforanstaltninger Seminarer, undersøgelser, faglig bistand og stipendier med henblik på at styrke kapaciteten til at fastlægge og gennemføre: en strategisk planlægning * og * uddannelsesinstitutioner på universitets- eller fakultetsplan; institutionelle videregående udvikling den de af IC Individuelle stipendier i form af til undervisere, individuelle stipendier Tilskud instruktører, universitetsadministratorer og andre uddannelseseksperter. Disse besøg kan bl. a. dække følgende områder: * * * * udvikling af kurser og undervisningsmateriale, personaleudvikling, bl. a. gennem omskoling og erhvervspraktik, undervisningsaktiviteter, aktiviteter til støtte for udviklingen af de videregående uddannelser. til europæiske Støtte informationsaktiviteter samt rundspørger, analyser og kontrol. sammenslutninger til publikationer og andre 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen Programmet er baseret på tanken om tildeling af en ekstern støtte til universiteterne i de støtteberettigede lande gennem samarbejde med passende partnerinstitutioner i Det Europæiske Fællesskab og udenfor (G-24, Malta, Cypern og de associerede lande i Central- og Østeuropa). Denne fremgangsmåde stimulerer reelt de deltagende universiteter i Det Europæiske Fællesskab til at indgå parallelle finansielle forpligtelser, der i de støtteberettigede lande. Endvidere stiller universiteterne i Det Europæiske Fællesskab alle de kontakter, de erfaringer og det udstyr til rådighed, der er nødvendige for udviklingen af undervisningskapaciteten på universiteterne i de støtteberettigede lande i overensstemmelse med deres egne akademiske projekter. ikke ville eksistere, hvis TEMPUS-midlerne blev investeret direkte lande fra kontakt med Da de støttemodtagende universitetskredse i vesten, er dette samarbejdsprogram, der har til formål at reformere de videregående uddannelser, yderst værdifuldt for disse lande. Det ville være umuligt for dem selv at finansiere sådanne reformforanstaltninger inden for den periode, der er omfattet af programmet. længe har været afskåret 9. 2. 1. Udgifter til foranstaltningen a) Nationale projekter Det budget, der afsættes til TEMPUS under Phare-programmet til de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, og under Tacis-programmet til de nye uafhængige stater og Mongoliet, fastsættes hvert år af de støttemodtagende lande selv inden for rammerne af de disponible bevillinger. b) Faglig bistand til Kommissionen Det beløb, der afsættes til Kommissionen til faglig bistand, dækker alle de operationelle foranstaltninger i forbindelse med gennemforeisen af TEMPUS III (udgifter I il publikationer, organisering af møder, seminarer, konferencer, opfølgningsbesøg, revision osv. ). Vr 9. 2. 2 Afledte virkninger (virkninger ud over de specifikke mål) TEMPUS-programmet er hovedsageligt en foranstaltning, der har til formål at udvikle universitetsundervisningen. Programmet har imidlertid betydelige følgevirkninger på andre former for universitetsaktiviteter. Ikke blot høster forskningsaktiviteterne i sig selv betydelig fordel af TEMPUS, men programmet har også en indvirkning på udviklingen af nye undervisningsstrukturer og nye systemer for akademiske kvalifikationer og anerkendelse af kvalifikationerne. Evalueringen af programmet har også vist, at det indebærer betydelige fordele for de berørte institutioner i medlemsstaterne, særlig med hensyn til modernisering af deres egne kursusprogrammer. Den betydeligt større gensidige forståelse, der skabes mellem partnerlandene og Det Europæiske Fællesskab, udgør et solidt grundlag for nye kontakter og nye samarbejdsmuligheder, særlig i økonomisk henseende. 9. 2. 3. Multiplikatoreffekter (evnen til at mobilisere andre finansieringskilder) TEM PU S-budgettet kan dække 100 % af udgifterne til de berørte projekter. Flere faktorer har imidlertid bidraget til at fremme finansieringen af fælleseuropæiske projekter, herunder særlig: det faktum, at universiteterne i Det Europæiske Fællesskab i mange tilfælde ikke anmoder om refundering af udgifterne til infrastruktur og nogle gange heller ikke af alle deres personaleudgifter; den høje afvisningsprocent, der skyldes utilstrækkelige ressourcer, har tilskyndet universiteterne til at fremsætte fælles finansieringforslag, hvilket vidner om de implicerede institutioners store engagement; deltagelsen af G-24 lande uden for Det Europæiske Fællesskab giver pr. definition anledning til nye finansieringskilder, idet disse lande dækker de udgifter, som deres deltagelse medfører, 100%. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1. Valgte resultatindikatorer De resultatindikatorer, der anvendes ved evalueringen, er de parametre, der blev nnvendl ved fastlæggelsen af hvert enkelt fælleseuropæisk projekt. Endvidere tilføjes specifikke indikatorer svarende til de meget forskellige vilkår, under hvilke de fælleseuropæiske projekter gennemføres i de enkelte partnerlande. 9. 3. 2. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen TEMPUS har været genstand for flere evalueringer: - beretning om TEMPUS I (baseret på en ekstern evaluering) blev udsendt til Fællesskabets institutioner i februar 1993 (KOM(93)29 endelig udgave); - beretning om TEMPUS 1 ligeledes baseret på en ekstern evaluering, blev udsendt i september 1996 (KOM(96)428 endelig udgave); M - beretning om TEMPUS II for så vidt angår Phare baseret på en ekstern evaluering og for så vidt angår Tacis baseret på undersøgelser gennemført af Kommissionen, blev udsendt i maj 1996 (KOM(96)197 endelig udgave). En foreløbig evalueringsrapport om TEMPUS II A for perioden 1994-1996 vil inden længe blive forelagt for Det Europæiske Fællesskabs institutioner. Analysen af TEMPUS i Tacis-landene er baseret på en ekstern evaluering, mens analysen af Phare- landene er baseret på undersøgelser af virkningerne gennemført af de støttemodtagende lande selv. Endvidere er kontrollen med programmet en fuldstændig og fortsat proces, der omfatter kontraktmæssige foranstaltninger fra kontrahenternes side, besøg på stedet, et vist antal konferencer og seminarer vedrørende specifikke spørgsmål omkring gennemførelsen af TEMPUS-programmet. Derudover indeholder forslaget til afgørelse en bestemmelse om, at Rådet inden den 30. april 2004 skal have forelagt en midtvejsrapport vedrørende TEMPUS III. 10. BEGRUNDELSE FOR VALG AF RETSGRUNDLAG, SOM VISER, AT DETTE PASSER TIL DE MÅL, DER FORFØLGES, OG TIL LOVGIVNINGS- INTENSITETEN Da TEMPUS-programmet falder inden for rammerne for en foranstaltning vedrørende bistand til tredjelande, er det valgte retsgrundlag artikel 235, da traktaten ikke i dette specifikke tilfælde indeholder nogen anden egnet artikel. 11. BETINGELSER FORANSTALTNINGERNE FOR EN EFFEKTIV GENNEMFØRELSE AF En effektiv gennemførelse af de foranstaltninger, der er beskrevet i Rådets afgørelse, viser i henhold til de udførte evalueringer en god omkostningseffektivitet (jf. punkt VI. ovenfor). Kommissionen sørger som tidligere for en fortsat kontrol med gennemførelsen af aktiviteterne under TEMPUS-programmet. Dette tilsyn baseres på de regelmæssige rapporter, som indsendes af de projektansvarlige, finanskontrollen samt kontrol og evaluering, der foretages ved besøg på stedet. Kommissionen sikrer sig i denne forbindelse den nødvendige tekniske støtte. 12. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 12. 1. Indvirkningen på antallet af stillinger 5 A - 2 B - 1C ft 12. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning (ECU) Belab Beregningsmetude Tjenestemaend (*) 5. 184. 000 108Kecux8 mand&r x 6 ar (*) beregnet ud fra afsnit A-l, A-2, A-4, A-5 et A-7) - årlige omkostninger. 12. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen (ECU) Budgetpost A-7010: Tjenesterejser Belob 189. 000 Beregningsmctode 26 tjenesterejser Tacis landene 9 tjenesterejser Phare landene x 900 ECU x 6 ar A- 7031 : Udgifter til moder i udvalg og komiteer, hvishoringer obligatorisk i forbindelse med udstedelse af fas I lesskabsretsakter : 2moderx 1 deltagerx 15 medlemsstater x 650 ECU x 6 ar 117. 000 I ALT 306. 000 Bevillingerne findes inden for GD XXII's eksisterende bevillingsramme. -ho ISSN 0254-1459 KOM(98) 454 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 Katalognummer : CB-CO-98-464-DA-C ISBN 92-78-38229-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 73/98 zo 17. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha IX (Finančné služby) k Dohode o EHP

eurovoc_concepts:
approximation of laws
international convention
motor vehicle
third-party insurance

formats: html pdf print

text: 6 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 4 21999D0708(04) L 172/52 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 8. 7. 1999 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 73/98 zo 17. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha IX (Finančné služby) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“ a najmä na jej článok 98, keďže príloha IX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 12/98 zo 6. marca 1998 (1); keďže sa do dohody má zahrnúť rozhodnutie Komisie 97/828/ES z 27. októbra 1997 týkajúce sa uplatňo- vania smernice Rady 72/166/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa poistenia občian- skoprávnej zodpovednosti pokiaľ ide o prevádzku motorových vozidiel a presadzovanie povinnosti poiste- nia takejto zodpovednosti (2), ROZHODOL TAKTO: Článok 1 Nasledujúca zarážka sa pridáva v bode 8 (smernica Rady 72/166/EHS) v prílohe IX k dohode: „— 397 D 0828: rozhodnutie Komisie 97/828/ES z 27. októbra 1997 (Ú. v. ES L 343, 13. 12. 1997, s. 25). “ Znenia rozhodnutia 97/828/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazy- kovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické. Článok 2 Článok 3 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. augusta 1998, ak budú dovtedy predložené Spoločnému výboru EHP všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1. Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP Úradného vestníka Európskych spoločen- stiev. Článok 4 V Bruseli 17. júla 1998 (1) Ú. v. ES L 272, 8. 10. 1998, s. 17. (2) Ú. v. ES L 343, 13. 12. 1997, s. 25. Za Spoločný výbor EHP predseda N. v. LIECHTENSTEIN


title: Komission asetus (EY) N:o 1560/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
beef
customs formalities
export refund
health certificate
third country
veterinary inspection

formats: pdf print

text: L 202/58 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1560/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, 0206 kuuluville muille el(cid:132)imenosille ja tietyille liitteen CN-koodiin 1602 50 10 kuuluville lihasta tai el(cid:132)imen- osista tehdyille muille valmisteille ja s(cid:132)ilykkeille olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) tiettyihin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkoihin viet(cid:132)ess(cid:132) vienti- tukea, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2634/97 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan, ottaen huomioon tuotekoodeihin 0201 20 90 700 ja 0202 20 90 100 kuuluvien tuotteiden hyvin erilaiset ominaisuudet tuki olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) ainoastaan paloille, joissa luiden paino on enint(cid:132)(cid:132)n kolmannes niiden painosta, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 805/68 13 artiklan mukaan asetuksen (ETY) N:o 805/68 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen ero voidaan kattaa vientituella, ja asetuksessa (ETY) N:o 32/82 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2326/97 (4), asetuksessa (ETY) N:o 1964/82 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2469/97 (6), ja asetuksessa (ETY) N:o 2388/84 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3661/92 (8), annetaan tietty(cid:132) naudanlihaa s(cid:132)ilykkeit(cid:132) koskevan erityisen vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misedellytykset, tiettyj(cid:132) ja kyseisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen ja perusteiden soveltaminen naudanli- ha-alan markkinoiden ennakoitavaan tilanteeseen johtaa tuen vahvistamiseen j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla, ja myyntimahdollisuudet ottaen huomioon yhteis(cid:148)n markkinoiden nykyinen tietyiss(cid:132) tilanne kolmansissa maissa vientitukea olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) toisaalta teurastettaviksi tarkoitetuille naudoille, joiden elopaino on enemm(cid:132)n kuin 220 kilogrammaa mutta enint(cid:132)(cid:132)n 300 kilogrammaa, ja toisaalta t(cid:132)ysikasvuisille naudoille, joiden elopaino on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 300 kilogrammaa, erityisesti tietylle liitteen CN-koodiin 0201 kuuluvalle tuoreelle tai j(cid:132)(cid:132)hdytetylle lihalle, tietylle liitteen CN-koodiin 0202 kuuluvalle j(cid:132)(cid:132)dytetylle lihalle, tietyille liitteen CN-koodiin (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 13 (3) EYVL L 4, 8. 1. 1982, s. 11 (4) EYVL L 323, 26. 11. 1997, s. 1 (5) EYVL L 212, 21. 7. 1982, s. 48 (6) EYVL L 341, 12. 12. 1997, s. 8 (7) EYVL L 221, 18. 8. 1984, s. 28 (8) EYVL L 370, 19. 12. 1992, s. 16 luuttoman, suolatun ja kuivatun naudanlihan osalta on olemassa perinteisi(cid:132) Sveitsiin suuntautuvia kauppavirtoja; siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin kuin se on tarpeen kyseisen kaupan s(cid:132)ilytt(cid:132)- miseksi, tuki olisi vahvistettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi, jolla katetaan Sveitsin markkinoiden hintojen ja j(cid:132)senvaltioiden vienti- hintojen v(cid:132)linen erotus; kyseist(cid:132) lihaa sek(cid:132) suolattua, kuivattua ja savustettua lihaa on mahdollista vied(cid:132) tiet- tyihin Afrikassa ja L(cid:132)hi-Id(cid:132)ss(cid:132) sijaitseviin kolmansiin maihin; t(cid:132)m(cid:132) tilanne olisi otettava huomioon ja vahvistet- tava tuki sen mukaisesti, liitteen osallistuminen yhteis(cid:148)n CN-koodeihin 1602 50 31–1602 50 80 kuuluvien lihasta ja el(cid:132)imen- osista tehtyjen muiden tarjontamuotojen ja s(cid:132)ilykkeiden kansainv(cid:132)liseen kauppaan voidaan turvata my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tukea, jonka suuruus vastaa t(cid:132)h(cid:132)n saakka viejille my(cid:148)n- netty(cid:132) tukea, muille naudanliha-alan tuotteille ei ole tarpeen vahvistaa tukea, sill(cid:132) yhteis(cid:148)n osallistuminen maailmanlaajuiseen kauppaan on v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132), komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1353/98 (10), vahvistetaan maataloustuotteiden vientitukeen sovellettava nimikkeist(cid:148); m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat on selvyyden vuoksi syyt(cid:132) eritell(cid:132) erillisess(cid:132) liitteess(cid:132), koskevien tullimuodollisuuksien toimijoiden vienti(cid:132) j(cid:132)(cid:132)dytetyn lihan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) olisi yksinkertaistamiseksi saatettava muista kuin urospuolisista t(cid:132)ysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai j(cid:132)(cid:132)hdytetylle lihalle my(cid:148)n- nett(cid:132)v(cid:132)n tuen mukaiseksi, (9) EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1 (10) EYVL L 184, 27. 6. 1998, s. 29 18. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/59 tietyiss(cid:132) tapauksissa kokemus on osoittanut, ett(cid:132) on usein vaikeaa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) CN-koodiin 1602 50 kuuluvien valmis- teiden ja s(cid:132)ilykkeiden sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)n naudanlihan ja muun lihan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132); t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi olisi erotettava naudanlihatuot- teet ja laadittava lihasta tai muista el(cid:132)imenosista tehdyille sekavalmisteille uusi nimike; muiden tuotteiden kuin lihasta tai muista el(cid:132)imenosista tehtyjen sekavalmisteiden valvonnan tehostamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) kyseiset tuotteet voivat saada vientitukea ainoastaan, kun ne valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2026/83 (2), 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti, v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)sten est(cid:132)miseksi tiettyj(cid:132) puhdasrotuisia jalos- tusel(cid:132)imi(cid:132) viet(cid:132)ess(cid:132) naaraspuolisten el(cid:132)inten tuki olisi eriytett(cid:132)v(cid:132) kyseisten el(cid:132)inten i(cid:132)n perusteella, tiettyihin kolmansiin maihin on olemassa muiden kuin teurastettaviksi tarkoitettujen hiehojen vientimahdolli- suuksia, mutta v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)sten est(cid:132)miseksi olisi vahvistet- tava tarkastusperusteet sen varmistamiseksi, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ovat enint(cid:132)(cid:132)n 36 kuukauden ik(cid:132)iset el(cid:132)imet, huolimatta yhdistetyn nimikkeist(cid:148)n CN-koodiin 1602 50 kuuluvien muiden kuin kypsent(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mien s(cid:132)ilykeval- misteiden alajaosta kokemus on osoittanut, ett(cid:132) on mahdollista poistaa tukinimikkeist(cid:148)st(cid:132) useita CN-koodiin 1602 50 31 kuuluvia tuotteita ja mukauttaa CN-koodiin 1602 50 80 kuuluvien tuotteiden luetteloa, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Luettelo tuotteista, 1. joiden vientiin my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 805/68 13 artiklassa tarkoitettua tukea, sek(cid:132) kyseisen tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) I. 2. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat eritell(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II. 2 artikla Tukinimikkeist(cid:148)n koodiin 0102 90 59 9000 kuuluvalle tuotteelle ja t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II olevaan aluee- seen 10 kuuluvaan kolmanteen maahan suuntautuvalle viennille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen edellytyksen(cid:132) on vientitulli- muodollisuuksien p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) esitett(cid:132)v(cid:132) virkael(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)k(cid:132)rin allekirjoittama el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)k(cid:132)rintodistuksen alkuper(cid:132)iskappale ja sen kopio, joissa todistetaan, ett(cid:132) kyseess(cid:132) ovat tosiasial- lisesti enint(cid:132)(cid:132)n 36 kuukauden ik(cid:132)iset hiehot. Viej(cid:132) s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) todistuksen alkuper(cid:132)iskappaleen, ja tulliviran- omaisten oikeaksi todistama kopio liitet(cid:132)(cid:132)n tuen maksa- mista koskevaan hakemukseen. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 62, 7. 3. 1980, s. 5 (2) EYVL L 199, 22. 7. 1983, s. 12 L 202/60 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE I Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Elopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 0102 10 90 9120 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 01 02 03 04 01 02 03 04 01 02 02 03 04 02 03 04 10 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 (2) 0201 30 00 9120 (2) 0201 30 00 9150 (6) 0201 30 00 9190 (6) 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 22,50 15,50 8,00 58,50 52,00 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 (9) 22,50 15,50 8,00 22,50 15,50 8,00 52,00 34,00 17,00 52,00 34,00 17,00 — Nettopaino — 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 110,50 74,00 37,50 47,00 32,50 16,50 110,50 74,00 37,50 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 02 03 04 06 08 09 03 04 06 08 09 03 04 06 02 03 04 06 47,00 32,50 16,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 140,00 93,50 46,50 60,00 41,50 20,50 80,50 55,50 27,00 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 195,00 134,00 67,00 172,00 91,00 85,00 62,50 31,50 80,50 23,50 21,50 18,50 9,50 21,00 47,00 31,00 15,00 38,00 18. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka L 202/61 (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 (6) 0202 30 90 9500 (6) 0206 10 95 9000 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 (3) 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 08 09 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 04 02 02 34,00 24,00 12,00 47,00 32,50 16,50 47,00 32,50 16,50 34,00 24,00 12,00 60,00 41,50 20,50 34,00 24,00 12,00 34,00 24,00 12,00 49,00 49,00 23,50 21,50 18,50 9,50 21,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 47,00 31,00 15,00 38,00 39,50 23,50 49,00 49,00 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 1602 50 31 9135 1602 50 31 9195 1602 50 31 9325 1602 50 31 9335 1602 50 31 9395 1602 50 39 9125 1602 50 39 9135 1602 50 39 9195 1602 50 39 9325 1602 50 39 9335 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 1602 50 39 9435 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 1602 50 39 9525 1602 50 39 9535 1602 50 39 9595 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 54,50 (8) 43,50 (8) 43,50 (8) 48,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 38,50 (8) 31,00 (8) 31,00 (8) 26,00 (8) 20,50 (8) 20,50 (8) 26,00 20,50 20,50 — — — — — — — — — 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 92,50 (5) 35,00 (8) 17,00 82,50 (5) 31,00 (8) 17,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 15,00 35,00 (5) 20,50 (8) 15,00 L 202/62 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 1602 50 39 9805 1602 50 39 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 15,00 7,00 — — — 31,00 (8) 15,00 28,00 (8) 15,00 20,50 (8) 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 1602 50 80 9535 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 1602 50 80 9705 1602 50 80 9805 1602 50 80 9905 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 18. 7. 98 (ecua/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (7) — Nettopaino — 15,00 15,00 7,00 20,50 (8) 15,00 15,00 7,00 — — — (1) T(cid:132)h(cid:132)n alanimikkeeseen luokittelu edellytt(cid:132)(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 32/82, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) olevan todistuksen esitt(cid:132)mist(cid:132). (2) T(cid:132)h(cid:132)n alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava asetuksessa (ETY) N:o 1964/82, sellaisena kuin se on muutettuna, s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) edellytyksi(cid:132). (3) Suolavedess(cid:132) olevan naudanlihan tuki my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n lihan nettopainon perusteella, eli v(cid:132)hennettyn(cid:132) suolaveden painolla. (4) Komission asetuksen (ETY) N:o 2973/79 (EYVL L 336, 29. 12. 1979, s 44), sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksi(cid:132) noudattaen. (4a) Komission asetuksen (EY) N:o 2051/96 (EYVL L 274, 26. 10. 1996, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksi(cid:132) noudattaen. (5) EYVL L 221, 19. 8. 1984, s. 28. (6) V(cid:132)h(cid:132)rasvaisen naudanlihan pitoisuus, lukuun ottamatta rasvaa, m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (EYVL L 210, 1. 8. 1986, s. 39) liitteess(cid:132) kuvattua m(cid:132)(cid:132)ritysmenetelm(cid:132)(cid:132) noudattaen. (7) Asetuksen (ETY) N:o 805/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 13 artiklan 10 kohdan mukaan tukea ei my(cid:148)nnet(cid:132) kolmansista maista tuotavia ja kolman- siin maihin j(cid:132)lleenviet(cid:132)vi(cid:132) tuotteita viet(cid:132)ess(cid:132). (8) Tuen my(cid:148)nt(cid:132)minen edellytt(cid:132)(cid:132) valmistamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyn menettelyn mukaisesti. (9) Tuen my(cid:148)nt(cid:132)misen edellytyksen(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen edellytysten noudattaminen. Huom. : Tuotekoodit sek(cid:132) alaviitteet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n asetuksessa (ETY) N:o 3846/87, sellaisena kuin se on muutettuna. 18. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/63 LIITE II Alue 01 = Kaikki kolmannet maat Alue 02 = Alueet 08 ja 09 Alue 03 Alue 05 Alue 09 022 Ceuta ja Melilla 024 Islanti 028 Norja 041 F(cid:132)rsaaret 043 Andorra 044 Gibraltar 045 Vatikaani 053 Viro 054 Latvia 055 Liettua 060 Puola 061 Tˇsekin tasavalta 063 Slovakia 064 Unkari 066 Romania 068 Bulgaria 070 Albania 091 Slovenia 092 Kroatia 093 Bosnia ja Hertsegovina 094 096 Entinen Jugoslavian Jugoslavian liittotasavalta tasavalta Makedonia 109 Livignon ja Campione d’Italian kunnat, Helgolandin saari 406 Gr(cid:148)nlanti 600 Kypros 662 Pakistan 669 Sri Lanka 676 Myanmar 680 Thaimaa 690 Vietnam 700 Indonesia 708 Filippiinit 724 Pohjois-Korea 950 Toimitukset ja polttoainekuljetukset alukselle (komission asetuksen (ETY) N:o sellaisena kuin se on 3665/87, muutettuna, 34 artiklassa tarkoi- tetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat) Alue 04 039 Sveitsi 400 Amerikan yhdysvallat Alue 06 809 Uusi-Kaledonia 822 Ranskan Polynesia 404 Kanada Alue 07 Alue 08 046 Malta 052 Turkki 072 Ukraina 073 Valko-Ven(cid:132)j(cid:132) 074 Moldova 075 Ven(cid:132)j(cid:132) 076 Georgia 077 Armenia 078 Azerbaidˇzan 079 Kazakstan 080 Turkmenistan 081 Uzbekistan 082 Tadˇzikistan 083 Kirgisistan 204 Marokko 208 Algeria 212 Tunisia 216 Libya 220 Egypti 604 Libanon 608 612 616 624 625 L(cid:132)nsiranta ja Gazan alue 628 632 636 Kuwait 640 Bahrain 644 Qatar 647 Arabiemiirikunnat 649 Oman 653 Jemen 720 Kiina 740 Hongkong Jordania Saudi-Arabia Syyria Irak Iran Israel Sierra Leone 224 Sudan 228 Mauritania 232 Mali 236 Burkina Faso 240 Niger 244 Tˇsad 247 Kap Verde 248 Senegal 252 Gambia 257 Guinea-Bissau 260 Guinea 264 268 Liberia 272 Norsunluurannikko 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 288 Nigeria 302 Kamerun 306 Keski-Afrikan tasavalta 310 P(cid:132)iv(cid:132)ntasaajan Guinea 311 S˜ao Tom(cid:130) ja Pr(cid:146)ncipe 314 Gabon 318 Kongo (tasavalta) 322 Kongo (demokraattinen tasavalta) 324 Ruanda 328 Burundi 329 Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet 330 Angola 334 Etiopia 336 Eritrea 338 Djibouti 342 Somalia 350 Uganda 352 Tansania Seychellit ja siihen kuuluvat alueet 355 357 Brittil(cid:132)inen Intian valtameren alue 366 Mosambik 373 Mauritius 375 Komorit 377 Mayotte 378 Sambia 386 Malawi 388 Etel(cid:132)-Afrikka 395 Lesotho Alue 10 075 Ven(cid:132)j(cid:132) Huom. Maat m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19)


title: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με τη σύναψη συμφωνίας επιστημονικής και τεχνικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και του κράτους του Ισραήλ

eurovoc_concepts:
EU programme
Israel
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

text: 12. 9. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)283/5 II (Proparaskeyastik~w pr‘jeiw) EPITROPH Pr(cid:246)tash ap(cid:246)fashw toy Symboyl(cid:242)oy sxetik‘ me th s(cid:255)nach symfvn(cid:242)aw episthmonik(cid:254)w kai texnik(cid:254)w synergas(cid:242)aw metaj(cid:255) thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw kai toy kr‘toyw toy Isra(cid:254)l (98/C 283/05) COM(1998) 457 telik(cid:246) - 98/0241(CNS) (Ypobl(cid:254)qhke ap(cid:246) thn Epitrop(cid:254) stiw 17 Ioyl(cid:242)oy 1998) TO SYMBOYLIO THS EYRVPA(cid:231)KHS ENVSHS, (cid:190)Exontaw yp(cid:246)ch: th synq(cid:254)kh gia thn (cid:242)drysh thw Eyrvpaıkhw Koin(cid:246)thtaw, kai id(cid:242)vw to ‘rqro 130(cid:216)M, kaq(cid:215)w kai to ‘rqro 228 par‘grafow 2 pr(cid:215)th pr(cid:246)tash kai par‘grafow 3 pr(cid:215)to ed‘fio, thn pr(cid:246)tash thw Epitrop(cid:254)w, th gn(cid:215)mh toy Eyrvpaıko(cid:255) Koinboyl(cid:242)oy, Ektim(cid:215)ntaw: (cid:246)ti h Eyrvpaık(cid:254) Koin(cid:246)thta kai to Isra(cid:254)l asxolo(cid:255)ntai me eidik‘ progr‘mmata ~reynaw se ped(cid:242)a koino(cid:255) endiaf~rontow(cid:221) (cid:246)ti to kr‘tow toy Isra(cid:254)l, afen(cid:246)w, kai h Eyrvpaık(cid:254) Koin(cid:246)thta kai ta kr‘th m~lh ayt(cid:254)w, afet~roy, ~xoyn ypogr‘cei mia symfvn(cid:242)a eyrvmesogeiak(cid:254)w synergas(cid:242)aw, (cid:246)poy probl~petai h diapragm‘(cid:220) teysh miaw symfvn(cid:242)aw synergas(cid:242)aw ston x(cid:215)ro thw epist(cid:254)mhw kai texnolog(cid:242)aw(cid:221) (cid:246)ti h Eyrvpaık(cid:254) Koin(cid:246)thta kai to kr‘tow toy Isra(cid:254)l ~xoyn syn‘cei symfvn(cid:242)a episthmonik(cid:254)w kai texnik(cid:254)w synergas(cid:242)aw gia to xronik(cid:246) di‘sthma isx(cid:255)ow toy t~tartoy progr‘mmatow plais(cid:242)oy E&TA(cid:221) (cid:246)ti, me ap(cid:246)fash thw 18hw Maıoy, to Symbo(cid:255)lio an~qese sthn Epitrop(cid:254) na diapragmateyte(cid:242) thn anan~vsh thw symfvn(cid:242)aw episthmonik(cid:254)w kai texnik(cid:254)w synergas(cid:242)aw metaj(cid:255) thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)(cid:220) thtaw kai toy kr‘toyw toy Isra(cid:254)l gia to xronik(cid:246) di‘sthma isx(cid:255)ow toy p~mptoy progr‘mmatow plais(cid:242)oy(cid:221) (cid:246)ti h symfvn(cid:242)a episthmonik(cid:254)w kai texnik(cid:254)w synergas(cid:242)aw metaj(cid:255) thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw kai toy kr‘toyw toy Isra(cid:254)l pr~pei na egkriqe(cid:242) kai na ypografe(cid:242) ek m~royw thw Koin(cid:246)thtaw. APOFASIZEI: (cid:190)Arqro 1 Egkr(cid:242)netai me thn paro(cid:255)sa ap(cid:246)fash symfvn(cid:242)a episthmonik(cid:254)w kai texnik(cid:254)w synergas(cid:242)aw metaj(cid:255) thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw kai toy kr‘toyw toy Isra(cid:254)l. To ke(cid:242)meno thw symfvn(cid:242)aw episyn‘ptetai sthn paro(cid:255)sa ap(cid:246)fash. S(cid:255)mfvna me to ‘rqro 13 thw symfvn(cid:242)aw, o Pr(cid:246)edrow toy Symboyl(cid:242)oy gnvstopoie(cid:242) (cid:246)ti oloklhr(cid:215)(cid:220) qhkan ap(cid:246) pleyr‘w Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw oi diadikas(cid:242)ew oi anagka(cid:242)ew gia na teqe(cid:242) se isx(cid:255) h symfvn(cid:242)a. (cid:190)Arqro 2


title: WRITTEN QUESTION No. 2386/98 by Paul RÜBIG to the Commission. Production aid for sugar-free peaches and Williams and Rocha pears

eurovoc_concepts:
agro-industry
dietary product
farm price support
fruit juice
fruit product
pip fruit
production aid
stone fruit
sugar
syrup

formats: html print