title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Kierrätysteollisuuden kilpailukyky

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 07. 1998 KOM( 1998) 463 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE KIERRÄTYSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY SISÄLLYSLUETTELO YHTEENVETO JA PÄÄTELMÄT I. Johdanto — 2. Kierrätysteollisuus 2. 1 Soveltamisala ja määritelmät 2. 2 Tämänhetkinen lilanne (katso liitteessä 1 oleva taulukko) 2. 3 Kicrrätysteollisuuden rakenne (katso liitteessä 2 oleva taulukko) 2. 4 Keräyksen ja lajittelun asema alan toiminnassa (katso liite 3) 2. 5 Loppuun käytettyjen eri osista koostuvien tuotteiden kierrätys 3. Kilpailukyvyn avaintekijät 3. 1 Tarjonnan ja tuotannon kustannuksiin vaikuttavat tekijät 3. 1. 1 3. 1. 2 Keräys- ja lajittelukustannuksiin vaikuttavat tekniset seikat Rakenteelliset näkökohdat 3. 2 Kysyntään vaikuttavat avaintekijät 3. 2. 1 Korvaaminen 3. 2. 2 Tuoteinnovaatioiden tarve 3. 3 Markkinoiden toimintaan ja Uikettoimintaan vaikuttavat tekijät 3. 3. 1 Markkinoiden avoimuuden puute Lainsäädännön asema 3. 3. 2 4. KIERRÄTYSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN PARANTAMISEKSI EHDOTETUT TOI M ET 4. 1 loimet standardoinnin alalla 4. 2 loimet markkinoiden kehittämisen ja avoimuuden alalla 4. 3 Innovaatiot 4. 4 Lainsäädännölliset toimenpiteet 4. 4. 1 Voimassaolevan lainsäädännön parantaminen 4. 4. 2 Markkinoihin perustuvat välineet kierrätyksen kehityksen tukemiseksi 4. 4. 3 Mahdolliset uudet lainsäädännölliset toimenpiteet 5. EHDOTETTU LÄHESTYMISTAPA: KESKUSTELUT KIERRÄTYSFOORUMISSA -n SIVU Hl 2 2 3 4 4 5 6 6 6 7 8 8 10 10 10 11 14 14 14 / 5 16 16 17 18 21 YHTEENVETO JA PÄÄTELMÄT tulee olemaan yhä suurempi tiedonannossa käsitellään niitä pääasiallisia ongelmia, Tämä tiedonanto on tulos huolellisesta kartoituksesta, joka koski teollisuuden osuutta kierrätystoiminnassa. Kierrätystoiminnalla tehtävä teollisuusyrityksissä kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamiseksi. On kuitenkin yhtä tärkeää, että kierrätyksen kehittäminen tapahtuu asianmukaisesti ja tehokkaasti toimivien kilpailukykyisten markkinoiden yhteydessä. joita Tämän vuoksi tai sen säilyttämiseen. kierrälysteollisuus kohtaa pyrkiessään elinkelpoisuuteen Tiedonannossa määritetään teollisuuden kilpailukyvyn kannalta keskeiset tekijät, kuten taloudelliset rakenteet, markkinoiden toimintatapa sekä tekninen ja lainsäädännöllinen kehys. Tiedonannon luvut on jaoteltu niin, että niissä esitetään kierrätystoiminnan kuvaus, kilpailukyvyn kannalta olennaisten tekijöiden analyysi sekä toimintaohjelma, joka vastaa ilmenneisiin haasteisiin ja on tiedonannossa "Euroopan unionin teollisuuden lähestymistavan kilpailukykypolitiikka" esitetyn yhteisön mukainen. Lisäksi tätä tiedonantoa voidaan pitää osittaisena vastauksena 24. helmikuuta 1997 annettuun neuvoston päätöslauselmaan yhteisön jätehuoltostrategiasta1, jossa viitataan erityisesti kierrätykseen. teollisuutta koskevan 1. Kierrälysteollisuuden kuvaus niiden tuotantoprosessissa uudelleenkäsittelyksi Kierrätys määritellään pakkauksista ja pakkausjätteestä annetussa direktiivissä jätteiden palauttamiseksi alkuperäiseen tehtäväänsä tai muuhun tarkoitukseen, mukaan lukien orgaaninen kierrätys multa lukuun ottamatta hyödyntämistä energiantuotannossa. Tässä tiedonannossa kierrätysteollisuuteen katsotaan kuuluvaksi myös sellaiset yritykset, joiden toimintaan kuuluu jätteiden keräys, purkaminen ja lajittelu, silloin kun toimintaa seuraa edellä mainitussa direktiivissä tarkoitettu kierrätys. Tiedonannossa kuvataan kehittyneintä kierrätysteollisuutta, kuten metallin, paperin, lasin, muovin ja tekstiilien kierrätystä. Lisäksi siinä tarkastellaan käytöstä poistuneisiin kulutushyödykkeisiin liittyviä erityisiä teollisia ja ympäristöä koskevia ongelmia, mikä kuvaa suuntausta kohti eri osista koostuvien ja eri materiaaleja sisältävien tuotteiden kierrätystä. Olivatpa kyseiset teollisuudenalat perinteisiä tai uusia, ei voida kieltää sitä tosiseikkaa, että niiden rakenne ei ole vakautunut teknisellä tai taloudellisella tasolla. Tämä koskee erityisesti materiaalien keräystä ja alustavaa lajittelua, joiden osalta rakenteet ovat edelleen hajanaisia ja teknologiselta suorituskyvyltään heikkoja (tekstiilit), tai joiden osalta järjestelyt (yksityiset kumppanuussopimukset, julkisen sektorin kanssa tehdyt järjestelyt jne. ) heijastavat kyseisten markkinoiden tiettyjä puutteita. 1 EYVLC76, 11. 3. 1997, s. l. - m- 2. Kierrätyksen kilpailukyvyn pääasialliset avaintekijät Kierrätys ei ole tärkeää ainoastaan ympäristön kannalta, vaan se on myös sinällään kannattavaa yhä useammissa tapauksissa, johtuen kierrätyksen mahdollistamasta energiansäästöstä ja säästöistä materiaalin ja muiden vastaavien osalla verrattuna perinteiseen käsittelyyn. Tämän vuoksi on tärkeää, että yleiset edellytykset, varsinkaan yhteisön toimivaltaan kuuluvat, eivät ole esteenä toiminnan kehitykselle, vaan pikemminkin että yhteisön toimissa huomioidaan asianmukaisesti kierrätystoiminnan taloudellinen ja työpaikkoja luova potentiaali. Tässä tiedonannossa korostetaan kilpailukyvyn kannalta olennaisia tekijöitä kysynnän ja tarjonnan osalta sekä markkinoiden toiminnan ja yritysten osalta. • Tarjonnan osalta kierrätykseen kohdistuu paineita, jotka ovat seurausta jätteiden keräys- ja käsittelykulujen kasvusta, jolloin ala joutuu kilpailemaan suoraan vastaavien ensiöraaka-aineiden kanssa. Tässä tilanteessa rakenteelliset ja tekniset heikkoudet haittaavat merkittävästi alan kilpailukykyä. Viime kädessä kierrätyksen tehokkuutta voitaisiin parantaa huolehtimalla siitä, että tuotesuunnittelussa huomioidaan kulutuksen jälkeisen keräyksen, lajittelun ja kierrätyksen vaatimukset. • Kysynnän osalta kierrätyksen kilpailukykyä rajoittaa se, ettei jalostusteollisuus katso ensisijaisiksi kierrätettäviä teknisten ominaisuuksien, rajoitetun käytön ja/tai kielteisen kuvan vuoksi. Lisäksi kierrätystä vaikeuttaa todennäköisesti asiaan kuuluvien teollisten standardien puuttuminen, tai jopa tiettyjen standardien tai eritelmien taipumus sivuuttaa tai syrjiä kierrätettyjä materiaaleja tai tuotteita. tai uusioraaka-aineita niiden • Kierrätysmarkkinoiden avoimuuden puute on merkittävä este teollisten rakenteiden ja kierrätettävän jätteen käsittelyprosessien parantamisen sekä kierrätystuotteiden uusien käyttötapojen kehittämiseksi tarvittavien investointien saamiselle. Lisäksi, vaikka jätteitä koskeva yhteisön lainsäädäntö on auttanut yhdenmukaistamaan lainsäädäntöä ja välttämään yhteisön markkinoiden hajanaisuutta, kansallista toissijaisuusperiaate teollisuus kokee sen edelleen monimutkaiseksi. Vaikka mahdollistaakin yhteisön lainsäädännön erilaisen, mutta kuitenkin perustellun täytäntöönpanon lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä epätäydellisesi jäsenvaltioissa on pääasiallinen syy siihen, että markkinat eivät aina toimi moitteettomasti ja että tästä seuraa yrityksille korkeita kustannuksia. todettava, että yhteisön jäsenvaltioissa, on 3. Toimintasuunnitelma taloudellisille Edellä esitettyjen tekijöiden analyysin perusteella komissio on ehdottanut toimia kaikille (kierrätysteollisuus, joita jalostusteollisuus, kuluttajajärjestöt jne. ), sekä toimivaltaisille viranomaisille (EU, jäsenvaltioiden käsitellään kierrätysfoorumissa, jossa keskitytään seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin: viranomaiset). Yhteistä toimivaltaiset toimijoille, toimintaa koskee asia heikkouksien määrittäminen rakenteissa ja markkinoiden toiminnassa, ehdotusten laatiminen heikkouksien parantamiseksi, -iv- aineettomien investointien kannustaminen ja innovaatiostrategioiden yhteensovittaminen, teollisen yhteistyön lujittaminen eri kierrätysteollisuuksien välillä ja mahdollisten yhteisvaikutusten hyödyntäminen, olemassaolevien liike-elämän edellytysten parantaminen, mukaan lukien tarvittaessa taloudelliset välineet ja/tai vapaaehtoiset tai neuvotellut sopimukset teollisten toimijoiden, kuluttajajärjestöjen ja/tai julkisten viranomaisten välillä. Tällä tavalla luodaan olosuhteet, jotka helpottavat myös kilpailukyvyn lisäämistä kierrälysteollisuudessa yhteisön politiikkojen kautta sellaisilla aloilla kuten tutkimus, koulutus ja laadunvarmistus. Foorumissa tarkastellaan kaikkia tässä tiedonannossa esitettyjä mahdollisia toimia, laaditaan arvio niiden eduista ja haitoista sekä niiden taloudellisista vaikutuksista ja ympäristövaikutuksista. Lisäksi foorumissa voidaan käsitellä ympäristölainsäädännön ja -politiikan taloudellisia vaikutuksia teollisuuteen. Foorumi toimittaa 12 kuukauden kuluessa kertomuksensa komissiolle. Päätelmiään laatiessaan foorumin tulisi myös arvioida Euroopan kierrätysasioista vastaavan keskuksen kaltaisen pysyvän elimen toteutettavuutta. Tällainen keskus voisi vastata perustamisen hyödyllisyyttä ja merkittävistä tehtävistä markkinoiden toiminnan ja kehittämisen sekä tiedotuksen ja innovaatioiden aloilla. Komissio puolestaan suunnittelee omaa toimintaansa markkinoiden toimintatavan parantamiseksi korostaen erityisesti avoimuutta: - taloudellisella tasolla tukemalla kierrätettyjen ja uusioraaka-aineiden markkinoiden kehitystä, teknisellä tasolla edistämällä standardointia ja laadunvarmistusta koskevaa yhteistä toimintaa, erityisesti tutkimuksen viidennen puiteohjelman yhteydessä, lainsäädännön alalla ylläpitämällä yhteisön markkinoiden häiriötöntä toimintaa ja erityisesti pyrkimällä yhdenmukaistamaan jätteitä koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa lainsäädännöllisten toimenpiteiden avulla. tarvittaessa uusien jäsenvaltioissa ja -v- 1. JOHDANTO • Alunperin kierrätyksellä tarkoitettiin rauta- ja terästeollisuudesta syntyvän jätteen ja ei-rautametallien talteenottoa. Muiden materiaalien, kuten lasin, paperin tai muovin kierrätystoiminta on kehittynyt hitaammin, koska sen taloudellinen tuottavuus ei ole yhtä välitöntä kuin metallin. Kaikissa tapauksissa perinteisen kierrätysteollisuuden kasvu on ennemmin tai myöhemmin törmännyt rajoituksiin, kyseenä olevista materiaaleista riippuen, riittämättömän kysynnän, epävarmojen ja useimmissa tapauksissa vähemmän kilpailukykyisten markkinarakenteiden sekä ensiöraaka-aineiden epätasaisen kilpailun vuoksi. lisääntynyt ympäristötietoisuus ja erityisesti kestävän • Viime aikoina kehityksen toteutumista koskeva huoli sekä pakottava tarve järjestää uudelleen jätehuoltoa ovat vahvistaneet käsitystä kierrätyksestä merkittävänä ja jopa ensisijaisena välineenä ympäristöä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jätehuollon kehittymisen merkitys kestävän kehityksen strategian osatekijänä sisällytettiin sekä viidenteen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan toimintaohjelmaan että yhteisön jätehuollostrategiaan. Ympäristötietoisuus on herättänyt tunnustamaan myös kierrätettävän jätteen mahdollisen taloudellisen arvon uusioraaka-aineena. Samanaikaisesti kierrätettyjen tuotteiden kysynnän kasvu yhteiskunnassa on omiaan helpottamaan suurtuotannon hyödyntämistä kierrätettyjen tuotteiden valmistamisessa, mikä avaa uusia mahdollisuuksia kierrätysteollisuuden kilpailukykyiselle kehitykselle ja näin kierrätystoiminnan edistämiselle. Tämä on yksi esimerkki teollisen kehityksen ja ympäristösuojelun toisiaan täydentävistä piirteistä. • Ympäristötietoisuudesta seurasi laaja-alainen pohdinta, jonka seurauksena lainsäädäntöä sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla laadittiin runsaasti tarkoituksena (tuottajien ja kuluttajien) toiminnalle sellainen kehys, joka takaisi ympäristönsuojelun korkean tason jätehuollon alalla. Ympäristöajatuksel ja taloudelliset pohdinnat eivät aina ole vastanneet toisiaan seuraavista syistä: taloudellisten toimijoiden tarjota toimijat, jotka perinteisesti olivat keskittyneet materiaalin Taloudelliset uudelleenkäsittelyyn, pitivät materiaalin alkuperää koskevia näkökohtia vähemmän merkittävinä, mikä johtuu pääasiassa ensiöraaka-aineiden hyvästä saatavuudesta. Kohtalaisen korkea kierrätysaste on tästä huolimatta saavutettu joillakin tuottoisilla aloilla (esim. metalli, paperi) kaupallisin perustein ja huolimatta yleisestä kerääjien ja käsittelyteollisuuden yhdistymisen puutteesta. - Ympäristöä koskevassa lähestymistavassa otetaan lähtökohdaksi tuotteiden käsite. Ovatpa kyseessä loppuun käytettyjen tai kestohyödykkeet (koneet, autot, tietokoneet, televisiot tai muut), ongelma alkaa siitä, kun esineistä tulee niiden käyttöiän lopussa jätedirektiivissä tarkoitettua jätettä2. On tärkeää taata näiden tuotteiden käsittely ympäristöä sitten pakkaukset 2 Jätteen määritelmä: direktiivi 75/442/ETY, sellaisen kuin se on muutettuna direktiivillä 9I/I56/KTY (I artikla), HYVL L 78, 26. 3. 1991. kunnioittavalla lavalla ja tämän osalta sovelletaan kahla perusperiaatetta, jotka ovat ympäristöajattelun kulmakiviä: "saastuttaja maksaa" -periaatella sekä jaetun vastuun periaatetta. • Kierrätystavoitteiden soveltaminen ympäristöpolitiikassa on luonut tilanteita, joissa kierrätystoiminta ei ole kannattavaa ilman suoraa tai välillistä julkista interventiota. Perusongelma onkin tämän vuoksi: onko markkinoiden sääntöjen mukaan toimivan kierrätysteollisuuden mahdollista saavuttaa näitä tavoitteita? Voidaan todeta, että markkinoiden toimiessa asianmukaisesti ja maksimaalisen tehon ja minimaalisten kustannusten edellytysten mukaisesti, kierrätys voi olla kannattavaa yhä useammissa tapauksissa. • Tämän vuoksi on määritettävä markkinoiden asianmukaisen toiminnan esteet koko kierrätysprosessissa jätteiden keräämisestä aina kierrätystuotteiden markkinoihin, jotta sekä viranomaiset että asiaan osallistuvat taloudelliset toimijat päättää noudattaen edellä mainittuja ympäristöperiaalteita voivat loteuletlavisla toimenpiteistä sellaisten olosuhteiden luomiseksi, jotka takaavat markkinoiden kilpailukykyisen että toiminnan kierrätystuotteiden osalta. sekä uusioraaka-aineiden sekä pyritään parantamaan tiedonannolla Tällä kierrätysteollisuuden kilpailukykyä että edistämään kierrätystä ympäristön kannalta järkevällä tavalla. Tiedonanto koostuu kolmesta luvusta, jotka koskevat kierrätyksen kuvausta, sekä keskeisten kierrätyksen toimintasuunnitelmaa, ensisijaiset painospistealueet, tiedonannossa "Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykypolitiikka"3. jotka on määritetty kilpailukyvyn huomioidaan toiminnan tekijöiden analyysiä jossa 2. KIKKKÄTYSTKOLMSIIIIS 2. 1 Soveltamisala ja määritelmät ja pakkausjätettä koskevassa Kierrätys määritellään pakkauksia direktiivissä4 jätteiden uudelleenkäsittelyksi tuotantoprosessissa niiden palauttamiseksi alkuperäiseen tehtäväänsä tai muuhun tarkoitukseen, ottamatta orgaaninen kierrätys mutta mukaan tiedonannossa hyödyntämistä energiantuotannossa. kierrätysteollisuuteen katsotaan kuuluviksi myös yritykset, joiden toimintaan kuuluu keräys, purkaminen ja lajittelu, silloin kun niitä seuraa edellä mainitussa direktiivissä tarkoitettu kierrätys. lukuun lukien Tässä Kuten kaikkeen teolliseen toimintaan, myös kierrätykseen kuuluu jätteen ja materiaalin taloudellisten toimijoiden välillä, minkä vuoksi jätteen ja materiaalin siirtäminen - toimintaan osallistuvien siirtäminen i K()M(94)3I9, 14. 9. 1994. * Direktiivi 94/62/l-Y, liYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 10. - 2- mukaan lukien niiden kansainvälinen kauppa - on merkittävä osa tätä teollisuutta. Tässä tiedonannossa esitetyt pohdinnat ja päätelmät koskevat periaatteessa kaikkea kierrätysteollisuutta, vaikka siinä keskitytäänkin kehittyneimpiin aloihin. 2. 2 Tämänhetkinen tilanne (katso liitteen 1 taulukko) Kierrätysteollisuudesta ei ole olemassa järjestelmällisiä ja yhdenmukaisia tilastoja. Teollisuudesta saatavilla olevat tiedot ovat aina hajanaisia, epätäydellisiä ja usein epätarkkoja. Näistä rajoituksista huolimatta voidaan saatavilla olevasta tiedosta tehdä merkittäviä päätelmiä. Varmasti voidaan todeta, että uudelleen tuotantoon siirretyn jätteen määrä on varsin korkealla tasolla, erityisesti rautametallin, ci- rautametallien, paperin ja lasin osalta. Näillä teollisuuden aloilla kierrätysaste on korkein. Tekstiilialalla on viime vuosina tehty merkittäviä ponnisteluja, joiden tulokset ovat olleet hyvin myönteisiä. Se, että muoviteollisuus kierrättää ainoastaan seitsemän prosenttia alalla syntyneestä jätteestä, on pääasiassa seurausta teknisistä ja lajittelun taloudellisista yhteydessä). (erityisesti keräyksen vaikeuksista ja - Kierrätys on teollista toimintaa. Sen vaikutukset kuljetusta koskeviin vaatimuksiin merkittäviä. Erityistilanteissa, kuten käytettäessä joki- tai meriteitä, joiden avulla voidaan hyödyntää suurtuotantoa, kierrätettävää jätettä voidaan kuljettaa pitkiä matkoja. Tämän vuoksi Yhdysvaltoihin suuntautuvan lasimurskeen kaupan merkitys kasvaa ja rautametalli- ja ei-rautametalli romun kauppa Kuroopan ulkopuolelle on kasvamassa merkittäviin mittasuhteisiin niin absoluuttiselta kuin suhteelliselta osuudellaan. - Työllisyyden osalta on todettava, että kierrätysprosessit ovat yleensä työvoimavaltaisia, mutta tästä on valitettavasti käytettävissä vain vähän tarkkoja tietoja. Kierrätysteollisuudessa arvioidaan työskentelevän noin 350 000 henkilöä. Kierrätyksen aloista merkittävimpiä työllistäjiä ovat teräs ja ei-rautametalliteollisuus, jotka tarjoavat 100 000 ja 80 000 työpaikkaa. - Kierrätyksestä seuraa usein energiansäästöä verrattuna vastaavaa ensiöraaka-ainetta käyttävään teollisuuteen. Tämä koskee erityisesti rautametallien ja ei-rautametallien sekä paperin kierrätystä. - 3- 2. 3 Kicrrätysteollisuuden rakenne (katso liitteessä 2 oleva taulukko) Rautametallia ja ei-rautametallia kierrättävä teollisuus on jo pitkään ollut vakiintunutta Euroopan unionin alueella. Myös nuoremmat alat, kuten tekstiiliteollisuus ovat vakiintuneet. Tällä hetkellä paperi-, lasi- ja edistyminen on nopeaa muovin ja sekamateriaalien kierrätyksessä, mutta siihen sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka ovat käynnistäneet pakkausten kierrätystä koskevia aloitteita. teknisiä vaikeuksia erityisesti lukuisia liittyy Pääasiallisilla kierrätysteollisuuden aloilla on joitakin yhteisiä piirteitä, mutta myös paljon eroavaisuuksia, jotka ovat seurausta jokaiseen kierrätettävään materiaaliin liittyvästä erilaisesta teknisestä ja kaupallisesta prosessisia. Lukuun ottamatta materiaalien ja prosessien eroavaisuuksista, myös materiaalin lähteiden moninaisuus on epäilemättä ratkaiseva tekijä määriteltäessä ja kannattavuutta. On erotettavissa kaksi pääasiallista ryhmää: toisaalta teollinen lähde, joka tuottaa suhteellisen tasaisia jätemääriä rajatussa määrässä paikkoja, sekä toisaalta kulutuksen jälkeinen lähde, jolle on luonteenomaista suuri määrä alkuperäpaikkoja, hyvin erilaiset materiaalit toisinaan korkea pilaantumisaste. tietyn alan organisaatiota ja ja merkittävää määrää lähteiden yhdistämisestä seurasi Organisaation kannalta näiden eri keräysrakenne, joka on liitetty lajitteluun ja jossa usein käytetään vähän teknologiaa ja uudelleenkäsittelyn välillä kauppa on yleensä merkittävää ja näin täydellinen vertikaalinen yhdentyminen on pikemminkin poikkeus. esimerkiksi Ainoastaan metallialoilla, yksityisistä toimijoista, kun taas yhdyskuntajätteen keräilystä ja lajittelusta vastaa yleensä julkinen tai puolijulkinen toimija. aloilla, kuten kokonaisuudessaan työvoimaa. Lajittelun kelju muodostuu kierrätyksen perinteisillä 2. 4 Keräyksen ja lajittelun asema alan toiminnassa (katso liite 3) Kierrätettävän jätteen keräyksen, lajittelun ja muokkauksen (käsittelyn) tehokkuusasteella on merkittävä vaikutus koko alan tuottavuuteen. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kotitalousjätteiden keräyksen kustannukset ovat suhteellisen korkeita, mikäli erillistä keräystä ei ole. Teollisten jätteiden keräyskustannukset ovat yleensä matalammat, loisinaan merkityksettömiä, jopa siinä määrin, että jätteen luottavat yritykset usein vastaavat itse materiaalin käytöstä poistamisen aiheuttamista kustannuksista. Laadun osalta kotitalousjätteet ovat usein laadultaan huonompia kuin teolliset jätteet. Keräys- huomattavia on mahdollisuuksia kustannusten säästöön erikoistumisen ja/tai toiminnan lajitteluvaiheessa todennäköisesti ja - 4- laajentamisen kautta. Tätä voitaisiin tutkia sekä yksityisellä että julkisella sektorilla jäsenvaltioiden kokemusten ja käytäntöjen perusteella. 2. 5 Loppuun käytettyjen eri osista koostuvien tuotteiden kierrätys Tiettyihin materiaaleihin erikoistuneen kierrätysteollisuuden rinnalle on kehittynyt järjestelmiä loppuun käytettyjen kulutushyödykkeiden keräys- ja purkamisjärjestelmiä, jotka koskevat merkittävää jätemäärää. Tietyissä jäsenvaltioissa teollisuus on lainsäädännöllisten paineiden alla käynnistänyt erityisiä keräysjärjestelmiä loppuun käytettyjen tuotteiden keräämiseksi takaisin. Ne käyttävät usein omia jakeluverkkokaan tuotteiden takaisinkeräykscen. Ensisijaisia jätevirtoja koskevan työnsä yhteydessä komissio on perustanut useita työryhmiä, erityisesti rakennus- ja purkujätteen, käytettyjen renkaiden, sairaalajätteen, loppuun käytettyjen ajoneuvojen, sähkö- ja elektroniikkajätteen osalta (katso myös jäljempänä kohta 4. 4. 3). - 5- 3. KILPAILUKYVYN AVAINTEKIJÄT Huolimatta eri alojen hyvin erilaisista tilanteista, mikä käy ilmi edellisessä luvussa esitetystä kuvauksesta, on mahdollista korostaa yhteisiä tekijöitä, jotka voivat parantaa kierrätysketjun kilpailukykyä. Tällainen analyysi voidaan tehdä ryhmittämällä kysyntään, tarjontaan ja markkinoihin liittyvät tekijät. 3. 1 Tarjonnan ja tuotannon kustannuksiin vaikuttavat tekijät 3. 1. 1 Rakenteelliset näkökohdat Keräys- ja lajilteluvaiheen suorituskyky on ratkaisevan tärkeää uusioraaka- aineiden kilpailukyvyn kannalta, vaikka joitakin merkittäviä pullonkauloja voi olla myös kierrätysproscssin myöhemmissä vaiheissa (esim. muovin käsittely). Keräys- ja lajilteluvaiheen toimijoilla on yleensä vähiten joustoa myynti- ja (tavallisesti merkityksettömien) ostohintojen osalta, samalla kun ne kohtaavat kilpailua muiden jätteiden hävitystapojen taholta, kuten jätteenpolton ja kaatopaikkojen taholta. 5 Keräys- ja lajittelutoiminnan taloudellinen tehokkuus ja tämän vuoksi toiminnan laajuus ovat riippuvaisia: * uudelleenkäsittelyyn toimitetun kierrätetyn jätteen laadusta (ja hinnasta) sekä siitä, kuinka suuria toimituksia uudelleenkäsittelyät voivat hylätä epäpuhtauksien takia, * kerätyn kierrätettävän jätteen määrästä suhteessa saatavilla olevan jätteen määrään (talteenottoaste) sekä siihen liittyvistä kustannuksista. Kierrätettävän kotitalousjätteen varastojen kasvu, joka on seurausta talouden teollisuusjätteen kasvusta sekä ja alaa rakenteellinen "Icikkuusvnikutuksilla" ja hallitsemattomat hinnat). markkinoilla, (lisääntyvät kustannukset jätepolitiikasta, väheneminen6 hyvälaatuisen uhkaavat Keräysmenetelmällä (valikoiva keräys, palautusjärjestelmät jne. ) sekä tavalla, jolla julkisen sektorin ja kuluttajan ja/tai tuottajan vastuu otetaan huomioon, on ratkaiseva vaikutus keräyskustannuksiin ja tehokkuuteen, vaikka tehokkaimmat käytännöt voivat vaihdella maantieteellisesti tai jätetyyppien mukaan. Viranomaisilla on merkittävä asema useiden kilpailukykyä koskevien muuttujien osalta niiden käyttäessä taloudellisia ja lainsäädännöllisiä välineitä. Pääasiallisena kotitalousjätteiden keräyksestä vastaavana tahona viranomaiset voivat valvoa jätteiden hävittämisen vaihtoehtoisia ratkaisuja 5 Jätteenpoltto on taloudellinen vaihtoehto esimerkiksi silloin, kun käytetyn paperin hinta on matalalla tai negatiivisella tasolla, esimerkiksi uuden metalliromun väheneminen metallinjalostusteollisuudcssa. (mukaan lukien kaatopaikat ja polttaminen) hinnoittelujärjestelmän tai jopa valikoivien kieltojen kautta, sekä keräys-ja lajittelumenetelmien ja -infrastruktuurien avulla. Viranomaiset voivat kannustaa innovaatioita ja rohkaista sijoituksiin ja näin helpottaa merkittävien säästöjen syntymistä alalla. Toisaalta vakiintuneen keräysjärjestelmän puuttuminen ja satunnaisten kerääjien toiminta, kuten metallien ja tekstiilien alalla, voivat aiheuttaa laajaa vaihtelua liiketoiminnassa. Tämä syy pääomainvestointien epävakauden puutteeseen sekä jatkuviin rakenteellisiin ja teknologisiin puutteisiin toiminnassa Toimijoiden ja/tai uudelleenkäsittelijöiden sekä julkisen sektorin välinen teollinen yhteistyö vaikuttaa asianmukaisimmalta tavalta tutkia näiden ongelmien ratkaisemista. tasossa koko ilmiö voi olla pääasiallinen toiminnan 3. 1. 2 Keräys- ja lajittelukustannuksiin vaikuttavat tekniset seikat - Tehokasta kierrätystä vaikeuttaa tuotteiden koostuminen useista eri osista Tuotteiden ja materiaalien suunnittelulla on merkittävä asema kierrätyksen kehittämisessä. Se vaikuttaa kierrätyskustannuksiin, sillä se määrittää purkamiseen tarvittavan ajan. Suunnittelu vaikuttaa myös kierrätettävän jälleen ja uusioraaka-aineen laatuun ja epäpuhtausasteeseen ja määrittää näin kierrättämällä luoteltujen materiaalien hinnan. Dematerialoitumisella on merkittävä asema tuotesuunnittelussa, koska tuotteita voidaan näin keventää ja pienentää, mutta tästä on tuloksena hyvin monimutkaisia tuotteita ja materiaaleja, joiden osatekijöitä on usein vaikeaa erotella toisistaan. Tämän vuoksi tarvitaan usein ympäristön kannalta katsottuna ja dematerialoitumisen välillä, ottaen huomioon sekä tuottajan että kierrättäjän edut. kompromisseja kohtuullisia purkamisen helpon - Purkamista ja lajittelua haittaava riittämätön tieto tuotteista Loppuun käytettyjen tuotteiden lajittelu ja käsittely perustuu yhä useissa tapauksissa käsityöhön. Tämän vuoksi on tärkeää saada mahdollisimman paljon tietoa näiden tuotteiden ominaisuuksista ja koostumuksesta. Tietoa voidaan toimittaa joko tuottajien suunnittelemien eritelmien avulla, joista ilmenee tuotteen kierrätystäpä, tai määrittämällä sen koostumus. Tällä hetkellä määritys tai epäyhtenäistä; harvat yritykset tarjoavat kierrättäjien kannalta tarvittavaa tietoa. Yhdenmukaistettuja määrityskoodeja liitetään tuotteiden osiin yhä harvoin, vaikka se mahdollistaisi koneellisen ominaislaadun tunnistamisen ja lajittelukustannuksissa. Määrittämisellä on huomattavan vähennyksen merkittävä tehtävä haitallisten aineiden poistamisessa uusioraaka-aineista sellaisten terveydelle ja ympäristölle vaarallisten aineiden kautta tapahtuvan epätarkoituksenmukaista riittämätöntä, on pilaantumisen ehkäisemiseksi, jotka puolestaan vähentävät suuresti näiden materiaalien arvoa ja kysyntää. Edellä esitetystä voidaan vaikuttaa myönteisesti toteuttamalla toimia seuraavilla aloilla * tuotesuunnittelun standardit tavoitteena osatekijöiden tarkempi ilmenee, että kierrätyksen tarjoamisen kustannuksiin määrittäminen ja purkamiskustannusten vähentäminen vaarallisten aineiden määrittäminen ja/tai poissulkeminen innovaatiot tuotantoprosessissa (mukaan lukien keräys ja * * lajittelu) * teollinen yhteistyö tavoitteena teollisten rakenteiden parantaminen erityisesti keräyksen ja lajittelun alalla * lainsäädännölliset välineet, joilla on välitön tai välillinen vaikutus keräyksen tehokkuuteen ja/tai kierrätyskustannuksiin 3. 2 Kysyntään vaikuttavat avaintekijät 3. 2. 1 Korvaaminen Uusioraaka-aineiden ja näin myös kierrätettävän jätteen markkinoiden kehitys on pääasiassa riippuvainen ensiöraaka-aineiden korvaamisesta uusioraaka-aineilla. Jalostusteollisuudelle teollinen päätös vaihtaa edes osittain tai väliaikaisesti kierrätykseen on tavallisesti pitkän aikavälin päätös, joka edellyttää investointeja. Tällaiset strategiset päätökset tehdään uusioraaka-aineen käyttöön liittyvien pitkän aikavälin hintasuuntausten, mahdollisten säästöjen (erityisesti energiansäästön) sekä muiden tekijöiden, kuten laadun ja toimituksen säännöllisyyden perusteella. Tältä kannalta katsottuna ensiarvoisen merkittävää on toimituspuolen kustannusten valvonta sekä markkinoiden toiminta. Lisäksi jalostusteollisuuden valitsemat vaihtoehdot riippuvat olennaisesti myös mahdollisista kierrätystä lukevista lainsäädännöllisistä ja/tai taloudellisista välineistä. Tuotestandardil mahdollisena korvaamisen esteenä Jalostusteollisuuden noudattamien tuotestandardien joukosta eräät standardit on laadittu sellaisiksi, että ne estävät kierrätettyjen materiaalien käytön erittelemiensä tuotteiden tuotannossa. Toiset tuotestandardit taas estävät kierrätetyn materiaalin käytön asettamalla liian ankaria suoritusvaatimuksia. Tietyissä tapauksissa kierrätettyjen materiaalien käytön rajoitukset ovat ja ympäristön suojeluun perustuvista syistä. perusteltuja terveyden - 8- esimerkiksi pakkauksissa elintarvikkeiden elintarvikeasetuslen mukaisia hygieniaslandardeja. on noudatettava - 9- Mielikuvaongelma Kierrättämisen valinta ei perustu ainoastaan objektiivisiin tosiseikkoihin, vaan tietyissä tapauksissa myös subjektiivisiin tekijöihin. Sekä valmistaja- kierrättäjän että kuluttajan kannalta uusioraaka-aineiden käytön lopullisessa tuotteessa tulisi olla yleisesti myönteinen seikka, ei ainoastaan hintojen vaan myös laadun ja mielikuvien osalta. Yhä useammat kuluttajat kiinnittävät huomiota ympäristöasioihin. Ekomerkintä-']ärjestelmissä on otettu huomioon kuluttajat, jotka haluavat suosia tuotteita, joilla on myönteisiä ekologisia vaikutuksia. 3. 2. 2 Tuoteinnovaatioiden tarve sekä osittain On oteltava huomioon se tosiseikka, että korvaaminen on usein teknisesti mahdollisia ainoastaan tiettyyn rajaan saakka, osittain laatuun liittyvistä syisiä "downcycling "-ilmiön (tuote on vaikeasti kierrätettävissä) lakia. Esimerkiksi kierrätyspaperiin on lisättävä vaihtelevia määriä uusia kuituja, ja lukuun ottamatta käärepapereita, jotka voivat koostua jopa sataprosenttisesti kierrätetystä kuidusta. Juomapullojen kierrätettyä muovia ei voida käyttää uudelleen samaan tarkoitukseen. Tämän vuoksi tarvitaan tutkimuksia ja innovaatioita kierrätettyjen materiaalien uusista käyttötarkoituksista. Tutkimustuloksia on levitettävä ja otettava huomioon hyvistä käytänteistä saadut esimerkit sekä toteutettava pilottihankkeita. sanomalehti-, pyyhe- Edellä esitetystä ilmenee selkeästi, että kierrätysmarkkinoita voidaan tukea seuraavilla välineillä: * * * standardit ja pakkausmerkinnät innovaatiot, erityisesti tuotteiden ja käyttötarkoitusten alalla kierrätystä edistävät lainsäädännölliset ja/tai taloudelliset välineet 3. 3 Markkinoiden toimintaan ja liiketoimintaan vaikuttavat tekijät 3. 3. 1 Markkinoiden avoimuuden puute Suurinta osaa kierrätettävien jätteiden ja uusioraaka-aineiden markkinoista voidaan pitää varsin epätäydellisinä, koska niille on ominaista ilmeinen avoimuuden puute ja jopa tietynasteinen hajanaisuus. Tämän vuoksi markkinat eivät voi tehtävää kierrätysalojen kehittämiseksi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä (investointien ja innovaatioiden avulla), eivätkä ne myöskään mahdollista yhteisön markkinoiden kokoon liittyvien etujen hyödyntämistä. toteuttaa niille kuuluvaa ohjaavaa 10- ilmenee ensisijaisesti siinä, että Avoimuuden puute lyhyen aikavälin taloudelliset osoittimet ja tilastot puuttuvat lähes kokonaan. Tätä kuvastaa se tosiseikka, että usein ei ole helppoa löytää näille materiaaleille edustavaa hintaa, paitsi markkinoiden ulkopuolelta (esimerkiksi rautaromun osalta yleisesti käytetty viitehinta on Yhdysvaltain sekamateriaalin hinta). Vähäiset, suorastaan olemattomat tekniset eritelmät ja yhteisten tai yleisesti tunnustetlujen lestausmcnettelyjen puute ovat merkittävä syy markkinoiden hajanaisuuteen. Jos eritelmiä on olemassa, ne on tehty vastaamaan yritysten välisiä erityisiä sopimuksia. Markkinoiden avoimuutta voitaisiin kannustaa seuraavilla aloilla: * kierrätettävän jätteen ja uusioraaka-aineiden vaihdon järjestäminen * täydentävät toimenpiteet standardien, markkinatiedotuksen ja tilastojen aloilla 3. 3. 2 Lainsäädännön asema lainsäädännöllisen ja hallinnollisen kontekstin Teollisuus kokee myös liiketoiminnan tekijäksi, joka johtaa markkinoiden hajautumiseen ja asetuksen luottamuksen soveltamiseen ja huolimatta komission jäsenvaltioiden kanssa toteuttamista toimenpiteistä kansallisten jätteitä koskevien lähestymistapojen moninaisuus koetaan selkeästi yrityksissä markkinoita häiritseväksi, jopa kilpailua vääristäväksi. puutteeseen. liittyvien ongelmien koskevan Jätteiden siirtoja lisäksi - Jätteitä koskeva puitedirektiivi jätteitä koskevia Direktiivillä 75/442/ETY luotiin lainsäädännöllinen peruskehys yhteisön jätehuoltoa koskevalle politiikalle. Sitä muutettiin vuonna 19917, jotta yhteisön vuoden 1989 jätehuoltostrategian periaatteet voitiin sisällyttää siihen. Lainsäädäntö velvoittaa jäsenvaltiot edistämään jätteiden määrän vähentämistä, uudelleenkäyttöä ja raaka-aineiden talteenottoa sekä ottamaan käyttöön ja valvontaa koskevia järjestelmiä. Direktiivissä määritetään jätteeksi "aine tai esine, jonka haltija hävittää, aikoo hävittää tai on velvollinen hävittämään". Määritelmää tarkennettiin Euroopan jäteluettelossa8, jossa luokitellaan määritelmän soveltamisalaan kuuluvat materiaalit. Yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen vahvistanut tämän määritelmän. Myös vaaralliset jätteet on määritelty EY:n luettelossa vaarallisista jätteistä9. Määritelmä aiheuttaa kuitenkin vielä paljon huolta teollisille toimijoille. Komissio on todennut10 lupamenettelyjä Päätös 94/3/1'Y, RYVI, L 5, 7. 1. 1994, s. 15. 7 Direktiivi 9I/I56/ETY, IÎYVL L 78, 26. 3. 1991, s. 32, x l> Päätös 94/904/ETY, BY VL L 356, 31. 12. 1994, s. 14. 10 KOM(97)23, komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille direktiivien 75/439/ETY, 75/442/ETY, 78/319/ETY ja 86/278/ETY soveltamisesta. -ii - suuria eroja jäsenvaltioiden välillä jätteen ja vaarallisen jätteen yhteisön määritelmien ja luokittelun soveltamisessa. Lisäksi kansainvälistä kauppaa koskevissa erilaisissa jäteluokitteluissa on epäjohdonmukaisuutta. Niiden yritysten osalta, joita asia koskee, tilanne voi aiheuttaa sekaannusta niiden pyrkiessä kehittämään laajempaa maantieteellistä toimintasuunnitelmaa. sekä materiaalien kuljetusten Myös perinteinen kierrätysteollisuus - kerääjien ja kauppiaiden tasolla - valittaa, että niiden raaka-aineina markkinoille tuomien materiaalien katsominen jätteeksi aiheuttaa korkeita hallinnollisia kustannuksia, erityisesti lupamenettelyjen seuranta-asiakirjojen käsittelyn osalta. Teollisuus valittaa myös, että tilanteesta syntyy kielteinen mielikuva, joka vaikuttaa sekä asiakkaiden että vakuutus- ja luottolaitosten luottamukseen. Tämän vuoksi direktiivin 91/156/ETY 11 artiklassa tarjotaan yksinkertaistettua jäsenvaltioille hallinnollista joustavan mahdollisuuden soveltaminen yhteisössä on kuitenkin epätasaista ja teollisuuden mukaan riittämätöntä. joustavaa mahdollisuutta kehystä kierrätysteollisuuteen. soveltaa Tämän - Jätteiden siirtoa koskeva asetus Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annettu asetus N:o 259/93" on yhteisön väline, joka tarjoaa kehyksen kaikenlaisen jätteen, lukuun ottamatta radioaktiivista jätettä, viennille, tuonnille ja yhteisön sisäisille siirroille. Siinä huomioidaan OliCI):n hyväksymät ja Baselin yleissopimukseen sisältyvät jätteiden siirtoa koskevat määräykset. Asetus oli merkittävä askel eteenpäin verrattuna aiempaan tilanteeseen, mutta koska järjestelmä on hyvin yksityiskohtainen ja suhteellisen monimutkainen, jäsenvaltiot tarvitsivat aikaa sen tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Tämä johtuu esimerkiksi taloudellisia takuita koskevien kansallisten järjestelmien eroista tai jäsenvaltioiden viranomaisten erilaisesta jätteiden luokitusten tulkinnoista sekä läheisyysperiaatteesta, jota sovelletaan ainoastaan jätteiden kaatopaikalle sijoittamiseen. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi on järjestetty säännöllisiä asetuksella N:o 259/93 perustetun vastuuhenkilöryhmän kokouksia. Vaarallisten jätteiden käsittelyssä tapahtui samaan aikaan useita väärinkäytöksiä ja näiden johdosta Baselin yleissopimukseen lisättiin 1. tammikuuta 1998 alkaen voimassa oleva vaarallisen jätteen siirtoa OECD- maista järjestön ulkopuolisiin maihin koskeva kielto, joka koskee myös yhteisön aluetta. Kieltoa sovelletaan myös kierrätettäväksi tarkoitettuun jätteeseen. LU on myös pyytänyt OECD:n ulkopuolisia maita ilmoittamaan, hyväksyä voisivat minkä tarkoitetun kierrätystarkoitukseen. Näin ollen myös kierrätettäväksi vaarattoman tarvittaessa sovelletaan jätteen vientiin näihin maihin vai vontamenettelyj ä. vaaratonta tyyppistä jätettä ne EYVL L 32, 6. 2. 1993, s. l. -12 sitoutunut jätteen Komissio on myös markkinoille pääsyä koskevan strategian politiikkaa purkamaan ja soveltaessaan kierrätettäviin (esimerkiksi metalliromun vientirajoituksia, joita tietyt Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat säilyttäneet) tapauksissa, joissa ne eivät ole edellisessä kappaleessa esitetyn osalta kyseisten maiden ilmaiseman kannan mukaisia. aktiivisesti määrittämään kaupan esteitä Päätelmä lainsäädäntö on korkean olisi tarpeen perustamissopimuksessa edellytetyn Jätealan sen mutta ympäristösuojelun suhteellisuusperiaatetta täytäntöönpanossa kierrätysteollisuuden osalta, ottaen huomioon kierrätysteollisuuden erityisen tehtävän jätehuollossa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarvitaan tietyissä laajuista kehystä kansallisten ympäristötavoitteita tapauksissa yhteisön koskevien lähestymistapojen yhtenäisyyden takaamiseksi. tason noudatettava turvaamiseksi, Avoin ja vakaa käyttökelpoiset määritelmät ovat olennaisia tekijöitä investointien kannustamiseksi. lainsäädännöllinen kehys sekä erityisesti selkeät ja innovaatioiden ja Yhteisön jätehuoltostrategiasta 24. helmikuuta 1997 annetussa neuvoston jäsenvaltioita päätöslauselmassa kehotetaan erityisesti komissiota kehittämään laajemman yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi yhteisön lainsäädännön soveltamisessa. ja ja määritelmiä terminologiaa yhteistä 4. KIERRÄTYSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN PARANTAMISEKSI EHDOTETUT TOIMET Edellisessä toiminta-alueen parantamiseksi merkityksessä, markkinoiden kehittäminen lainsäädännölliset toimenpiteet. luvussa esitelty yleiskatsaus mahdollistaa neljän pääasiallisen kilpailuaseman laajassa ja määrittämisen ja kierrätystoiminnan kierrätysteollisuuden tukemiseksi: ja avoimuus, standardointi innovaatiot 4. 1 Toimet standardoinnin alalla Yhteensovitettuja ja yhdennettyjä toimia toteutetaan seuraavasti: • Teollisien standardien tarkistus - sen takaamiseksi, että tuotesuunnittelussa suositaan tuotteiden soveltuvuutta kierrätykseen - uusioraaka-aineiden käytön esteiden poistamiseksi - tuotteille tasavertaisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi kierrätetyille julkisia hankintoja koskevissa tarjouspyynnöissä. • Vaarallisten aineiden korvaaminen tuotteissa, silloin kun se on riskianalyysin ja taloudellisen arvioinnin mukaan perusteltua tai ennalta varautumisen periaatteen mukaista12 (130 r artikla). • Olemassaolevien uusioraaka-aineita koskevien eritelmien ja testausmenetelmien yhdenmukaistaminen. • Merkintäjärjestelmien kehittäminen erityisille tuotteille kuluttajien ohjaamiseksi erottamaan keräysjärjestelmät toisistaan sekä aineiden, erityisesti myrkyllisten aineiden ja kierrätyskelpoisten materiaalien, tunnistamisen helpottamiseksi. 4. 2 Toimet markkinoiden kehittämisen ja avoimuuden alalla Seuraavilla toimilla voidaan kehittää ja laajentaa kierrätettävän jätteen ja uusioraaka-aineiden markkinoita sekä lyhyellä aikavälillä (korvaaminen) että pitkällä aikavälillä (investoinnit). • Tuki kierrätettävän jätteen ja uusioraaka-aineiden "vaihtopörssin" luomiseksi. 12 "Mikäli vakava tai peruuttamaton vahinko uhkaa, ympäristön tilan heikkenemistä estävien kustannustehokkaiden toimenpiteiden lykkäämistä ei saa perustella täydellisen tieteellisen varmuuden puuttumisella. " (Rion julistuksen 15. periaate, 1992). 14 tullaan todennäköisesti Toimintaa tietoyhteiskuntaa koskevan toimintaohjelman ja erityisesti sen sähköistä kaupankäyntiä koskevan osan yhteydessä käynnissä olevien aloitteiden ja saatujen kokemusten (esim. kierrätettävän muovin sähköisessä "vaihtopörssissä"). yksityiskohtaisen kartoituksen tukemaan jälkeen Tutkimus uusioraaka-aineiden käytöstä tuotteen koko elinkaaren aikana saatavista todellisista säästöistä. Lisäksi voidaan suunnitella laajaa ja asianmukaisesti kohdennettua tiedotuskampanjaa, joka olisi suunnattu teollisuuspiireille ja loppukuluttajille uusioraaka-aineita tarvittaessa kielteisten koskevien mielikuvien parantamiseksi mielikuvien vapaaehtoisten ekomerkintäjärjestelmien käyttöä tulisi tutkia. oikaisemiseksi. Myös ja tuotteiden • Samanaikaisesti olisi parannettava markkinoiden tuntemusta: - keräämällä yhteisön tilastoja sellaisten jätetyyppien muodostumisesta, jotka ovat mahdollisesti kierrätettäviä, sekä tilastoja tosiasiallisesti tapahtuvasta kierrätyksestä ja laatimalla tilastoja kaupallisesti arvokkaiden jätemateriaalien kaupasta. Olemassaolevia tilastoja ja laadittavia tilastoja olisi yhteisön myös mukautettava lainsäädännössä esitetyn luokittelun mukaiseksi, - tutkimalla kierrätettävän jätteen j a uusioraaka-aineiden mahdollisen tarjonnan ja kysynnän pitkän aikavälin suuntauksia. 4. 3 Innovaatiot Innovatiivista varsinaisesta laadun va Ivo n laa n. toimimaa olisi kannustettava erilaisilla aloilla aina ja kehittämisestä tutkimuksesta koulutukseen ja • Neljännen ja varsinkin viidennen tutkimusta koskevan puiteohjelman kohdennettu käyttö. Valinta- ja jalostusmenetelmiä on korostettava sulkematta pois materiaalien ja loppuun käytettyjen tuotteiden puhdasta kierrätystä, jätteiden optimointia ja lopullisen jätteen eristämistä koskevia uusia teknologioita. Merkittäviä ovat myös perustutkimus ja tietoteknologiaan perustuvien järjestelmien kehittäminen. » Innovaation edistäminen muun muassa tutkimustulosten ja hyvien käytännön esimerkkien levittämisen avulla, mukaan lukien kansalliset käytännöt. Tämä koskee toimintaa jätteiden kierrätettävien osien lajittelusta paikan päällä ja jätteiden keräysjärjestelmien logistiikasta aina uusioraaka-aineiden käyttöön teollisuudessa. Tarvittaessa olisi tuettava kokeiluhankkeita vastaavien yhteisön ohjelmien yhteydessä. • Kierrätystoimintaa harjoittavan laadimvalvonlastrategioiden kehittäminen kuluttajien lujittamiseksi teknisen optimoimiseksi ja julkisen kuvan parantamiseksi. taloudellisen sekä ja teollisuuden luottamuksen suorituskyvyn - 15- • Yhteisön koulutusohjelmien käyttö näiden toimien lukemiseen kierrätykseen osallistuvien eri osapuolien yhteistyön avulla. 4. 4 Lainsäädännölliset toimenpiteet 4. 4. 1 Voimassaolevan lainsäädännön parantaminen Yhteydenpito teollisuuden kanssa on paljastanut, että yhteisön jätteitä koskeva lainsäädäntö ja erityisesti sen soveltaminen ovat lukuisten sellaisten vaikeuksien lähde, jotka voivat haitata kilpailukykyisen kierrätysteollisuuden kehitystä. Tiettyjen kierrätysteollisuuden alojen suurtuotannon tarve on tunnustettava ja tämän vuoksi olisi vältettävä kierrätettävän rajoituksia. Tiedonannossa esitetystä vaikeuksien analyysistä ilmenee, että seuraavat lainsäädäntöä koskevat loimet ovat tarpeen ja etlä on huolehdittava teollisuuden ja hallinnon välisen vuoropuhelun säilyttämisestä ja sen tehostamisesta mahdollisuuksien mukaan. perusteettomia siirtämisen jätteen • Lainsäädännöllisen kehyksen on oltava avoin Komissio yhteisön ehdottaa jätehuoltodirektiivien soveltamista jäsenvaltioissa koskevan kertomuksen päätelmien mukaisesti jätteen luettelon määritelmän, sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio aikoo myös tutkia tapauskohtaisesti, onko määritelmiä tarvetta selventää ja/tai luokittelua tarkistaa. jäteluettelon sekä vaarallisten kokonaisuudessaan jätteiden suoraan ja - Komissio vaatii jäsenvaltioita ilmoittamaan toimenpiteistään yhteisön jätelainsäädännön (toimivaltaiset pyrkii viranomaiset, takaamaan sen, etlä yritysten tai niiden yhteenliittymien saatavilla on tietoa, hyödyntää yhteisön markkinoiden laajuutta. tarvitsevat voidakseen ennakkohyväksyminen täytäntöönpanemiseksi jne. ). Komissio jota ne • Yhteisön lainsäädäntöä on yksinkertaistettava ja sovellettava oikein - Komissio tulee muun muassa tutkimaan asianmukaisia keinoja asetuksessa N:o 259/93/ETY esitettyjen hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi mahdollisuuksien mukaan, ottaen huomioon OECD:ssä hyväksytyt tai Baselin yleissopimukseen sisältyvät suuntaviivat. Komissio tulee erityisesti valvomaan, että toimivaltaiset viranomaiset tulkitsevat oikein omavaraisuus- ja läheisyysperiaatteita, joita komission näkemyksen mukaan ei voida soveltaa kierrätykseen voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. - Komissio pitää tärkeinä viranomaisten ja taloudellisten toimijoiden välillä neuvoteltuja ympäristötavoitteiden saavuttamista koskevia sopimuksia. Samalla kun tällaisilla sopimuksilla noudatetaan tarvetta - 16- yhteisön täydentää lainsäädäntöä, taata ympäristösuojelun korkea taso, ne voivat myös hyödyllisellä niiden tavalla täytäntöönpanon vauhdista ja helppoudesta. Sopimukset on laadittava ja niitä on sovellettava kilpailupolitiikan ja sisämarkkinoiden sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti, kuten komission hiljattain annetussa ympäristösopimuksia koskevassa tiedonannossa selkeästi esitettiin. riippuen 4. 4. 2 Markkinoihin perustuvat välineet kierrätyksen kehittämisen tukemiseksi • Tiedonannossaan "Ympäristöverot ja julkiset sisällyttämällä ympäristömaksut yhtenäismarkkinoilla" (KOM(97) 9, 26. 3. 1997) komissio kannatti ympäristöverojen ja julkisten ympäristömaksujen käytön kehittämistä, koska se mahdollistaa kustannustehokkaamman ympäristöpolitiikan. Tällaiset maksut voivat olla sopiva tapa soveltaa saastuttaja maksaa -periaatetta ja tavaroiden palvelujen hintoihin. Ympäristöverojen ja -maksujen käytöstä voi kuitenkin seurata ristiriitoja muiden yhteisön politiikkojen suhteen ja jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kansalliset ympäristöverot ja jäsenvaltioille julkiset perustamissopimuksen kanssa, erityisesti kilpailua, yhtenäismarkkinoita ja veropolitiikkaa koskevien määräysten kanssa. ympäristökustannukset ympäristömaksut sopusoinnussa velvoitteiden kuuluvien nojalla ovat Jotta taata, voidaan jäsenvaltioissa että kierrätys on kustannuksiltaan kilpailukykyinen vaihtoehto jätteiden käsittelylle, kuten kaatopaikoille sijoittamiselle, on jätteiden hävittämisen todellisten kustannusten sisällyttävä jätemaksuihin. Tällä hetkellä kaatopaikkamaksut eivät todellisia useissa ympäristökustannuksia. Tämän vuoksi kaatopaikkoja, jotka ovat halvin vaihtoehto, suositaan usein kierrätyksen kustannuksella. Komission jätteiden jäsenvaltioiden velvoite sijoittamisesta siitä, että kaatopaikkamaksuissa otetaan huomioon huolehtia kaatopaikkojen ja valvonnasta aiheutuvat kustannukset. neuvoston esitetään kaatopaikkojen perustamisesta, kaatopaikoille ehdotuksessa sulkemisesta toiminnasta, direktiiviksi vastaa • Ympäristönsuojelun huomioon ottaminen julkisissa hankinnoissa on voimakas väline ongelmien ratkaisemiseksi kysynnän puolella, koska siinä on kysymys markkinoiden luomisesta kierrätetyille materiaaleille ja merkittävän sysäyksen antamisesta kierrätyksen kaupalliselle kehittämiselle, mitä markkinat yksinään eivät voi tarjota. Useat jäsenvaltiot ovat laatineet toimintasuunnitelmia ympäristönsuojelun hankinnoissa. Kierrätyksen huomioon edistäminen on yksi tällaisten toimintasuunnitelmien tavoitteista, tietoisuutta kierrätettyjen erityisesti koska niillä voidaan ottamiseksi julkisissa lisätä 17- sopimuksia materiaalien mahdollisuuksista ja laadusta sekä välttää ensiöraaka- suosimista uusioraaka-aineiden kustannuksella. Kuten aineiden komissio korosti julkisia hankintoja koskevassa tiedonannossaan (KOM(98)143, 11. 3. 1998), olemassa oleva järjestelmä tarjoaa jo lukuisia mahdollisuuksia ympäristönäkökohtien, kuten kierrätyksen, huomioimiseen laadittaessa. Hankinnoista vastaavat yksiköt voivat jo nyt rohkaista yrityksiä soveltamaan aktiivisempaa ympäristöä koskevaa lähestymistapaa lopettamalla sellaisia tuotteita koskevien tarjousten hylkäämisen, joissa käytetään kunnostettuja osia tai kierrätettyjä materiaaleja, vaikka ne teknisiltä tarjouspyynnössä esitetyt vaatimukset. Lisäksi ominaisuuksiltaan huomioon voivat hankinnoista edullisinta kierrätyskustannukset tarjousta. Komissio niitä edellytyksiä, joiden mukaisesti hankinnoista vastaavat yksiköt voivat ottaa huomioon tällaisia ympäristönäkökohtia julkisissa hankinnoissa. ottaa taloudellisesti arvioidessaan tarkentaa asiakirjassa selittävässä vastaavat täyttävät yksiköt 4. 4. 3 Mahdolliset uudet lainsäädännölliset toimenpiteet luotelainsäädäntö voivat olla asianmukaisia välineitä Ympäristö- ja kierrätyksen edistämiseksi markkinavoimiin perustuvan kierrätettävien tutkia yhteisön materiaalien kysynnän lainsäädännöllä jätehuoltostrategian mukaisesti mahdollisia aloja, joilla voidaan tulevaisuudessa edistää materiaalien ja tuotteiden kierrätystä ilman että siitä olisi haittaa jo käynnissä olevalle kierrätystoiminnalle. lisäksi. Komissio aikookin • Vaarallisten aineiden käytön vähentäminen Vaarallisten jätteiden tai ympäristölle vaarallisia aineita sisältävien jätteiden kierrätyksen parantamiseksi, on korostettava vaarallisten aineiden korvaamista siten, että ne poistetaan uusien tuotteiden elinkaaresta silloin, kun valittavana on vaarattomampia vaihtoehtoja. Tämän tulisi tapahtua riskicnarvioinnin ja kustannus-hyöty-analyysin perusteella tai ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti (130 r artikla). • Ensisijaiset jätevirrat On tutkittava sitä, olisiko runsaasti kierrätettävää jätettä tai vaarallisia aineita sisältäviä jätevirtoja säänneltävä lainsäädännön avulla. Lukuisten kansallisten aloitteiden johdosta komissio on hiljattain loppuun käytetyistä hyväksynyt ehdotuksen neuvoston direktiiviksi ehdottamien Työryhmän ajoneuvoista™. pyritään ympäristötavoitteiden 1994 ehdotuksessa mukaisesti vuonna 13 EYVLC 337, 7. 11. 1997. - 18 erityisillä edistämään jotta näitä sisältämien osien tai kierrätettäväksi ympäristönsuojelun korkeaan tasoon sekä sisämarkkinoiden toiminnan tavoitteet kierrätykselle. varmistamiseen. Siinä esitetään erityiset Vuoteen 2005 mennessä on vähintään 80 prosenttia loppuun käytettyjen autojen painosta otettava uudelleenkäyttöön ja vuoteen 2015 mennessä määrä nousee 85 prosenttiin. Uudelleenkäytön ja kierrätyksen loppuun tavoitteilla pyritään käytettyjen autojen ja materiaalien aineellista kierrätystä, jätteitä ajautuisi mahdollisimman vähän kaatopaikoille tai poltettavaksi. Ehdotuksella käytetyistä ajoneuvoista syntyvien jätteiden määrää paremman tuotesuunnittelun kaulia, jossa oietaan huomioon jätehuolto-ongelmat jo ajoneuvojen suunnittelusta alkaen. Ehdotuksessa korostetaan valmistajan erityistä vastuuta, koska tuotteidensa tulevaisuuden kannalta. Ehdotuksessa rajoitetaan vaarallisien aineiden käyttöä, joka voisi haitata kierrätysketjua, ja pyritään rajoittamaan vaarallisten jätteiden määrää. Siinä esitettiin myös autohajoittamoille velvoite noudattaa ympäristönsuojelun korkeaa tasoa. ratkaisevat päätökset pyritään myös rajoittamaan loppuun lekee tämä laatii sähkö- ehdotusta parhaillaan myös Komissio ja elektroniikkatuotteista syntyviä jätteitä koskevaksi direktiiviksi. Kuten komission ehdotuksessa direktiiviksi loppuun käytetyistä ajoneuvoista, tässäkin ehdotuksessa pyritään parantamaan ympäristöystävällistä tuotekehittelyä poistamalla vaiheittain käytöstä tietyt vaaralliset aineet ja parantamalla elektroniikkatuotteiden kierrätettävyyttä. Ehdotuksessa tullaan myös esittämään perusta keräys-, palautus-, uudelleenkäyttö-, kierrätys- ja talteenottojärjestelmille, joilla taataan ympäristön kannalta järkevä sähkö- ja elektronikkajätteen käsittely, sekä toimivaltaisten perusta sopimusten välisten viranomaisien noudattamiselle mahdollisuuksien mukaan. tuotteita koskevien ja kuluttajien tarvittaessa tuottajien tällaisia sähkö- ja ja • Tiettyjen vähimmäisvaatimukset tuotteiden sisältämien kierrätysmateriaalien Kierrätettyjen materiaalien käyttöä voidaan edistää suoraan asettamalla vähimmäisvaatimuksia tiettyjen tuoteryhmien sisältämille kierrätetyille materiaaleille. Tämä voidaan toteuttaa joko erityisen lainsäädännön tai tuotestandardien avulla. Tällä hetkellä kierrätettyjä materiaaleja sisältäviä tuotteita voidaan jättää käyttämättä voimassa olevien standardien tästä tietyissä perusteella. Yksi esimerkki Yhdysvaltojen sanomalehtipaperin voimassa osavaltioissa kierrätyskuiluja koskeva vaatimus. Kierrätettyjä materiaaleja koskevia ainoastaan vähimmäisvaatimuksia tapauskohtaisesti jossa erityisten kierrätettyjen materiaalien käyttö ei vaikuta kielteisesti laatuun tai johda materiaalien dovvncycling-ilmiöön, eli siihen, että ne ovat vaikeasti kuitenkin tuoteryhmien osalta, lähestymistavasta on sellaisten toteuttaa voidaan oleva - 19 kierrätettävissä. Lisäksi toteutuksessa on harkittava kustannuksia ja hyötyjä ja vältettävä kansallisesta lainsäädännöstä aiheutuvia ongelmia sisämarkkinoiden periaatteiden ja toiminnan kannalta. Kompostointi On syytä huomauttaa, että komissio laatii parhaillaan ehdotusta direktiiviksi biologisesti hajoavan jätteen kompostoinnista. Aloite perustuu yhteisön jätehuoltostrategiaan sekä metaanipäästöjä koskevaan komission tiedonantoon. Tavoitteena on biologisesti hajoavan jätteen erillinen keräys ja kompostointi yhteisön alueella. •20- 5. IIIDOI II IU LÄIIKSTYMISTAPA JATKOTYÖHÖN: kKSklSTKIHT KIKKKÄTYSIOOKIIMISSA Ottaen huomioon eri alojen epäyhtenäisyyden ja vastaavien kilpailukykyä koskevien tekijöiden monimutkaisuuden on tässä tiedonannossa määritettyjen mahdollisten toimien suhteellista hyötyä sekä palautetta käsiteltävä foorumissa, johon osallistuu mahdollisimman laajasti sekä yksityisiä että julkisia tahoja, joita asia koskee. luomiseen toimien ja häiriöttömään Foorumissa kokoontuvat kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet, ensisijaisesti yritykset, jotka osallistuvat kierrätyksen eri vaiheisiin, kulutustavaroita ja laitteita valmistava teollisuus sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöjen edustajat. Foorumiin osallistuu myös kansallisia ja EU:n virkamiehiä. Foorumin tehtävänä on arvioida kilpailukyvyn avaintekijöitä ja määrittää sopivin yhdistelmä teollisuuden ja/tai viranomaisten toimesta toteutettavia toimia kullakin sektorilla. Foorumi voi myös määrittää millä tavalla toimet toteutetaan käytännössä tulisi keskittyä kansallisten kokemusten mukaisesti. Kehitettävien pääasiassa uusien markkinoiden toimintaan, taloudellisten rakenteiden parantamiseen ja innovaatioihin mahdollisimman laajassa merkityksessä ottaen huomioon komission rahoittamat parhaillaan käynnissä olevat toimet tutkimuksen alalla. Lisäksi foorumi voi tarkastella ympäristölainsäädännön ja -politiikan taloudellisia vaikutuksia teollisuuteen. Lopuksi foorumin on arvioitava, onko tarpeen ja mahdollista perustaa pysyvä elin - eräänlainen Euroopan kierrätysasioiden keskus - jota voitaisiin verrata muissa teollistuneissa maissa olemassa oleviin keskuksiin. Keskuksen tehtäviin voisi kuulua muun muassa teknologian seurantaa, kierrätystä koskevien hyvien käytänteiden levittäminen, innovaatioiden edistäminen verkkojen kautta ja pääsyn helpottaminen yhteisön välineisiin, taloudellisen tiedon ja lainsäädäntöä koskevan tiedon suuremman hyödyn sisämarkkinoiden laajuudesta niin, että yritysten suoristuskykyä tai markkinoiden rakennetta koskevan tiedonvaihdon kilpailupoliittisia suuntaviivoja noudatetaan kokonaisuudessaan. Foorumin on toimitettava komissiolle kertomus kahdentoista kuukauden kuluessa tämän tiedonannon hyväksymisestä. Kertomuksen saatuaan komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen perusteella toteutettavista jatkotoimenpiteistä ja jatkaa tarvittaessa foorumin toimikautta. levittäminen, mikä mahdollistaisi toimijoille Liite 1 Materiaaiit Syntyva jatemaara (kt) Vuosi EI-RAUTAMETALLIT RAUTAMETALLIT PAPERI MUOVIT LASI TEKSTIILIT 3 500<a> 70 000(a) 30 000 17 500 7 400(b) 4 200(c) ! 1 | | 1994 1995 1995 1994 1995 1995 Tämänhetkinen tilanne Uusioraaka- aineiden tuonti (kt) Uusioraaka- aineiden vienti (kt) 1 211 3 610 1065 88 224 162 734 6 090 1 278 330 44 478 Kierratysaste Energiansaastd Tyopaikat 57 43 46 6 50(b) 20 60 - 95 % 60 - 70 % (d) (d> 20 % ± 80 000 ±100 000 ± 60 000 ± 30 000 ± 15 000 ± 20 000 J ; j ! (a) Vanhan romun keräys (b) Pakkaustasi (c) Jäte (d) Tulos ei välttämättä ole myönteinen. Siihen vaikuttavat muuttuvat kustannukset, kuten kuljetus ja kierrätettävän jätteen käsittelyyn, kuten musteen poistoon, liittyvät Lähde: Komission osastot (paitsi työllisyys: teollisuuden arviot) kustannukset. tL Materiaalit Kehiryksen taso E1-RAUTAMETALLIT Korkea koko EL:ssa RAUTAMETALLIT Korkea koko EU:ssa PAPERI Korkea koko EU. ssa MUOVIT LASI TEKSTIILIT Hiljattain perustettua teollisuutta Italiassa, Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Hyvin vähän kehitystä muualla EU. ssa. Korkea koko EU. ssa, lukuun ottamatta Kreikkaa ja Portugalia, jossa vasta kehitellään. Vakiintunut teollisuus EU:ssa, varsinkin Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa, Tanskassa, Alankomaissa ja Italiassa. Teollisuuden jarjestaytyminen Lukuisiapaikallisiaja alueellisia toimijoita (kerays ja lajittelu), PK- yritykset uudelleenkasittelevat. Lukuisia paikallisia toimijoita (keräys ja lajittelu), vähemmän alueellisia toimijoita. Vähän toimijoita. Alueellisesti, läheiset yhteydet paperinvalmistajiin. Hyvin vähän toimijoita. Hyvin läheiset yhteydet lajittelun ja käsittelyn/uudelleenkäsit telyn välillä. Kierrän steollisuuden rakenne Yksityisen ja julkisen sektorin asema Yertikaalisen yhdentymisen aste \ Kokonaan yksit\ inen Matala | Kokonaan yksityinen Mantereella korkeampi kuin YhdistyneessS kuningaskunnassa. Yksityinen, julkinen sektori osallistuu paikalliseen keräykseen. Korkea kasittelysta alkaen. Julkinen sektori osallistuu paikalliseen keräykseen. Yksityinen käsittely. Korkea kasittelysta alkaen 1 usien toimijoiden aiheuttama kilpailu Yahaista. ainoastaan keraysvaiheessa paikallisten jatehuoltoaloitteiden seurauksena. Joitakin jatehuoltoyrityksia paikallisten aloitteiden seurauksena. Korkea kerfiyksen tasolla: - vapaaehtoistoimintaa -jatehuoltoyritykset. hyvin vahaista, lukuun ottamatta keraysvaihetta (kuten paperi). Liite 2 Teknologian kayttoaste matala keskitaso korkea i keskitaso j matalalcorkea j j korkea (pohmeerien \ kasittely). Alueelliset toimijat. Läheiset yhteydet lasialan yrityksiin. Yleensä yksityinen, julkinen sektori osallistuu toisinaan keräykseen. Yleensa korkea, varsinkin EU:n pohjoisissa osissa. Hyvin vähän toimijoita (alueellisia, asiakkaat hyvin laajalla). Ei ole. Yksityinen, jonkin verran vapaaehtoista ja julkisen sektorin osallistumista keräykseen. matala "keskitaso Jatehuoltoyrityksista tulossa paikallisia viranomaisia kierrStyssopimusten osalta (Ranska, Belgia, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Tanska). Vapaaehtoistajajulkisen ! matala sektorin keraysta. ! (t>6voimavoittoinen) 23 I Lähde: Komission osastot Keräyksen ja lajittelun asema alan suorituksessa Kierratettavan jätteen alkuperä Kotitaloudet Teollisuus Kotitaloudet Suhteelliset keräyskustannukset keskitaso/korkeat (lukuun ottamatta tölkkejä) matalat/olemattomat keskitaso/korkeat Keratyn materiaalin laatu Lajittelujarjestelma Lajittelu- kustannukset keskitaso/korkea automaattinen matalat/korkeat korkea/hyvä manuaalinen matalat keskitaso/hyvä manuaalinen keskitaso/korkeat Liite 3 Materiaalit RAUTAMETALLIT JA EI-RAUTAMETALLIT PAPERI MUOVI LASI TEKSTIILIT Kotitaloudet korkeat keskitaso/hyvä Teollisuus Kotitaloudet olemattomat/matalat korkeat keskitaso/hyvä hyvä Teollisuus olemattomat/vähäiset keskitaso/hyvä Kotitaloudet Teollisuus matalat/keskitaso/ hyvin korkeat keskitaso/matalat keskitaso/erittäin hyvä keskitaso/hyvä manuaalinen manuaalinen /automaattinen manuaalinen manuaalinen /automaattinen manuaalinen /automaattinen manuaalinen keskitaso korkeat korkeat keskitaso/korkeat matalat/keskitaso keskitaso/korkeat Teollisuus keskitaso/matalat hyvä manuaalinen keskitaso Lähde: komission osastot 24 ISSN 1024-4492 KOM(98) 463 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 12 08 15 Luettelonumero : CB-CO-98-472-FI-C ISBN 92-78-38391-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2263/98 του Miguel ARIAS CANETE προς την Επ τροπή. ΕΓΤΠΕ - Τμήμα Εγγυήσεων στη Σουηδία, 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Sweden
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

formats: html pdf print

text: C 50/140 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 22. 2. 1999 (1999/C 50/209) GRAPTH ERVTHSH E-2263/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sth Soyhdi·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Soyhdi·a to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw); (1999/C 50/210) GRAPTH ERVTHSH E-2264/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sthn Aystri·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Aystri·a to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw); (1999/C 50/211) GRAPTH ERVTHSH E-2265/98 ypobolh· : Miguel Arias Caæete (PPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn sth Finlandi·a, 1995 Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poio· ei·nai to synoliko· poso· poy e·labe h Finlandi·a, to 1995, apo· to EGTPE › Tmh·ma Eggyh·sevn,: › dieykrini·zontaw kai thn katanomh· kata· kefa·laia (pov· deiw kallie·rgeiew, za·xarh, metajvta· yfa·smata kai metajoskv· lhkew, a·lloi tomei·w h· fytika· proi¤o·nta, ampelooiniko·w tome·aw, kapno·w, ga·la kai galaktokomika· proi¤o·nta, bo·eio, pro·beio, ai·geio kai xoirino· kre·aw, ayga· kai poylerika·, loipa· me·tra zvikh·w paragvgh·w, epistrofe·w gia epejergasme·na gevrgika· proi¤o·nta, epistrofe·w gia episitistikh· boh·ueia thw EE, dianomh· gevrgikv· n proi¤o·ntvn se anajiopauoy·ntew, synodeytika· me·tra, me·tra ana·ptyjhw thw ypai·uroy en sxe·sei prow th leitoyrgi·a tvn agorv· n, a·lla me·tra, eisodhmatike·w enisxy·seiw kai Eyrvpai¤ko· Tamei·o eggyh·sevn Aliei·aw); › kai thn katanomh· kata· tro·poyw (epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·seiw gia thn anista·umish tvn timv· n, enisxy·seiw me ba·sh thn e·ktash tvn kalliergeiv· n, enisxy·seiw me ba·sh ton ariumo· tvn zv· vn, epidoth·seiw prosanatolismoy·, enisxy·seiw prow thn idivtikh· apouh·keysh, apo·syrsh kai synafei·w ene·rgeiew, antistaumi- stika· posa·, synodeytika· me·tra thw metarry·umishw thw KAP, kai dapa·new dhmo·siaw apouh·keyshw);


title: 98/480/EF: Kommissionens henstilling af 22. juli 1998 om god miljøpraksis for vaske- og rengøringsmidler (meddelt under nummer K(1998) 2163)

eurovoc_concepts:
code of conduct
energy consumption
environmental protection
organic chemical
packaging
polishing and scouring preparations

text: 1. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 215/73 KOMMISSIONENS HENSTILLING af 22. juli 1998 om god miljøpraksis for vaske- og rengøringsmidler (meddelt under nummer K(1998) 2163) (98/480/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLES- SKABER, af Det som henviser Europæiske Fællesskab, særlig artikel 155, andet led, og traktaten om oprettelse til ud fra følgende betragtninger: Vaske- og rengøringsmidler har allerede været genstand for forskellige fællesskabsbestemmelser om fremstilling, passende h(cid:134)ndtering, anvendelse og mærkning, særlig R(cid:134)dets direktiv 73/404/EØF af 22. november 1973 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om vaske- og rengøringsmidler (1), senest ændret ved direktiv 86/ 94/EØF (2), og Kommissionens henstilling 89/542/EØF af 13. september 1989 om mærkning af vaske- og rengø- ringsmidler (3); R(cid:134)dets direktiv 88/379/EØF af 7. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikette- ring af farlige præparater (4), senest ændret ved direktiv 96/65/EF (5), gælder for vaske- og rengøringsmidler, der er klassificeret som farlige i henhold til artikel 3 i oven- nævnte direktiv; foranstaltningerne i denne henstilling foregriber ikke kravene i Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets direktiv 94/ 62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballa- geaffald (6); Der gælder særlige fællesskabskrav for kosmetiske midler, som ikke er omfattet af denne henstilling; miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til vaskemidler som fastsat i Kommissionens beslutning 95/365/EF (7) er forskellige fra denne henstilling; fabri- kanter bør derfor overveje at anvende Fællesskabets miljømærke udover at overholde denne henstilling; Kommissionen har for effektiv anvendelse af miljøaftaler i en meddelelse til R(cid:134)det og Europa-Parlamentet (8); R(cid:134)det og Europa-Parlamentet har retningslinjer fastlagt i deres resolutioner af 17. juli 1997 og 7. oktober 1997 om miljøaftaler anerkendt, at s(cid:134)danne aftaler kan være et værdifuldt til at udnytte industriens egen instrument ansvarsbevidsthed maksimalt (9); Kommissionen finder, at alle berørte parter skal konsul- teres vedrørende henstillingen og i særdeleshed vedrø- rende dens implementering og de opn(cid:134)ede resultater, for derved at fremme effektiviteten og for at garantere gennemsigtighed og troværdighed for denne industrifor- pligtelse, som anerkendt af Kommissionen i form af en kommissionshenstilling; reduktion i vasketemperaturer ville nedbringe energifor- bruget og s(cid:134)ledes nedbringe CO2-emissionerne; reduktion af forbruget af vaskemidler og deres emballage vil sandsynligvis mindske de generelle miljøvirkninger tilknyttet vaske- og rengøringsmidler; reduktion af svært bionedbrydelige ingredienser i vaske- og rengøringsmidler vil reducere vaske- og rengørings- midlers miljøvirkninger; industrien udarbejdede en adfærdskodeks for at forbedre forbrugeroplysningen, der kunne sikre rigtig anvendelse og især dosering af vaske- og rengøringsmidler gennem mere detaljeret mærkning, oplysende annoncer og andre programmer med henblik p(cid:134) at gøre forbrugerne mere miljøbevidste, spare ressourcer og have direkte positive virkninger for vandkvaliteten og miljøet generelt; der er i hver medlemsstat nationale sammenslutninger, der repræsenterer størstedelen af virksomhederne i vaske- og rengøringsmiddelindustrien; de er alle medlemmer af AISE (Association Internationale de la savonnerie, de la d(cid:130)tergence et des produits d’entretien), der har forpligtet sig til at anvende denne kommissionshenstilling; (1) EFT L 347 af 17. 12. 1973, s. 51. (2) EFT L 80 af 25. 3. 1986, s. 51. (3) EFT L 291 af 10. 10. 1989, s. 55. (4) EFT L 187 af 16. 7. 1988, s. 14. (5) EFT L 265 af 18. 10. 1996, s. 15. (6) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 10. (7) EFT L 217 af 13. 9. 1995, s. 14. (8) KOM (96) 561, endelig udg. af 27. november 1996. AISE, der repræsenterer over 90 % af vaske- og rengø- ringsmiddelindustrierne i Fællesskabet, har forpligtet sig til at sikre overensstemmelse med denne henstilling i samarbejde med de nationale sammenslutnigner; (9) EFT C 286 af 22. 9. 1997, s. 254 og EFT C 321 af 22. 10. 1997, s. 6. L 215/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 8. 98 ikke AISE-medlemmer, der sælger, markedsfører eller fremstiller vaske- og rengøringsmidler i Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Økonomiske samarbejds- omr(cid:134)de kan ogs(cid:134) deltage heri; de resultater, der opn(cid:134)s ved denne henstilling, bør meddeles til Europa-Parlamentet og R(cid:134)det samt til offent- ligheden lige som Kommissionens meddelelser om miljøaftaler; gennemførelse af Kommissionens henstilling skal p(cid:134) den ene side sikres af AISE ved over for Kommissionen at sikre overensstemmelse med bestemmelserne i denne henstilling og p(cid:134) den anden side af de nationale sammen- slutninger, der vil samarbejde med myndighederne i sikre gennemførelse af disse medlemsstaterne for at bestemmelser; denne henstilling bør træde i kraft s(cid:134) hurtigt som muligt for at reducere miljøvirkningerne af anvendelsen af vaske- og rengøringsmidler; det er nødvendigt, at producenter og forbrugere udviser andre bestræbelser, for at der kan opn(cid:134)s bæredygtig udvikling, HENSTILLER: Artikel 1 I denne henstilling forst(cid:134)s ved vaske- og rengøringsmidler de produkter, der sælges til offentligheden generelt til brug ved vask og rengøring. Artikel 2 Den samlede mængde energi, der anvendes til et vaske- kredsløb for produktgruppen defineret i artikel 1, bør reduceres med 5 % inden (cid:134)r 2002 i forhold til 1996. Artikel 3 Forbruget pr. capita i Det Europæiske Fællesskab af produktgruppen defineret i artikel 1 bør reduceres med 10 % inden (cid:134)r 2002 i forhold til 1996. Artikel 4 Forbruget pr. capita af primær og sekundær emballage af produktgruppen defineret i artikel 1 bør reduceres med 10 % inden (cid:134)r 2002 i forhold til 1996. Artikel 5 Indholdet af svært bionedbrydelige organiske ingredi- enser, som defineret i bilaget, bør reduceres for produkt- gruppen defineret i artikel 1 inden (cid:134)r 2002 i forhold til 1996. Artikel 6 Gennem forbrugeroplysning skal der informeres om korrekt brug af vaske- og rengøringsmidler, jf. dog R(cid:134)dets direktiv 84/450/EØF (1) om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om vildledende reklame. Artikel 7 For at overv(cid:134)ge fremskridt med hensyn til denne henstil- ling vil der blive indsamlet statistiske oplysninger i medlemsstaterne. De indsamlede statistiske oplysninger skal rapporteres til henholdsvis Kommissionen og til de nationale myndigheder. De oplysninger og data, der skal indsamles, samt dataindsamlingen og -efterprøvningen er fastlagt i bilaget. De nationale AISE-sammenslutninger og AISE selv vil f(cid:134) en neutral organisation til at indsamle og behandle de statistiske oplysninger. Artikel 8 Med henblik p(cid:134) gennemførelse af denne henstilling samarbejder de nationale myndigheder med de nationale medlemmer af AISE. Artikel 9 Indtil m(cid:134)lene i henstillingen er n(cid:134)et, hører Kom- missionen hvert andet (cid:134)r medlemsstaterne, AISE og forbrugerudvalget (2) om situationen med hensyn til gennemførelse af henstillingen. Kommissionen under- retter R(cid:134)det og Europa-Parlamentet herom og stiller oplysningerne til r(cid:134)dighed for offentliggheden. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Martin BANGEMANN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 250 af 19. 9. 1984, s. 17. Direktivet er senest ændret ved R(cid:134)dets og Europa-Parlamentet direktiv 97/55/EF af 6. oktober 1997, EFT L 290 af 23. 10. 1997, s. 18. (2) EFT L 162 af 13. 7. 1995, s. 37. 1. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 215/75 BILAG AISE og de nationale medlemmer heraf indsamler alle nødvendige data og overv(cid:134)ger gennemførelsen af denne henstilling. Med henblik herp(cid:134) kan de nationale sammenslutninger, der er medlemmer af AISE samarbejde med de nationale myndigheder. Referencegrundlaget for gennemførelse af henstillingens m(cid:134)l er (cid:134)r 1996. Følgende data indsamles for hvert enkelt nationalt marked: Produktforbrug Virksomheder opgiver deres samlede forbrug af vaske- og rengøringsmidler (pulver og flydende) i tons pr. kalender(cid:134)r. Forbrug betyder salg p(cid:134) hvert nationalt marked af vaske- og rengøringsmidler m(cid:134)lt i tons. Emballageforbrug Virksomheder opgiver deres rengøringsmidler i tons pr. kalender(cid:134)r p(cid:134) hvert nationalt marked. forbrug af emballage samlede til de ovennævnte vaske- og Svært bionedbrydelige organiske ingredienser Virksomheder opgiver deres samlede forbrug af svært bionedbrydelige organiske ingredienser (1) tilknyttet det ovenfor nævnte salg af vaske- og rengøringsmidler (pulver og væsker) i tons pr. kalender(cid:134)r p(cid:134) hvert nationalt marked. Energiforbrug Reduktion af energiforbruget pr. vask vil blive defineret p(cid:134) basis af ændring i vaskeprogrammers temperaturfordeling. AISE vil opstille passende og repræsentative vanestudier p(cid:134) europæisk plan for at finde temperaturprofilen for hver medlemsstat. Statistiske oplysninger indsamles i medlemsstaterne og rapporteres gennem AISE til Kommissionen hvert andet (cid:134)r, undtagen for energiforbruget, der kun opgives for 1996 og igen i (cid:134)r 2002. Den første rapport med data for referencegrundlaget 1996 meddeles Kommissionen i september 1998. Den første statusrapport om 1997 og 1998 meddeles Kommissionen i september 1999. Rapporterne til Kommissionen omfatter data for hver medlemsstat og gennemsnitsdata for EU. Overensstemmelse med m(cid:134)lene i denne henstilling vil blive baseret p(cid:134) vægtede gennemsnitsdata for EU. Med den første rapport giver AISE Kommissionen en liste over virksomheder, der gennemfører henstillingen i hver medlemsstat. Indsamling og efterprøvning af data foretages af et uafhængigt organ med passende erfaring. Det uafhængige organ garanterer, at ikke videregives. fra de individuelle virksomheder fortrolige oplysninger (1) Svært bionedbrydelige organiske ingredienser er dem, der ikke bionedbrydes mere end 70 % i SCAS-testsystemet for bionedbrydelighed eller i Zahn Wellens test som defineret under C. 12 og C. 9 i bilag V til direktiv 67/548/EØF (EFT 196 af 16. 8. 1967), senest ændret ved direktiv 92/32/EØF (EFT L 154 af 5. 6. 1992)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2259/98 von Miguel ARIAS CAÑETE an die Kommission. Abteilung Garantie des EAGFL in Luxemburg von 1986-1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Luxembourg
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/138 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 2. 1999 fleisch, Schweinefleisch, Eier und Gefl(cid:252)gel, sonstige Ma(cid:223)nahmen zugunsten tierischer Erzeugnisse, Erstattungen bei der Verarbeitung landwirtschaftlicher Erzeugnisse, Erstattungen bei der EU-Nahrungs- mittelhilfe, Verteilung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen an Bed(cid:252)rftige, flankierende Ma(cid:223)nahmen, Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln? (1999/C 50/204) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2258/98 von Miguel Arias Caæete (PPE) an die Kommission (22. Juli 1998) Betrifft: Abteilung Garantie des EAGFL in den Niederlanden von 1986-1995 Kann die Kommission angeben, welchen Gesamtbetrag die Niederlande in den Jahren 1986 bis 1995 aus der Abteilung Garantie des EAGFL erhalten hat, und dabei die Verteilung der Ausgaben nach: › Kapiteln (Ackerkulturen, Zucker, Textilpflanzen und Seidenraupen, sonstige Sektoren oder pflanzliche Erzeugnisse, Weinbauerzeugnisse, Tabak, Milch und Milcherzeugnisse, Rindfleisch, Schaf- und Ziegen- fleisch, Schweinefleisch, Eier und Gefl(cid:252)gel, sonstige Ma(cid:223)nahmen zugunsten tierischer Erzeugnisse, Erstattungen bei der Verarbeitung landwirtschaftlicher Erzeugnisse, Erstattungen bei der EU-Nahrungs- mittelhilfe, Verteilung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen an Bed(cid:252)rftige, flankierende Ma(cid:223)nahmen, Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln? (1999/C 50/205) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2259/98 von Miguel Arias Caæete (PPE) an die Kommission (22. Juli 1998) Betrifft: Abteilung Garantie des EAGFL in Luxemburg von 1986-1995 Kann die Kommission angeben, welchen Gesamtbetrag Luxemburg in den Jahren 1986 bis 1995 aus der Abteilung Garantie des EAGFL erhalten hat, und dabei die Verteilung der Ausgaben nach: › Kapiteln (Ackerkulturen, Zucker, Textilpflanzen und Seidenraupen, sonstige Sektoren oder pflanzliche Erzeugnisse, Weinbauerzeugnisse, Tabak, Milch und Milcherzeugnisse, Rindfleisch, Schaf- und Ziegen- fleisch, Schweinefleisch, Eier und Gefl(cid:252)gel, sonstige Ma(cid:223)nahmen zugunsten tierischer Erzeugnisse, Erstattungen bei der Verarbeitung landwirtschaftlicher Erzeugnisse, Erstattungen bei der EU-Nahrungs- mittelhilfe, Verteilung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen an Bed(cid:252)rftige, flankierende Ma(cid:223)nahmen, Ma(cid:223)nahmen im Bereich l(cid:228)ndlicher Entwicklung im Zusammenhang mit funktionsf(cid:228)higen M(cid:228)rkten, sonstige Ma(cid:223)nahmen, Einkommensbeihilfen und Europ(cid:228)ischer Fischerei-Garantiefonds) › und nach Art der Beihilfen (Ausfuhrerstattungen, preisausgleichende Beihilfen, Fl(cid:228)chenbeihilfen, Beihilfen pro Tier, Ausrichtungspr(cid:228)mien, Beihilfen f(cid:252)r die private Lagerhaltung, R(cid:252)cknahmen und (cid:228)hnliche Ma(cid:223)- nahmen, Ausgleichsbetr(cid:228)ge, flankierende Ma(cid:223)nahmen der GAP-Reform und Kosten der (cid:246)ffentlichen Lagerhaltung) aufschl(cid:252)sseln?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1586/98 af 22. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1007/98 om fastsættelse af udligningsstøtten for bananer, der blev produceret og markedsført i Fællesskabet i 1997, af fristen for betaling af restbeløbet af denne støtte samt af enhedsbeløbet for forskud for 1998

eurovoc_concepts:
EU production
advance payment
aid to agriculture
financial loss
marketing
tropical fruit

text: L 206/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1586/98 af 22. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1007/98 om fastsættelse af udligningsstøtten for bananer, der blev produceret og markedsført i Fællesskabet i 1997, af fristen for betaling af restbeløbet af denne støtte samt af enhedsbeløbet for forskud for 1998 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 404/93 af 13. februar 1993 om den fælles markedsordning for bananer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3290/ 94 (2), særlig artikel 12, stk. 6, og artikel 14, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EØF) nr. 1858/93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 796/95 (4), er der fastsat forordning (EØF) nr. gennemførelsesbestemmelser 404/93 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r reglerne om støtte til udligning af indkomsttab i forbindelse med markedsføring af bananer; til forhøje enhedsbeløbet traf beslutninger vedrørende produktions(cid:134)ret da R(cid:134)det 1998/1999 for forskellige landbrugsprodukter, forpligtede Kommissionen sig til at for forskud p(cid:134) den udligningsstøtte, der skal udbetales for 1998; dette beløb bør fastsættes, og som følge heraf bør der ske en tilpasning af den sikkerhed, der skal stilles ved indgivelsen af de ansøgninger, der indgives fra og med denne forordnings ikrafttrædelse; Kommissionens forord- ning (EF) nr. 1007/98 (5) bør ændres i overensstemmelse hermed; denne forordning bør straks træde i kraft under hensyn til den tidsplan, der gælder for indgivelsen og administrati- onen af ansøgninger om forskud under denne ordning; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Bananer (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1007/98 affattes s(cid:134)ledes: Beløbet »3. forskud for bananer, der markedsføres fra januar til oktober 1998, er lig med 19,44 ECU/100 kg. for hvert Den dertil hørende sikkerhed er p(cid:134) 9,72 ECU/100 kg. Producentmedlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der straks foretages en udbetaling af de supplerende forskud for de tidligere jf. første afsnit. « perioder af 1998, Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 47 af 25. 2. 1993, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 170 af 13. 7. 1993, s. 5. (4) EFT L 80 af 8. 4. 1995, s. 17. (5) EFT L 145 af 15. 5. 1998, s. 4


title: WRITTEN QUESTION No. 2290/98 by José BARROS MOURA to the Commission. Information leak in respect of the assessment of the National Employment Plans

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to EU information
action programme
confidentiality
employment policy
interinstitutional cooperation (EU)
press
report

formats: html print


title: Ehdotus: neuvoston direktiivi rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautatieinfrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
common transport policy
freedom to provide services
rail transport
trade licence
transport company

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO t: CORRIGENDUM La cote interinstitutionnelle 98/0265(COD) du document COM(1998)480 final du 22. 07. 1998 doit se lire 98/0265 (SYN). Concerne toutes les versions linguistiques. Bryssel, 07. 10. 1998 KOM(1998)4801opull. 12 98/0265 (SYN) 98/0266 (SYN) 98/0267 (SYN) Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI rautatieyritysten toimiluvista annetun direktiivin 95/18/EY muuttamisesta Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautatieinfrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä ja rautatieinfrastruktuurin käyttömaksujen perimistä sekä turvallisuustodistusten antamista koskevan direktiiviehdotuksen yksittäisten artiklojen selitykset (komission esittämät) 98/0265 (SYN) Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta I EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,*. ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,* toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien,6 sekä katsoo, että 1 2 3 4 neuvoston direktiiviä 91/440/ETY7 olisi muutettava direktiivin täytäntöönpanosta sen antamisen jälkeen saatujen kokemusten ja rautatiealalla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta varmistettaisiin direktiivin tavoitteiden saavuttaminen, kahden erillisen toiminnan, eli liikennepalvelujen tarjoamisen ja infrastruktuurin hallinnon, julkisen tehokkaan toiminnan ja kehittämisen edistämiseksi, rautatiealalle annetun luomiseksi rahoituksen käytön avoimuuden infrastruktuurimaksuille on tarpeellista erottaa toiminnan tuloslaskelmat ja taseet, lisäämiseksi. sekä vakaan perustan toisistaan näiden kahden rautatieyritykset tarjoavat ja niiden muodostamat kansainväliset kun direktiivin 91/440/ETY 10 artiklassa tarkoitettuja palveluja, niiden on voitava hyödyntää täysin kyseisessä artiklassa säädettyjä oikeuksia käyttää rautateiden infrastruktuuria, ryhmittymät tämän vuoksi kaikkia rautatieyrityksiä ja kansainvälisiä ryhmittymiä on kohdeltava yhtäläisesti ja syrjimättä rautateiden infrastruktuurin käytön ehtona olevien toimintojen laatiminen olisi annettava sellaisten osalta, ja tarjoa riippumattomien rautatieliikennepalveluja, tästä syystä elinten turvallisuussääntöjen tehtäväksi, yritysten jotka eivät itse tai E Y V LC E Y V LC EYVL C E Y V LL 237, 24. 8. 1991, s. 25. 12 ISSN 1024-4492 KOM(98) 480/2 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 06 10 Luettelonumero : CB-CO-98-570-FI-C ISBN 92-78-39678-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: QUESTION ECRITE no 2303/98 de Fernand HERMAN à la Commission. Egalité de traitement des ressortissants de l'Union européenne

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/71 RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (6 octobre 1998) Dans sa rØponse (cid:224) la question orale H-0527/98 sur le mŒme sujet, la Commission a eu dØj(cid:224) l(cid:146)opportunitØ d(cid:146)Øclairer l(cid:146)Honorable Parlementaire sur la nature et les objectifs du rapport des services de la Commission sur l(cid:146)Øvaluation des plans nationaux pour l(cid:146)emploi (1). Ce rapport ainsi que la communication (cid:224) laquelle il se rapporte (2), contiennent les rØsultats de l(cid:146)examen entrepris par la Commission, dans le respect de ses attributions, sur les plans d(cid:146)action nationaux pour l(cid:146)emploi basØs sur les lignes directrices approuvØes par le Conseil. Dans le plein exercice de son r(cid:244)le au sein du comitØ de l(cid:146)emploi et du marchØ de travail, la Commission a participØ aux travaux de celui-ci visant la prØparation de Conseil europØen de Cardiff. Le lendemain de l(cid:146)approbation de la communication le 14 mai 1998, la Commission a remis celle-ci ainsi que le rapport d(cid:146)appui, aux reprØsentants des (cid:201)tats membres afin d(cid:146)aider le comitØ dans le processus d(cid:146)examen en commun des plans nationaux. Les rØsultats du Conseil europØen de Cardiff, pour ce qui concerne la stratØgie pour l(cid:146)emploi, sont apprØciØs de fa(cid:231)on fort positive par la Commission, les (cid:201)tats membres, les partenaires sociaux et, il semble, aussi par le Parlement. Un dialogue trŁs dynamique a ØtØ engagØ entre la Commission et les (cid:201)tats membres, lequel a dØbouchØ plus rØcemment sur la rØalisation de rØunions bilatØrales avec tous les (cid:201)tats membres, et la remise de rapports de mise en (cid:156)uvre, permettant d(cid:146)Øclairer des aspects insuffisamment dØveloppØs dans les plans d(cid:146)action. La Commission se rØjouit de ce que la stratØgie europØenne pour l(cid:146)emploi a ØtØ menØe, dŁs le dØbut de sa mise en (cid:156)uvre, avec un degrØ ØlevØ de coopØration entre les institutions, et elle entend mettre tout en (cid:156)uvre pour qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)avenir, cet esprit de coopØration soit maintenu. (1) «Des lignes directrices (cid:224) l(cid:146)action concrŁte: Øvaluation concrŁte des Plans d(cid:146)action Nationaux › Rapport d(cid:146)appui». (2) COM(98) 316 final «Des lignes directrices (cid:224) l(cid:146)action concrŁte: Examen des Plans d(cid:146)action Nationaux pour l(cid:146)Emploi». (1999/C 96/100) QUESTION (cid:201)CRITE E-2303/98 posØe par Fernand Herman (PPE) (cid:224) la Commission (22 juillet 1998) Objet: EgalitØ de traitement des ressortissants de l(cid:146)Union europØenne Lors d(cid:146)un rØcent voyage en groupe organisØ par une association du 3e (cid:226)ge, une infraction au principe d(cid:146)ØgalitØ de traitement des citoyens europØens a ØtØ constatØe, s(cid:146)agissant de la perception du droit d(cid:146)entrØe dans les musØes et, plus particuliŁrement, au Palais des Doges de Venise. Si l(cid:146)entrØe Øtait gratuite pour les retraitØs de nationalitØ italienne, elle ne l(cid:146)Øtait pas pour les retraitØs de nationalitØ belge. Il s(cid:146)agit donc d(cid:146)une discrimination affichØe qui se fonde sur le critŁre de la nationalitØ, ce qui est contraire au traitØ. En tant que gardienne des traitØs, que compte faire la Commission pour mettre fin (cid:224) de telles discriminations? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (22 septembre 1998) La Commission est d(cid:146)accord avec l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)il n(cid:146)est pas exclu que l(cid:146)inØgalitØ de traitement des ressortissants italiens et des ressortissants d(cid:146)autres (cid:201)tats membres (cid:224) l(cid:146)Øgard de la perception du droit d(cid:146)entrØe dans les musØes pourrait reprØsenter une discrimination qui se heurterait aux articles 6 et 59 du traitØ CE. Pour cette raison, la Commission prendra contact avec les autoritØs italiennes pour de plus amples informations. Dans une affaire similaire, la Cour de justice a dØj(cid:224) eu l(cid:146)occasion de constater un manquement d(cid:146)un (cid:201)tat membre concernant la perception d(cid:146)un droit d(cid:146)entrØe dans des musØes nationaux (1). (1) Commission/Espagne, affaire C-45/93, arrŒt du 15. 3. 1994 (Rec. 1994 I 911)