title: Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU's lånoptagelse og långivning i 1997

eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EIB loan
EU borrowing
New Community Instrument

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 07. 1998 KOM(1998) 409 endelig udg. RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM EU'S LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11997 INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING 1. LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 1. 1. 1. 2. LANOPTAOELSESTRANSAKTIONER 1. 1. 1. International finansiel baggrund. 1. 1. 2. Lofter i forbindelse med EU-långivningen 1. 1. 3. Udviklingen i lånoptagelsen LANGIVNINGSAKTTVrrETER INDEN FOR EU 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 3. 1. 2. 4. EKSF 1. 2. 5. Det nye fællesskabsinstrument (NIC) 1. 2. 6. Euratom 1. 2. 7. Den europæiske efterspørgsel efter investeringer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) Den Europæiske Investeringsfond (E1F) EU's mellemfristede finansielle støtte : 2. LANGIVNINGSAKTIVITETERI TREDJELANDE 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. SAMLETBILLEDE EU'S MAKROFINANSIELLE BISTAND Betalingsbalancestøtte 2. 2. 1. 2. 2. 2. Lånefacilitet til fordel for SNG LAN I HENHOLD TIL AFGØRELSE 97/256/EF: DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE, MIDDELHAVSLANDENE, LANDENE I LATINAMERIKA OG ASIEN SAMT SYDAFRIKA 2. 3. 1. 2. 3. 2. 2. 3. 3. 2. 3. 4. LOMÉ-KONVENTIONENS SIGNATARLANDE 2. 4. 1. Udviklingen i långivningen fordelt på større geografiske områder 2. 4. 2. ANDRE EU-INSTRUMENTER 2. 5. 1. 2. 5. 2. EIB's målsætninger og prioritering. LangivningsaktMteter Risikodeling Samarbejde med andre institutioner. Euratom Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) EIB's risikokapitaltransaktioner 3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 3. 1. 3. 2. RENTEGODTGØRELSER BUDGETGARANTIER 3. 2. 1. 3. 2. 2. Garantimellemværendet pr. 31. december 1997 Anvendelsesområde 4. STATISTISK BILAG. 4 5 5 5 5 6 6 6 6 8 10 // // 12 13 13 14 14 14 14 15 15 18 19 25 26 26 26 27 27 28 28 25 26 29 31 TABELLER 1-1 Lånoptagelser på det internationale marked 1-2 EIB-lånenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling 1-3 EIFs aktiviteter i 1997 - Geografisk fordeling 1-4EKSF-Iånil997 1-5 Status over NIC-lån pr. 31. 12. 1997 2-1 Finansiering uden for EU i 1997-Oversigt 2-2 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Central- og Østeuropa 2-3 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Middelhavslandene 2-4 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Latinamerika og Asien 2-5 PHARE-programmets og de internationale finansieringsinstitutioners andel i EIB-finansierede projekter i Central- og Østeuropa 2-6 De internationale finansielle institutioners andel i EIB-finansierede projekter i Middelhavslandene 2-7 Fælles interesse i projekter undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien 2-8 EIB-lån undertegnet i 1997 i Central- og Østeuropa (Rådets afgørelse 97/256/EF) 2-9 EIB-lån undertegnet i 1997 i Middelhavslandene (Rådets afgørelse 97/256/EF) 2-10 EIB-lån undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien (Rådets afgørelse 97/256/EF) 3-1 Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31. 12. 1997 4-1 Årlig udvikling i EIFs lånoptagelse og långivning 4-2 EU-lånoptagelser 4-3 EU-lånoptagelser i 1997 fordelt på lånevaluta 4-4 Fordeling på sektor og instrument af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997 4-5 Lån ydet i EU af EIB i 1996 og 1997, opdelt efter økonomiske formål 4-6 Geografisk fordeling af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997 4-7 NIC-lån fordelt på lande pr. 31. 12. 1997. 4-8 NIC-lånoptagelse fordelt på valuta: samlet gæld pr. 31. 12. 1997 4-9 Rentegodtgørelser i EU via de forskellige fællesskabsinstrumenter 1977-1997 4-10 Finansiel bistand uden for EU, gældende eller under forhandling pr. 31. 12. 1997 5 8 9 ! 10 U 13 16 17 18 20 20 21 23 24 25 30 32 33 34 34 35 36 37 37 38 39 INDLEDNING Rådets afgørelser om det nye fællesskabsinstrument (NIC)1 og låneinstrumenterne 1. til fordel for Euratoms forskning og aktiviteter2 fastsætter, at Kommissionen hvert år skal informere Rådet og Europa-Parlamentet om iværksættelsen af disse instrumenter. Europa- Parlamentet har desuden i sin beslutning om øget politisk kontrol med EU's lånoptagelse og långivning3 anmodet om, at rapporten også skal omfatte EKSF's og EIB's aktiviteter. Endvidere fastsættes det i afgørelse 83/200/EØF (NIC III) og afgørelse 87/182/EØF (NIC IV), at der hvert halve år skal informeres om udnyttelsen af lånetrancherne. En redegørelse for samtlige disse aktiviteter for året 1997, herunder for andet halvår af samme år for NIC's vedkommende, findes i kapitel 1 i denne rapport. Siden 1997 har en rådsafgørelse4 pålagt Kommissionen hvert år og hvert halve år at 2. informere Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af EIB-lån, for hvilke der stilles garanti over EU-budgettet, i de central- og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Den Sydafrikanske Republik. For at give et samlet billede af EU's eksterne transaktioner omfatter denne rapport ligeledes en sammenfatning af EU's makrofinansielle bistand til tredjelande, EIB's aktiviteter i AVS-landene og EBRD's aktiviteter. En redegørelse for disse aktiviteter findes i kapitel 2 i denne rapport. 3. For at opfylde Rådets og Europa-Parlamentets informations- og kontrolkrav om EU-budgettets forpligtelser i tilknytning til EU's lånoptagelse og långivning redegøres der i kapitel 3 i denne rapport for budgetvirkningen af de udbetalte rentegodtgørelser og garantimellemværendet i forbindelse med de forskellige finansielle instrumenter, der er nævnt ovenfor. Afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25. 10. 1978. Afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10. 2. 1981. Afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23. 12. 1981. Afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24. 3. 1982. Afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28. 4. 1983. Afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14. 3. 1987. Afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6. 4. 1977. 2 3 Dok. PE/67134,EFTC287af9. 11. 1981. 4 Afgørelse 97/256/EF, EFT L 102 af 19. 4. 1997. 1. LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 1. 1. LANOPTAGELSESTRANSAKTIONER 1. 1. 1. International finansiel baggrund I 1997 steg omfanget af internationale finansieringer på ny betragteligt efter den betydelige stigning i 1996 og på trods af den finanskrise, der opstod i Sydøstasien fra og med juli måned. Baggrunden for det høje aktivitetsniveau er generelt de lave langfristede rentesatser og den lave inflation, den fortsat høje økonomiske aktivitet i USA og de forbedrede økonomiske udsigter for Europa samt de positive beslutninger om overgangen til euroen. Alle disse faktorer har understøttet obligationsudstedelsen, som steg med 31% inden for OECD-området efter en stigning på 56% i 1996. Euro-obligationerne bevarede ligeledes deres tiltrækningskraft og steg med 40% efter en stigning på over 64% i 1996. De internationale lån gik også op i 1997 (+ 26%) efter et fald i 1996 (se tabel 1-1). De forbedrede økonomiske forhold og de lave langfristede nominelle rentesatser har bevirket, at der i højere grad er gjort brug af fastforrentede lån på fordelagtige vilkår samt tegning af aktier, der kan konverteres til obligationer. 1-1 Lånoptagelser på det internationale marked. 1. EU-institutioneme, 12,5 16,9 15,7 20,1 15. 2 13,2 18,0 23,7 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (I mia. ECU) heraf: 1. 1 EKSF 1. 2EF(1) 1. 3 Euratom 1. 4 BB 1,1 0,4 1,4 1,7 1,5 1,2 0,9 5,0 11,0 13,7 13,0 14,2 0,6 0,3 0,1 14,2 0,4 0,4 0,3 0,1 12,4 17,6 0,5 0,2 - 23,0 2. OECD (2) 283,8 340,1 353,1 534,5 563,0 643,2 833,6 1080,0 (opdeing efter instrument) 2. 1 OMfcattoraudstedelee, heraf euro-obOflattoner 2. 2 Långivning 3. EU-instttutionemes obligationsudstedelse i % af OECD-landenes 180. 5 141,4 200,5 212,7 337,0 123,7 103,3 240,2 257,1 410,8 360,3 309,7 202,7 96,0 99,9 357,3 283,9 285. 9 558,2 464,5 275,4 733,3 648,2 346. 7 6,9 7,0 6,1 4,9 4,2 3,7 3,2 3,2 (1 ) (2) NIC + betalingsbalancelån. Beregninger baseret på ecuens gennemsnitlige årlige kurs. Kiki: OCDE og EF 1. 1. 2. Lofter i forbindelse med EU-långivningen For at opfylde traktatens målsætninger på EU's område er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkedet. Lån af denne art skal anvendes til finansiering af opførelse og forbedringer af kernekraftværker (nuværende Euratom-loft: 4 mia. ECU), investeringer inden for EU under NIC (nuværende loft: 6,8 mia. ECU), fremme af produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller produktionsomstilling i henhold til EKSF-traktaten og eventuelt lån til medlemsstater i betalingsbalancevanskeligheder (loft: 14 mia. ECU). De disponible beløb i forhold til de godkendte lånelofter er angivet i de afsnit, hvor de enkelte instrumenter omtales. Inden for rammerne af aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån til finansiering af finansielle støtteprogrammer til fordel for central- og østeuropæiske lande, lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og initiativer inden for rammerne af protokoller med Middelhavslande. Både i og uden for EU gennemføres finansieringen af de fælles politikker og de priorite rede områder i et nært samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank og dette i et sådant omfang, at EIB-lån tegner sig for størstedelen af EU-långivningen. /. 7. 3. Udviklingen i lånoptagelsen På baggrund af et alt i alt meget aktivt finansielt klima fortsatte EU-institutionernes lånoptagelse med at stige med 31,7% efter en stigning på 36,4% i 1996. Stigningen har dels sin forklaring i EIB's låneemissioner og dels i EKSF's låneemissioner, hvilket bragte den samlede lånoptagelse op på 23,7 mia. ECU. EU-emissionernes andel af obli gationsudstedelserne i OECD-området er alt i alt forblevet uændret. Arbitrageforretninger mellem emissionsvalutaerne var mindre efterspurgte end tidligere, efterhånden som den monetære konvergens blev styrket; emissionsvalutaerne afspejler dermed i højere grad mængden af undertegnede lån i de enkelte lande (se nærmere herom i tabel 4-3 i bilaget). Lånoptagelsen beløb sig pr. 31. december 1997 til 120,22 mia. ECU, hvilket er en stigning på 10% i forhold til 1996. Stigningen kan helt og holdent tilskrives EIB's aktiviteter, idet den tilbagegang i lånoptagelsen i de øvrige EU-instrumenter, der har kunnet noteres igennem nogle år, er fortsat, hvilket falder i tråd med Rådets retningslinjer. 1. 2. LANGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR EU 1. 2. 1. Den europæiske efterspørgsel efter investeringer Efter den økonomiske afmatning i 1996 er de økonomiske saneringsbestræbelser, der er blevet iværksat i alle medlemsstater begyndt at bære frugt. Den reale BNP-vækst i EU skønnes i 1997 at ligge på 2,7% mod 1,8% året forinden. Den øgede økonomiske aktivitet er blevet understøttet af en fremgang i de reale investeringer på 4,5% i forhold til 3% i 1996. Den samlede værdi i løbende priser af de faste investeringer i EU nåede således op på næsten 1 300 mia. ECU. Den samlede beskæftigelse er ligeledes begyndt at stige, hvilket har medført en vigende arbejdsløshed (fra 10,9% til 10,7% af den erhvervsaktive befolkning). Finanskrisen i Asien, som har haft en negativ virkning for EU's eksport, har i realiteten kun i ringe grad påvirket aktiviteten i EU. Den bekymring for europæiske tilgodehavender i regionen, som kom til udtryk i forbindelse med faldet i børskurserne i oktober/november (- 15%), blev hurtigt afløst af en roligere reaktion, og kurserne er siden da på ny gået op. 1. 2. 2. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) I 1997 ydede Den Europæiske Investeringsbank på baggrund af et mere vækstfremmende makroøkonomisk klima lån inden for EU for 23 mia. ECU, hvilket var en stigning på 10% i forhold til 1996. Denne finansieringsindsats svarede til investeringer på skønsmæssigt 4,7% af de faste bruttoinvesteringer i EU. Der blev undertegnet lån i alle femten EU-lande. Lånene i de tre nye medlemsstater udviste på ny en kraftig stigning (+15%). Som reaktion på resolutionen om vækst og beskæftigelse, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997 (EFT C 10 af 15. 1. 1998), udarbejdede EIB og dens direktion Amsterdam-handlingsprogrammet. Det omfatter en række nyskabende elementer, bl. a. tilførsel af risikovillig kapital fra EIB til innoverende SMV med et stort vækstpotentiel. Programmet tager desuden sigte på at rette en del af EIB's finansiering mod stærkt arbejdskraftintensive investeringer - sundhedssektoren, byfornyelse - eller fremtidsorienterede investeringer - uddannelse, miljøet og de transeuropæiske net. Det sigter mod at øge omfanget af finansieringen inden for disse sektorer med omtrent 10 mia. ECU i perioden 1997-2000. Pr. 31. december var der allerede blevet undertegnet kontrakter til 880 mio. ECU, hvoraf 730 mio. ECU var til projekter inden for områderne uddannelse og sundhed og 150 mio. ECU til den særlige pulje, der er tiltænkt SMV. Hvad angår EIB's sædvanlige aktiviteter, beløb lånene til regionaludvikling sig til 14,6 mia. ECU, hvilket svarede til 67% af den samlede långivning, som var stærkt koncen treret i områder, hvor der er iværksat strukturforanstaltninger. De såkaldte samhørig hedslande (Portugal, Spanien, Grækenland, Irland) tegnede sig for 4 mia. ECU. Siden strukturfondsreformen i 1989 er der i alt ydet lån til regionaludvikling for 100 mia. ECU, hvorved der er ydet bidrag til investeringer i størrelsesordenen 300 mia. ECU. Lånene til kommunikationsinfrastrukturer steg med 35%, nemlig til 8,8 mia. ECU mod 6,5 mia. ECU i 1996. Transportinfrastrukturerne modtog lån til 6,9 mia. ECU til jernbanerne, motorvejsnettet, lufttrafikken og exceptionelle anlæg, bl. a. de faste forbin delser over Storebælt og Øresund. Lånene til telenettene, specielt mobiltelefoni, holdt sig på et højt niveau (1,9 mia. ECU). Støtten til transeuropæiske net til transport, energioverførsel og telekommunikation blev videreført. I løbet af de seneste fem år har EIB stillet 42 mia. ECU til disposition til opbygning af transeuropæiske net og udvidelse af disse net til nabolandene. Ved udgangen af 1997 beløb de undertegnede lån til ni af de fjorten prioriterede transeuropæiske net til transport sig til 6,9 mia. ECU. De undertegnede lån til seks af de ti prioriterede transeuropæiske net til energi beløb sig til 2 mia. ECU. 1-2 EIB-lånenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling. Briøan OMmwk Qrariønlmd TpwJon Rwkrig inano luMBn Lramboug — • -. - -• Rortugy nrawn Sverig» Døt Foransds KonQsrigs AiKtolm(li(artM18) BJIaR laKuctanforBJ 1994 Mio. BCU 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 17 682 2 246 1995 Mio. ECU 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1232 179 273 2 244 519 18 604 2 806 % 3,1 4,3 12,1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0,4 5,6 0,3 0,1 12,3 1,3 88,7 11,3 1996 Mio. ECU 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4121 0 766 490 1294 302 846 2 386 402 20 946 2 294 % 3,1 3,9 12,7 2,5 13,2 10,3 1,5 16,0 0,4 1,5 1,1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 86,9 13,1 1997 Mio. ECU 1 140 737 3 518 730 2 716 2 721 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 3 765 184 22 958 3 244 % 2,8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3. 3 2,1 5,6 1,3 3,6 10,3 1,7 90,1 9,9 % 4. 4 2. 8 13,4 2. 8 10. 4 10,4 0,8 13,4 0,4 1,5 2,1 5,2 1,5 3,5 14,4 0,7 87,6 12,4 t 19 928 100. 0 21410 100,0 23 240 100,0 26 202 100,0 Finansieringen til miljøbeskyttelse steg med 23% i forhold til 1996. Den udgjorde i alt 7,2 mia. ECU og gik især til vand- og affaldsforvaltning (3,1 mia. ECU) og forbedring af bymiljøet (2,4 mia. ECU). Finansieringen til energiprojekter (2,6 mia. ECU) tog for en meget stor dels vedkom mende (1,6 mia. ECU) sigte på en rationel energiudnyttelse, såvel inden for elkraft- og varmetransporten og -distributionen som til tilpasninger i industrien. 1997 var kendetegnet ved en kraftig fremgang i långivningen til industriprojekter og SMV (4,6 mia. ECU), hvoraf 2,5 mia. ECU gik til enkeltprojekter til fremme af EU-indu- striens internationale konkurrenceevne. De eksisterende globallån gav mulighed for at yde lån til hen ved 13 000 SMV, som for to tredjedeles vedkommende er beliggende i støtteberettigede områder (se tabel 4-5). 1. 2. 3. Den Europæiske Investeringsfond (EIF) A) EIF's aktiviteter i privat/offentligt partnerskab EIF er en international organisation, der opererer i et privat/offentligt partnerskab med tre aktionærgrupper: EIB, Europa-Kommissionen og 76 finansielle institutioner fra alle EU's medlemsstater. EIF opererer på markedsvilkår i samarbejde med banker og andre finansielle institutioner. EIF er ikke et kreditinstitut, men et garantiinstitut for lån, der bl. a. ydes inden for rammerne af programmet for de transeuropæiske net og til finansieringsprojekter i SMV. Programmet for de transeuropæiske net omfatter infra strukturprojekter af europæisk interesse inden for transport, energi og telekommunikation. EIF kan stille garantier til de finansielle institutioner for lån til SMV inden for alle sektorer uden begrænsning. EIF er ligeledes fra og med 1996 blevet bemyndiget til at erhverve kapitalandele i ventureselskaber. I 1997, som var EIF's tredje driftsår, steg antallet af undertegnede garantier bemærkelsesværdigt (50%), og EIF erhvervede for første gang kapitalandele. B) EIF's garantiaktiviteter I 1997 stillede EIF garantier til et beløb på 769 mio. ECU til projekter vedrørende de transeuropæiske net og SMV, hvorved det samlede beløb for undertegnede transaktioner siden EIF's oprettelse i juni 1994 kom op på 2,3 mia. ECU. Fordelingen af denne total på de enkelte lande er vist i tabellen nedenfor. 1-3 EIF's aktiviteter i 1997 - Geografisk fordeling. Garantier 1 mio. ECU Kapital-andele (1) Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Uden for BU lait 2 98 142 128 331 66 499 4 35 59 204 30 9 400 232 2 300 3 12 26 (1 ) Investeringsfondens etableringsland. Særprogrammet "vækst og miljø ' fordeling En af de transaktioner undertegnede på sektorer viser, at 24,7% af transaktionerne gik til transeuropæiske transportnet, til transeuropæiske energinet, 20% transeuropæiske telenet (transeuropæiske net i alt: 67%) og 33% til SMV. 22,3% til om Selv EIF hovedsagelig opererer inden for EU, udelukker dette ikke, at EIF kan operere uden for EU. I 1997 blev der således to i Østeuropa, transaktioner nemlig SPP- i gasrørledningsprojektet Den Slovakiske Republik og et telekommu- nikationsprojekt i Ungarn. undertegnet større Siden Europa-Parlamentet i 1996 lancerede særprogrammet "vækst og miljø", har EIF undertegnet aftaler med finansielle partnere i alle medlemsstaterne. Under dette program stiller EIF delgaranti for banklån til SMV, som investerer i miljøfremmende projekter. Udgifterne til de garantier, som lånene til små virksomheder nyder godt af, afholdes over EU's budget. 11997 tegnede denne ordning sig for ca. 84% af samtlige garantier til fordel for SMV. C) Erhvervelse af kapitalandele Ved udgangen af 1997 beløb EIF's forpligtelser over egne midler sig til 26 mio. ECU. De individuelle midler, som EIF har erhvervet kapitalandele i, beløb sig pr. 31. december 1997 til 413 mio. ECU. På stats- og regeringschefernes beskæftigelsestopmøde 21. november 1997 undertegnede EIB og EIF en aftale om iværksættelse af en europæisk teknologifremmeordning ("Mécanisme Européen pour les Technologies" (MET)) til i Luxembourg den 20. - finansiering af projekter i højteknologi-SMV i kraftig vækst. Inden for disse rammer har EIF fået mandat fra EIB til på dennes vegne at forvalte et beløb på 125 mio. ECU finan sieret over reserverne til støtte for investeringer i investeringsforeninger for SMV, der benytter den seneste teknologi. Ved udgangen af 1997 var der allerede anvendt et beløb på 6,49 mio. ECU under denne ordning. 1. 2. 4. EKSF Som led i de ændrede betingelser for EKSF's lånoptagelses- og långivningspolitik, som Kommissionen traf beslutning om i juni 1994 (EFT C 175 af 28. 6. 1994) på grund af EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002, var der en kraftig stigning i udbetalingen af nye lån inden for EU i forhold til det foregående år (se tabel 4-6 i bilaget). Denne stigning har sin forklaring i, at 1997, nærmere betegnet årets første halvdel, var den sidste periode, hvori der kunne indgås EKSF-lån, medmindre der er tale om særlige exceptionelle tilfælde. De retningslinjer, Kommissionen godkendte i 1994 om ændring af EKSF's lånoptagelses- og långivningsaktiviteter i perioden frem til år 2002, virkede reelt som en appetitvækker for potentielle låntagere og havde en (sidste) ekspanderende virkning på disse aktiviteter. Det er fremover ikke længere muligt at opnå langfristede lån, dvs. lån med en løbetid, der går ud over år 2002; den eneste undtagelse er dog visse større mfrastrukturprojekter af europæisk interesse, som det er muligt at opnå statsgaranti til. 1-4 EKSF-lån i 1997. Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 (11 000 ECU) Sociale boliger l a it Belgien Danmark Tyskland Grat kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Det Forenede Kongerige Uden for EU 20 078 49 508 44 606 - 2 898 22 090 33 610 6 746 3 562 73 211 4 048 68 682 71 851 122 442 369 3 8 205 31 1 589 1 894 19 1 809 27 204 897 2 863 20 447 3 102 318 31 4 487 23 985 19 39 467 75 455 204 76 310 122 442 76 074 0 l a it 316 530 206 800 0 17911 541 241 Dette er grunden til, at EKSF-lånene i 1997 næsten blev fordoblet i forhold til 1996. Låneefterspørgslen var særlig stor inden for forbrugssektoren for EKSF-produkter (artikel 54), især i Portugal, Østrig, Luxembourg og Tyskland. Omlægningen af produktionen i kul- og stålområder i tilbagegang (artikel 56) blev ligeledes videreført i uændret tempo, især i Belgien, Tyskland og Østrig. 10 L 2. 5. Det nye fællesskabsinstrument (NIC) A) Samlet billede Hvad NIC angår, skal det erindres, at der ikke har været nye lånetransaktioner siden 1991. Tilbagebetalingerne er fortsat, og nogle lande har næsten tilbagebetalt hele låne beløbet. Udnyttelsen af lånelofterne fremgår af tabel 1-5. 1-5 Status over NIC-lån pr. 31. 12. 1997. FkiensieM aftaler Globallin (1) Produktioraeektorfl) Infrastrukturer Energi Undertegnede l i n, netto (2) BB-ttn (egne midter) Godkendte lofter ffeetbeløb 5,4 538,5 446,7 990,5 1 000,0 9,5 NICI Genopbygning Italien Genopbygning Gnskønland (1 mia ECU) NIC II NIC lil NIC IV l a it 406,8 2 138,0 668,8 3 213,5 10,6 279,4 300,8 465,3 258,3 15,9 1 961,9 1 005,8 598,7 80,0 598,7 351,6 1 000,0 49. 7 80,0 997,5 2 861,5 668,8 6 197,1 80,0 1 000,0 3 000,0 750,0 6 830,0 0,0 2,5 138,5 81,2 281,3 351,6 (1) (2) Industri og landbrug. Undertegnede l i n, ekskl. annullerede lin. Den interesse, NIC IV frembyder, består i, at det omfatter særlige faciliteter, bl. a. mulig heden for at konvertere lån til risikokapital, muligheden for at benytte lånene til finansie ring af køb af immaterielle aktiver, muligheden for at udskyde betalingen af renter osv. B) Den halvårlige udnyttelse af tranenerne under NIC Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og Rådets afgørelse 87/182/EØF (artikel 8) om finansieringen af NIC fastsætter, at Kommissionen hvert halve år skal udarbejde en rapport om udnyttelsen af tranenerne under NIC III og IV. Eftersom lofterne med en udnyttelsesgrad på 96% er udtømt, ændrer den halvårlige udvikling ikke længere den samlede situation, som den er beskrevet i tabel 1-5. Derimod varierer de lån, der er udstedt til dette formål, hvert halve år alt efter tilbage betalingen af gælden og kursen på lånevalutaerne. Situationen for halvåret fra den 1. juli til den 31. december 1997 fremgår af tabel 4-8 i bilaget. 1. 2. 6. Euratom Igennem en længere årrække er der ikke til noget kernekraftprojekt inden for EU fremsat anmodning om finansiering ud af det beløb, der stadig er til rådighed under Euratom-loftet på 1,1 mia. ECU. Derimod er en række projekter uden for EU på nuværende tidspunkt til behandling (se punkt 2. 5. 1 nedenfor). 11 1. 2. 7. EU's mellemfristede finansielle støtte Ordningen for mellemfristet finansiel betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne har ikke været anvendt i det forløbne år. Hvis man medregner de beløb, der tidligere er udbetalt under denne ordning til Grækenland, nemlig 1 mia. ECU (første rate af 1991-lånet på 2,2 mia. ECU), og til Italien, nemlig 4 mia. ECU (de to første rater af 1993-lånet på 8 mia. ECU), og tilbagebetalingerne i 1997, beløb de samlede udestående lån under denne ordning sig pr. 31. december 1997 til 4 mia. ECU. Det disponible restbeløb, der skal finansieres ved EU-lånoptagelse på kapitalmarkedet, beløber sig således til 10 mia. ECU. 12 2. LANGIVNINGSAKTrvTTETER I TREDJELANDE 2. 1. SAMLET BILLEDE Den finansielle støtte til tredjelande, der har indgået samarbejdsaftaler med EU, antager forskellige former alt efter, hvilket geografisk område der er tale om, og hvilke målsætninger der forfølges. Der kan være tale om lån fra stat til stat, hvis EU har til hensigt at genetablere makroøkonomiske ligevægte i disse lande, om individuelle lån, hvis EU tilsigter at udbygge infrastrukturer og foretage større økonomiske saneringer, og om globallån til de lokale pengeinstitutter, hvis EU ønsker at udbygge SMV's produktions kapacitet og stimulere markedsøkonomien. Desuden anvender EIB i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet og i Middelhavslandene andre finansielle instrumenter end traditionelle lån, bl. a. erhvervelse af kapitalandele i SMV med gode udviklings perspektiver. De nærmere bestemmelser om disse instrumenter er fastsat i rådsforordninger og rådsafgørelser, som fastsætter, hvorledes de skal anvendes i de forskellige berørte geografiske områder. De mandater, EIB har fået tildelt i landene i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien og Sydafrika, blev fornyet samlet den 14. april 1997 ved afgørelse 97/256/EF, der godkendte beløbene for de nye mandater for en 3-årig periode. De således fastsatte lånebeløb beløber sig til 3 520 mio. ECU til de central- og østeuropæiske lande, 2 310 mio. ECU til Middelhavslandene, 900 mio. ECU til landene i Latinamerika og Asien og 375 mio. ECU til Den Sydafrikanske Republik. Ved samme afgørelse indførtes en ny garantiordning med det formål at give EIB en større andel af risikoen i forbindelse med samarbejdet med lande uden for EU. Inspireret af den praksis, der gælder for transaktionerne inden for EU, påtager EIB sig fremover for projekter, hvortil der stilles individuelle, ikke-statslige garantier, de finansielle og økonomiske risici, mens EU-budgettet dækker de politiske risici. 2-1 Finansiering uden for EU i 1997 - Oversigt. (1 mia ECU) Betalings balancestøtte (1) I E IB Budgetmidler og EUF (2) 19 36 95 100 195 55 Egne midler 41 1 086 1 486 378 199 3 190 (3) lait 60 1 122 1 581 100 378 199 3 440 AVS-OLT MkJdefturvtJandene Central- og østeuropæiske lande SNG Latinamerika, Asien Sydafrika lait (1 ) (2) (3) Udbetalinger. Ydet og administreret af BB over EU's eller EUFs budgetmidler. Undertegnede lån, heraf 2 562,5 mio. ECU i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF (jf. tabel 2-2 - 2-4). 13 2. 2. EU'S MAKROFINANSIELLE BISTAND 2. 2. 1. Betalingsbalancestøtte Den makrofinansielle bistand i form af lån er ved sin art exceptionel og er et led i det internationale samfunds bestræbelser på i samarbejde med Bretton Woods- institutionerne at yde betalingsbalancestøtte til visse lande, der i en overgang støder på vanskeligheder. For EU's vedkommende er støtten koncentreret om de geografisk nærliggende områder, nemlig Central- og Østeuropa, de europæiske lande, der var en del af det tidligere Sovjetunionen, og landene syd for Middelhavet. Udbetalingen af støtten er betinget af, at modtagerlandene opfylder visse på forhånd fastsatte målsætninger. På denne baggrund er antallet af transaktioner hvert år begrænsede, og det er ikke muligt at foretage fornuftige sammenligninger i udviklingen i den ydede støtte fra år til år. 11997 besluttede Rådet at yde en makrofinansiel bistand i form af lån på 250 mio. ECU til Bulgarien og på 40 mio. ECU til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM). Rådet besluttede desuden at yde en ekstraordinær støtte til Armenien og Georgien til et samlet beløb på 170 mio. ECU. Hvad de udbetalte beløb angår, beløb bistanden i 1997 sig til 195 mio. ECU. Udbetalin gerne i forbindelse med tidligere ydede lån beløb sig til 170 mio. ECU. De fordeler sig med 70 mio. ECU til Rumænien og 100 mio. ECU til Ukraine. Hertil skal føjes en udbe taling på 25 mio. ECU til FYROM i form af et nyt lån ydet i 1997. 2. 2. 2. Lånefacilitet til fordel for SNG Inden for rammerne af Rådets afgørelse fra december 1991 om at yde en handelskredit på højst 1 250 mio. ECU til fordel for de nye uafhængige stater, der var en del af det tidligere Sovjetunionen (SNG), fandt der ingen udbetalinger sted i 1997. Fristen for at kunne trække på denne lånefacilitet er nu udløbet, og der vil derfor ikke finde nogen yderligere udbetalinger sted i fremtiden. Størstedelen af de ydede lån er desuden allerede tilbagebetalt undtagen restancer på 234 mio. ECU, inklusive hovedstol og renter, som skyldes af Armenien, Georgien og Tadsjikistan. 2. 3. I HENHOLD TIL AFGØRELSE 9 7 / 2 5 6 / E F: DE CENTRAL- OG I LAN ØSTEUROPÆISKE LATINAMERIKA OG ASIEN SAMT SYDAFRIKA MIDDELHAVSLANDENE, LANDENE LANDE, Afsnit 2. 3 udgør den rapport, der skal forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 2 og 3 i ovennævnte rådsafgørelse, dvs. afsnittet omfatter halvårsrapporten for andet halvår af 1997 og årsrapporten for 1997. Desuden dækker rapporten det sidste år af EIB's aktiviteter i Den Sydafrikanske Republik i henhold til Rådets afgørelse 95/207/EF af 1. juni 1995 (EFTL 131 af 15. 6. 1995). 14 2. 3. 1. EIB 's målsætninger og prioritering EIB yder støtte til de central- og østeuropæiske lande, hvis langsigtede mål er at forberede sig på EU-medlemskab, ved at hjælpe dem med at skabe de økonomiske forudsætninger for at kvalificere sig til medlemskab5 samt til Albanien. EIB giver højeste prioritet til forbedring, modernisering og udbygning af transport-, tele- og energisektoren med særlig vægt på transeuropæiske net med udgangspunkt i de vej- og jernbanekorridorer, som den europæiske transportministerkonference har defineret som prioriterede projekter på mellemlang sigt. De miljømæssige aspekter af EIB-projekterne prioriteres også højt som led i den gradvise tilpasning af de pågældende landes lovgivning til EU's. EIB støtter også SMV og andre industriinitiativer, specielt hvis de direkte eller via globallånsinstrumentet omfatter EU- partnere. I Middelhavsområdet er EIB's långivning siden 1997 - ud over at der fortsat er foretaget udbetalinger af restbevillingerne under de bilaterale finansprotokoller for perioden 1992-1996 med visse lande i området - primært sket inden for rammerne af Euro- Middelhavspartnerskabet til støtte for den økonomiske udvikling i de pågældende lande. EIB's investeringsprojekter og via globallånsinstrumentet for mindre projekter og SMV, samtidig med at den finansielle sektor i de forskellige lande styrkes. individuelle tjener støtte lån for til Ifølge betingelserne i Euro-Middelhavspartnerskabet suppleres EIB's långivning over egne midler med rentegodtgørelser (til lån inden for miljøsektoren) og risikovillig kapital fra EU-budgettet, der forvaltes af EIB. I Latinamerika og Asien finansierer EIB projekter af fælles interesse for de pågældende lande og EU - samfinansiering med EU-investorer, teknologioverførsel og samarbejde inden for energi- og miljøbeskyttelsesområdet. Nærmere oplysninger om den fælles interesse i de pågældende projekter fremgår af tabel 2-7. I Den Sydafrikanske Republik er EIB's målsætning at støtte den igangværende overgang til demokratisk styre, som Sydafrika selv har indledt, og bidrage til gennemførelsen af landets genopbygnings- og udviklingsprogram. 2. 3. 2. Långivningsaktiviteter I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB 22 låneaftaler i Central- og Østeuropa til et samlet beløb på 1 466 mio. ECU (eksklusive en endelig låneaftale på 20 mio. ECU undertegnet i marts 1997 under et tidligere lånetilsagn). Lån i Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik tegnede sig for mere end 80% af EIB's långivning i området. EIB undertegnede også lån i henhold til rådsafgørelsen i alle de øvrige central- og østeuropæiske lande undtagen Albanien (se tabel 2-2). 5 Ud over sine aktiviteter i henhold til rådsafgørelsen har EIB oprettet en omfattende førtiltrædelses- lånefacilitet over egne midler uden budgetgaranti med det formål at hjælpe de lande, der har ansøgt om EU-medlemskab. 15 • • • • • EIB's aktiviteter tager fortsat sigte på at støtte de pågældende landes økonomiske udvikling, primært via finansiering af den strategiske infrastruktur. En tredjedel af den samlede finansiering på 502 mio. ECU gik til transportinfrastrukturprojekter, bl. a. modernisering af det tjekkiske afsnit af Berlin-Wien-jernbanekorridoren, udbygning af det transeuropæiske vejnet i Den Slovakiske Republik, modernisering af Sofias og Tallinns lufthavn samt en omfattende katastrofebistand til udbedring af oversvømmelsesskader på jernbaneinfrastrukturen i Polen. Lån til telekommunikationsprojekter i fem lande tegnede sig for 357 mio. ECU eller en fjerdedel af de samlede aktiviteter. Projekterne omfattede mobiltelefon investeringer (GSM) i Litauen, Den Slovakiske Republik og Slovenien. Lån i energisektoren beløb sig til i alt 70 mio. ECU og blev anvendt til udbygning af kraftværker i Ungarn og modernisering af et fjernvarmesystem i Bukarest. Støtten til industrien på i alt 112 mio. ECU omfattede globallån til mindre projekter i Polen og Estland og støtte til en spånpladefabrik i Rumænien. Støtten til generel infrastruktur beløb sig til 425 mio. ECU, bl. a. en omfattende katastrofebistand til udbedring af oversvømmelsesskader i Polen og Den Tjekkiske Republik. 2-2 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Central-og Østeuropa Land Antal lån Bulearien Den Tjekkiske Republik Estland Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Den Slovakiske Republik Slovenien lait 1 4 2 1 1 1 4 3 4 1 22 Undertegnede lån i alt (mio. ECU) 60 540 20 35 20 7 355 122 262 Transport Tele kommuni kation Energi Industri 60 240 10 20 75 97 100 7 40 165 35 35 10 55 47 Generel infra struktur 200 225 45 1466 (100%) 502 (344%) 45 357 (24,4%) 113, 425 (29%) De lån, der blev undertegnet i Middelhavsområdet, er pænt fordelt over ni lande. I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB lån til et samlet beløb på 934 mio. ECU i henhold til rådsafgørelsen i alle Middelhavslandene undtagen Malta6, Israel og Syrien (se tabel 2-3). • Transportinfrastrukturinvesteringer tegnede sig for næsten en tredjedel (300 mio. ECU) af den samlede långivning, bl. a. til udskiftning af Egypt Airs flyflade, havneinfrastruktur i Jordan, vejinfrastruktur i Libanon og Tunesien og jernbane infrastruktur i Marokko og Tunesien. Der blev undertegnet lån til Malta inden for rammerne af den fjerde finansprotokol. 16 • • • Over 28% af den samlede finansiering (265 mio. ECU) gik til vand- og kloak- investeringer i Libanon, Marokko, Tyrkiet, Tunesien og Cypern. Et stort gasrørledningsprojekt i Algeriet tegnede sig for over 23% af den samlede långivning; støtten til dette projekt sammen med støtten til et elektricitets- kontrolcenter i Libanon bragte støtten til energisektoren op på næsten en fjerdedel af den samlede långivning (229 mio. ECU). 15% af den samlede finansiering (140 mio. ECU) blev tildelt til individuelle indu striprojekter omfattende visse joint ventures med EU-investorer, bl. a. en cement fabrik i Egypten, til støtte til SMV i Jordan og Tyrkiet via globallånsinstrumentet og til et industriområde i Gaza-Vestbredden. 2-3 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Middelhavslandene Land Antal lån Algeriet Cypern Egypten Jordan Libanon Marokko Tunesien Tyrkiet Gaza- Vestbredden lait 1 1 3 2 3 2 3 2 1 18 Undertegnede lån i alt (mio, ECU) 218 30 121 60 131 135 130 95 14 Transport Energi Miljø, vand forsyning og kloakering Industri, andet, blandet 218 11 75 30 20 85 90 30 100 50 40 45 46 30 50 14 934 (100%) 300 (32,1%) 229 (24,5%) 265 (28,4%) 140 (15%) I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB seks lån i Latinamerika og Asien til et samlet beløb på 214,5 mio. ECU, herunder to lån på i alt 52 mio. ECU inden for rammerne af det foreløbige mandat for 1996-1997 (se tabel 2-4). Der blev undertegnet lån i Indonesien, Filippinerne, Brasilien og Peru samt et projekt af regional interesse (Andespagten). Lånene blev anvendt til støtte for den økonomiske infrastruktur (vandforsyning, luft- havnsinfrastruktur, kommunikation), energisektoren, et industriprojekt (cement) samt til en række små og mellemstore projekter via et globallån. 17 2-4 Fordelingen på land og sektor af EIB's långivning i Latinamerika og Asien. Land Indonesien Filippinerne Brasilien Peru Regionalt projekt lait 1 2 1 1 1 6 Antal lån Undertegnede lån i alt (mio. ECU) Transport Tele kommuni kation Energi 55 377 32,5 50 407 25 12 50 Industri, andet, blandet 55 32,5 40 2144 (100%) 25 (11,7%) 50 <23i3^) U <$6%)V (59,4%) Tabel 2-8 til 2-10 sidst i afsnit 2. 3. giver flere oplysninger om de låneaftaler, der er blevet undertegnet i de ovennævnte områder i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF. I 1997 undertegnede EIB låneaftaler i Den Sydafrikanske Republik til et samlet beløb på 199 mio. ECU, hvorved loftet på 300 mio. ECU under det første mandat blev nået (Rådets afgørelse 95/207/EF). Lån til et beløb på 104 mio. ECU blev anvendt til vand- og kloakinvesteringer og et lån på 45 mio. ECU til finansiering af udgifterne til drift af tilgrænsende gasforekomster og installering af tilhørende kompressionsanlæg hos Mossgas. Der blev også ydet et globallån på 50 mio. til finansiering af investeringer i små og mellemstore virksomheders investeringer. I den periode, denne rapport dækker, undertegnede EIB ingen låneaftaler i Den Sydafrikanske Republik i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF. 2. 3. 3. Risikodeling* I den periode, denne rapport dækker, beløb risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i henhold til Rådets afgørelse 97/256/EF sig til i alt 639,5 mio. ECU9 svarende til 8,8% af det samlede låneloft og 24,5% af den hidtidige långivning under den nye garantiordning. Risikodelingen for hvert område er som følger: I Central- og Østeuropa nåede risikodelingen i tilknytning til EIB-lån op på i alt 444 mio. ECU svarende til 12,6% af låneloftet for disse lande og 30,3% af den hidtidige långivning. I overensstemmelse med planlægningsprocedurerne i Euro-Middelhavspartnerskabet er alle projekter undtagen to blevet undertegnet med statslige eller offentlige institutioner. Det er derfor ikke overraskende, at i den periode, denne rapport dækker, nåede risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i Middelhavslandene op på i alt 46 mio. Herunder et lån undertegnet inden for rammerne af det foreløbige mandat, men dækket af garantiordningen i Rådets afgørelse 97/256/EF. Rådets afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997 opfordrer EIB "til at sigte imod, at 25% af dens samlede lån under mandaterne dækkes af ikke-statslige garantier, der kan udvides på grundlag af individuelle mandater, når markedsbetingelserne gør det muligt. " Heri medregnet et beløb på 122 mio. ECU til långivning i Latinamerika og Asien under det foreløbige mandat, som også er dækket af garantiordningen i rådsafgørelsen. 18 ECU svarende til 2% af låneloftet for disse lande og 4,9% af den hidtidige långivning. Som anført i den seneste rapport om EIB's aktiviteter i Latinamerika og Asien (KOM(1998) 1) gælder den nye garantiordning i Rådets afgørelse 97/256/EF også for det foreløbige långivningsmandat i dette område til lån ydet af EIB, men ikke undertegnet på datoen for afgørelsens ikrafttræden. Dette er tilfældet med lån for i alt 122 mio. ECU. Ud af denne total blev der undertegnet lån til et beløb af 52 mio. ECU i den periode, denne rapport dækker, hvoraf et lån på 12 mio. ECU var til et projekt med risikodeling. I den periode, denne rapport dækker, beløb risikodelingen i tilknytning til EIB-lån i Latinamerika og Asien (heri medregnet beløbet på 12 mio. ECU ovenfor) sig til i alt 149,5 mio. ECU svarende til 14,6% af låneloftet for disse lande og 69,7% af den hidtidige långivning i området under den nye garantiordning. Tabellerne opdelt på område sidst i afsnit 2. 3. (tabel 2-8 til 2-10) angiver, hvilke lån der er omfattet af ikke-statslige garantier, jf. Rådets afgørelse 97/256/EF. 2. 3. 4. Samarbejde med andre institutioner EIB's aktiviteter i landene i Central- og Østeuropa udføres inden for rammerne af EU-programmet, især gennem finansiering af investeringer, der sigter mod at integrere de pågældende landes infrastruktur i EU's, og gennem bistand til SMV og Albanien. Så vidt muligt gennemføres projekterne i samfinansiering med andre institutioner, ikke mindst for at opfylde ovennævnte målsætning. EIB's aktiviteter er således en del af en samlet aktion, der gennemføres i nært samarbejde med Kommissionen og efter behov med de internationale finansielle institutioner, der opererer i det pågældende område. EIB arbejder nært sammen med PHARE-programmet, som den har et nært og udbytterigt samarbejde med, hvilket er meget værdsat af modtagerlandene. Dette samarbejde vil blive styrket i forbindelse med starten på tiltrædelsesprocessen. Ud over at yde assistance til PHARE i præinvesteringsfasen for at sikre, at de nødvendige undersøgelser og den nødvendige tekniske assistance tilvejebringes til støtte for EIB- projekter, samarbejder EIB også med PHARE om samfinansiering af infrastruktur projekter, hvortil PHARE har mulighed for bidrage med op til 25%. I den periode, denne rapport dækker, samfinansierede EIB og PHARE et jernbaneprojekt i Den Tjekkiske Republik, og PHARE overvejer at deltage i en samfinansiering af et lufthavnsprojekt i Bulgarien og har afsat midler til genopbygningsprogrammet efter oversvømmelses katastrofen i Polen. Der vil fortsat være et nært og systematisk samarbejde efter behov mellem EIB og de øvrige internationale finansielle institutioner, selv om deres långivningsaktiviteter i området er faldende, hvilket falder i tråd med deres politik og markedsudviklingen. I den periode, denne rapport dækker, har EBRD bidraget til et jernbaneprojekt i Den Tjekkiske Republik og et lufthavnsprojekt i Estland, mens Verdensbanken (IBRD) har godkendt et bidrag til genopbygningsprogrammet efter oversvømmelseskatastrofen i Polen. PHARE's og de øvrige internationale finansielle institutioners bidrag til projekter finan sieret af EIB er vist i tabellen nedenfor (tal i millioner ECU). 19 2-5 PHARE-programmets og de internationale finansieringsinstitutioners andel i EIB-finansierede projekter i Central- og Østeuropa. • /;ïïl§lë? Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland Polen lait illliPiiil 60 jlljilllllll 10-1510 EBRD 0 iiiHisiiiii 0 75 10 300 445 50 0 6512 125-130 5011 8,5 0 58,5 0 0 18513 185 70-75 175 18,5 550 8133-8183 I Middelhavsområdet samarbejder EIB så vidt muligt også med de øvrige internationale finansielle institutioner og investorer/bistandydere. I mange af de transaktioner, der blev gennemført i 1997, indgik EIB enten direkte i en samfinansiering med andre multilaterale/ bilaterale institutioner og internationale investorer eller spillede en nøglerolle i forbindelse med at mobilisere yderligere finansielle midler. F. eks. gennemføres globallånene i Jordan og projektet i Gaza-Vestbredden i kombination med globallån, hvortil der er knyttet betingelser, fra risikokapitalkilder i henhold til MED A-forordningen; sidstnævnte projekt samfinansieres med International Finance Corporation (IFC). Projektet i Cypern samfinansieres med Europarådets socialudviklingsfond; projektet i energisektoren i Libanon samfinansieres med IBRD, mens transportprojektet samfinansieres med Saudifonden. Tabel 2-6 giver nærmere oplysninger om samfinansieringen i projekter finansieret af EIB (tal i millioner ECU). 2-6 De internationale finansielle institutioners andel i EIB-finansierede projekter i Middelhavslandene. • miWSEK}åmm Cypern Libanon Marokko Gaza-Vestbredden imiiMÊÊUl 30 31 131 14 IIÉÊÉ iii;||||i||if 0 0 0 7,6 IllllllJIIJ 40,7 31,2 45 12 WÊËÊ&M 70,7 70,4 181 33,6 0 8,2 5 0 lait 206 13,2 7,6 128,9 355,7 Derudover har der været et aktivt samarbejde med andre institutioner, som har bidraget til andre af EIB's investeringer i samme periode: • Marokko: ONCF-modemiseringsprojekt (jernbaner) - med IBRD, ADB15, CFDl6; 10 li 12 13 14 is Det endelige beløb mangler endnu at blive fastsat af PHARE. 53,6 mio. USD. Midler, der er omfordelt fra andre PHARE-projekter. Et bidrag på 200 mio. USD til genopbygningen efter oversvømmelserne i Polen. Risikovillig kapital fra EIB, stater, offentlige institutioner og andre finansielle kilder, herunder långivers/investors egne midler. Den Afrikanske Udviklingsbank. 20 • Tunesien: • Tyrkiet: • Egypten: • Libanon: SNCFT li-projekt (jernbaner)- med IBRD, CFD; ADANA-spildevandsprojekt - med tysk samarbejde; ECC-cementprojekt - med IFC og europæisk (belgisk/schweizisk) samfinansiering ECICO-keramikprojekt - samfinansieret med finsk koncern; spildevandsprojektet i Tripoli samfinansieres med IBRD som led i et sektorinve steringsprogram. Samarbejdet med de multilaterale og bilaterale finansielle institutioner i Latinamerika og Asien er fortsat godt. Lufthavnsprojektet i Filippinerne blev vurderet i fællesskab med Den Asiatiske Udviklingsbank, som også bidrog til finansieringen og vil deltage i overvågningen af projektets gennemførelse og sektorens finansielle og institutionelle udvikling. Energiprojektet i Filippinerne blev samfinansieret med bl. a. Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KFW) og Commonwealth Development Corporation (CDC). EIB koncentrerer i stigende grad sine transaktioner om private projekter, der omfatter europæiske selskaber som partnere i joint ventures eller som aktionærer. Som anført i afsnit 2. 3. 1. finansierer EIB projekter af fælles interesse for landene i Latinamerika og Asien og EU (se tabellen nedenfor). 2-7 Fælles interesse i projekter undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien. Land Projekt Fællesinteresse _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ • ' • • Indonesien Filippinerne VAND- FORSYNING DJAKARTA VEST LUFTHAVNE BATANGAS POWER -B Långiver er et joint venture mellem franske og indonesiske interesser fra den private sektor. Derudover omfatter projektet overførsel af europæisk teknologi mden for drift og forvaltning af vandforsyningen og omfattende miljøfordele. Projektgarantien stilles af et europæisk ledet syndikat af forretningsbanker. Projektets fælles interesse ligger i, at disse lufthavne, specielt Puerto Prinesa, kræves udbygget som led i landets bidrag til en omfattende regional- udviklingsplan ("East ASEAN Growth Area" - EAGA). Projektet vil desuden medføre en reel forøgelse af Manilas internationale lufthavns kapacitet inden for internationale flyvninger. Samarbejdsaftalen mellem EU og ASEAN-landene tilskynder kraftigt til at støtte EAGA, som projektet er et godt eksempel på. Långiver er et 100% ejet datterselskab af et britisk/filippinsk joint venture. Desuden drives gasfeltet, som efter al sandsynlighed fremover skal levere brændstof til fabriksanlægget, i fællesskab af Shell and Occidental Petroleum, mens kontrakten på det nøglefærdige fabriksanlæg er vundet af et større euro pæisk konsortium. I en bredere sammenhæng vil projektet fremme målsætningerne i EU- ASEAN-samarbejdsaftalen, som specielt omtaler samarbejde på energi- området og inden for miljøforbedringer. Långiver er et joint venture mellem franske og brasilianske interesser fra den private sektor. Projektet vil styrke investors stilling på et førende og blom- strende marked. LAFARGE ARCOS CEMENT TELEFONICA Udbygningen af telekommunikationen i Peru vil give store økonomiske fordele. Tilvejebringelsen af tilstrækkelige moderne teletjenester anses for at DEL PERU være en væsentlig forudsætning for økonomisk udvikling. Den peruvianske långiver er et datterselskab af et spansk teleselskab. Den omstændighed, at en velfungerende europæisk virksomhed deltager i færdigudbygningen af Perus telekommunikationsudviklingsprogram, giver yderligere fordele i form af teknologioverførsel til Peru og øget aktivitet for de europæiske teleselskaber. Brasilien Peru Regionale projekter CORFORAQQN De finansierede projekter vil være af fælles interesse og derved støtte et øget ANDINA DE samarbejde mellem EU og Andes-gruppen via private investeringer i de FOMENTO I Globallån støtteberettigede sektorer. 16 Caisse Française de Développement. 21 EIB's og Kommissionens aktiviteter i Den Sydafrikanske Republik supplerer hinanden. F. eks. yder Kommissionen bistand til vandforsyningsprogrammer, mens EIB yder lån til vand- og spildevandsbehandling og -rensning; Kommissionen deltager i garantiordninger til fordel for små og mellemstore virksomheder via den kommercielle sektor, mens EIB finansierer lån via forretningsbankerne og til SMV via Industrial Development Corporation. EIB har nær kontakt med Verdensbanken og de nationale organisationer, der er aktive i Sydafrika, bl. a. Société de Promotion et de Participation pour la Coopération Économique (PROPARCO) i Frankrig og Commonwealth Development Corporation i Det Forenede Kongerige. 22 2-8 EIB-lån undertegnet i 1997 i Central- og Østeuropa (Rådets afgørelse 97/256/EF), LÅNE BELØB (nié« ECU) 60 RISIKO- DELING LAND PROJEKT BESKRIVELSE Bulgarien Den Tjekkiske Republik Estland Ungarn Letland Litauen Polen Rumænien Den Slovakiske Republik Slovenien Tilsnig SOFIAS LUFTHAVN Modernisering og forbedring af Sofias luft havn 60 JERNBANEKORRIDOREN BERLIN-WIEN - B SPT TELECOMMUNICATION I I -A MOTORVEJ NÛRNBERG GENOPBYGNING EFTER OVERSVØMMELSE D5 PRAG- TALLINNS LUFTHAVN UNION BANK ESTONIA Globallån OF MVM KRAFTVÆRKET LÔRINCI Renovering af det tjekkiske afsnit af Berlin- Prag-Wien-jern banelinjen Modernisering af telekommunikationsnettet 75 100 Anlæggelse af strækningen Plzen-Rozvadov af motorvej D5 Prag-Nûrnberg Katastrofehjælp basale infrastruktur efter oversvømmelse til genopbygning af den 165 200 Modernisering af Tallinns lufthavn Finansiering af små og mellemstore miljø-, energibesparelses-, infrastruktur-, industri- og turistprojekter og SMV-projekter generelt internationale Opførelse og drift af en gasoliefyret forbræn- dingsturbine med åbent kredsløb til at levere elkraft i spidsbelastningsperioder og øge Ungarns sekundære reservekapacitet 10 10 35 VENTSPILS PORT Forbedring af adgangen til havneløb, genop bygning, forstærkning af kajer 20 TELEKOMMUNIKATION II Opbygning af anden fase af mobilkommuni kationsnet (GSM) 7 VEREINSBANK POLSKA globallån GENOPBYGNING EFTER OVERSVØMMELSE - A GENOPBYGNING EFTER OVERSVØMMELSE - B KATOWICES KOMMUNALE INFRASTRUKTUR TELEKOMMUNIKATION MODERNISERING AF BUKARESTS CENTRALVARMESYSTEM MDF- PRODUKTIONSANLÆG EUROPÆISKE VEJE II GLOBTEL TELEKOMMUNIKATION II EUROPÆISKE VEJE III Finansiering af små og mellemstore miljø-, energibesparelses-, infrastruktur-, industri- og turistprojekter og SMV-projekter generelt Katastrofehjælp basale infrastruktur efter oversvømmelse Katastrofehjælp baneinfrastrukturen efter oversvømmelse Forbedring af Katowices byinfrastruktur (veje, kloakker og kommunal losseplads) til genopbygning af den til genopbygning af jern Udvidelse og modernisering af det rumænske telekommunikationsnet Modernisering af transmissions- og distribu tionsanlæggene til centralvarmesystemet Opførelse af en spånpladefabrik (MDF) og et særligt harpiksanlæg i Sebes Anlæggelse af 18 km hovedvej (D2/D61) fra Bratislava til den østrigske og ungarske grænse Opbygning af et mobiltelekommunikations net (GSM) Modernisering af det slovakiske telekommu nikationsnet Anlæggelse af en ny omfartsvej ved udvi delse af motorvej D61 omkring Bratislava 35 225 75 20 40 35 47 25 65 100 72 MOBITEL GSM Opførelse af det første GSM-net i Slovenien 45 23 540 20 35 20 7 355 122 262 45 Nej Nej Ja Nej Nej Nej Ja Ja Nej Ja Ja Nej Nej Nej Nej Nej Ja Nej Ja Ja Nej Ja 2-9 EIB-lån undertegnet i 1997 i Middelhavslandene (Rådets afgørelse 97/256/EF). LAND PROJEKT BESKRIVELSE Algeriet Cypern Egypten Jordan Libanon Marokko SONATRACHGR2-B Anlæggelse af en gasrørledning mellem Alrar og Hassi R'Mel PAFOS SEWERAGE EGYPT AIR ECC GREY CEMENT LECICO CERAMICS INDUSTRIAL DEVELOPMENT BANK VI Globallån AQABA PORT TRIPOLIS SPILDEVAND MOTORVEJ "COTIERE DUNORD" NATIONALT ELEKTRICITETSKON TROLCENTER Opførelse af et indsamlings- og behand lingssystem for spildevand og et regn- vandsbortledningssystem Modernisering af Egypt Airs flyflåde Opførelse af en gråcementfabrik Opførelse af en ny fabrik til fremstilling af sanitet og modernisering af en eksiste- rende flise- og klinkefabrik Finansiering af små og mellemstore virk somheder i den produktive sektor af Jordans økonomi Anlæggelse af en industrikaj og indkøb af containerhåndteringsudstyr Modernisering af regn- og spildevands- bortledningen, opførelse af et spilde- vandsbehandlingsanlæg til Tripoli og omegn Udbedring og udvidelse af den nordlige kystmotorvej mellem Beirut og Tripoli Opførelse af et nationalt elektricitets- kontrolcenter i Beirut MODERNISERING AF ONCF ONEP-DRIKKEVAND II Forbedring og kapacitetsforøgelse af strækninger af hovedlinjerne af det marokkanske jernbanenet Drikkevandsforsyning Marokko til bysamfund i Tunesien SNCFTII RENSNING AF "LAC SUD DE TUNIS" HOVEDFÆRDSELSAR ERNE ADANAS SPILDEVAND TYRKIET Globallån Forbedring af Tunis-Sfax-Gabès-jern- banelinjen Opmudring og genopfyldning af "Lac Sud de Tunis" Forbedring af vejnettet i Tunis og omegn og de øvrige større byer Udvidelse af kloaksystemet og opførelse i to spildevandsbehandlingsanlæg af Adana (sydøstlige Tyrkiet) Finansiering af små og mellemstore virk somheder Tyrkiet Gaza-Vest bredden Tilsammen Nej Nej Nej Ja Ja Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej 218 30 121 60 218 30 75 30 16 30 30 131 100 20 11 85 50 25 40 65 45 50 135 130 95 14 * GAZA-INDUSTRI OMRÅDE Udvikling af et industriområde i Gaza 14 24 2-10 EIB-lån undertegnet i 1997 i Latinamerika og Asien (Rådets afgørelse 97/256/EF). KHKD- DEUNG BEIÆB (mio. ECU) 55 LAND PROJEKT BESKRIVELSE Indonesien VANDFORSYNINGD JAKARTA VEST Forbedring og udvidelse af transmis sions- og distributionssystemet for vand forsyningen Filippinerne LUFTHAVNE BATANGAS POWER - B" lufthavne i den sydlige del af Renovering, forbedring og udvidelse af to Filippinerne Opførelse af et kraftværk (kombianlæg) 55 25 12 Brasilien Peru Regionale projekter LAFARGE ARCOS CEMENT Opførelse af en cementfabrik i delstaten Minas Gerais 32,5 TELEFONICA DEL PERU Modernisering og udbygning af Perus telekommunikationsnet 50 CORPORACION ANDINA DE FOMENTO Globallån17 Finansiering af mellemstore projekter i de fem medlemslande af Andespagten 40 Ja Nej Ja Ja Ja Nej 37 32,5 50 40 Tilsammen. • • ::. • ^'^M:^^Ê^SKK:Ù 2. 4. LOMÉ-KONVENTIONENS SIGNATARLANDE 2. 4. 1. Udviklingen i långivningen fordelt på større geografiske områder På grund af den økonomiske situation i disse lande spiller EU's støtte en helt afgørende rolle. Således andrager støtten fra EUF i f. eks. Afrika i gennemsnit 1 100 mio. ECU pr. år. Hvis man hertil føjer den horisontale støtte (fødevarehjælp, støtten fra ikke- statslige organisationer, støtten til de tropiske skove, demokratistøtten osv. ), den humanitære hjælp og medlemsstaternes bilaterale bistand, nås et beløb på omtrent 7 800 mio. USD, hvilket er 6-7 gange så meget som støtten fra de øvrige vestlige stormagter. 2. protokol til Lomé-konvention IV undertegnet i 1995 for perioden 1995-1999 bragte EU- støtten op på 14 625 mio. ECU fordelt på 11 967 mio. ECU i bistand, 1 000 mio. ECU i støtte til risikokapitaltransaktioner og 1 658 mio. ECU i lån ydet over EIB's egne midler. Fristerne for gennemførelsen af den nye protokol har bevirket, at disse midler endnu ikke er udbetalt fuldt ud. I landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier (OLT) har EIB's aktiviteter i 1997 været begrænset til at udbetale de midler, der er til rådighed under 1. protokol til Lomé IV, nemlig 60 mio. ECU, hvoraf 19 mio. ECU har 17 Undertegnet inden for rammerne af det foreløbige mandat, men dækket af garantiordningerne i Rådets afgørelse 97/256/EF. 25 form af risikovillig kapital. Lånene blev primært ydet i energisektoren og til finansiering af mindre virksomheder via globallån. Derudover blev der ydet lån på 18 mio. ECU i 1997 til produktionssektoren, hvoraf 16 mio. ECU havde form af globallån til investeringer i små eller mellemstore projekter. De lån, der er blevet undertegnet i henhold til 1. protokol, beløber sig til i alt 2 072 mio. ECU, hvoraf 812 mio. ECU havde form af risikovillig kapital. 2. 4. 2. EIB 's risikokapitaltransaktioner Ud over sine låneaktiviteter identificerer EIB risikokapitaltransaktioner og følger disse op via specialiserede offentlige eller private selskaber, der opererer på stedet. I 1997 afvikledes hovedparten af disse transaktioner i Vestafrika (10 mio. ECU) via anerkendte finansielle institutioner; visse transaktioner af denne type blev også gennemført i Caribien (4 mio. ECU) og Stillehavsområdet (2 mio. ECU). 2. 5. ANDRE EU-INSTRUMENTER 2. 5. 1. Euratom Ved Rådets afgørelse af 21. marts 1994 blev interventionsområdet for Euratom-lån udvidet til at omfatte østlandene og SNG med henblik på at forbedre sikkerheden og effektiviteten på kernekraftværkerne i disse lande. Det disponible beløb er på ca. 1,1 mia. ECU under hensyntagen til det nuværende loft fastsat af Rådet. En række projekter er under overvejelse i Ukraine, Bulgarien og Rusland, men på grund af i denne type projekters politiske og tekniske kompleksitet blev der ikke truffet nogen finansieringsbeslutninger i 1997. 2. 5. 2. Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) EU og EIB er på én og samme tid aktionærer og nære partnere i EBRD. De har hver en aktiepost på 3% af EBRD's kapital og indgår i et nært samarbejde om at sikre, at deres interventioner supplerer hinanden. Ifølge EBRD's årsberetning for 1997 godkendte bestyrelsen 143 nye projekter til et samlet beløb af 4 016 mio. ECU (mod 119 projekter til et beløb af 2 855 mio. ECU i 1996) i de central- og østeuropæiske lande og de lande, der udgjorde det tidligere Sovjetunionen. De reelt bevilgede midler i årets løb androg 2 315 mio. ECU mod 2 188 mio. ECU i 1996. EBRD's erhvervelse af kapitalandele beløb sig til 436 mio. ECU, hvilket udgjorde ca. 19% af samtlige nye transaktioner. 26 3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER EU's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 3. 1. RENTEGODTGØRELSER EU yder rentegodtgørelser inden for følgende områder (se tabel 4-9): a) industriel omstilling i kul- og stålområder (EKSF-traktatens artikel 56); b) genopbygning af katastroferamte områder i Italien, Grækenland og Portugal (den selvstyrende region Madeira) og; c) inden for rammerne af "SMV-faciliteten" fra topmødet i København. Ikke siden 1992 er der ydet rentelettede industrilån til finansiering af investerings projekter til fremme af forbruget af EU-stål (artikel 54, andet afsnit). Hvad angår tilde lingen af tilskud til omstillingslån i kul- og stålområder (artikel 56), beløb rentegodtgø relserne sig i 1997 til kun 1,8 mio. ECU, mens de var på 36,8 mio. ECU i 1996 og på 11,5 mio. ECU i 1995. Det skal bemærkes, at det i Rådets afgørelse om genopbygning efter cyklonen på Madeira i 1993 fastsættes, at rentegodtgørelser i forbindelse med EIB-lån udbetales direkte af Kommissionen til den selvstændige region Madeira og ikke længere via EIB, som det var tilfældet i forbindelse med jordskælvene i Grækenland og Italien. På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturarbejder, øget med 3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til styrkelse af konkurrenceevnen i små og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede rentegodtgørelser i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen beløber sig til 3 000 ECU pr. nyoprettet arbejds plads, hvilket svarer til en gennemsnitlig rentenedsættelse på 2% over en periode på 5 år. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at indgå aftaler om globallån til dette formål med finansielle institutioner fra samtlige medlemsstater. Tildelingen af lån blev afsluttet den 15. december 1995, hvor der var givet tilsagn for hele beløbet på 1 mia. ECU. Ved udgangen af 1997 var udbetalingen af rentegodtgørelser for de afgivne lånetilsagn på 1 mia. ECU afsluttet. På det tidspunkt var der blevet udbetalt 93 mio. ECU i rentegodtgørelse til over 4 300 modtagende virksomheder. Det samlede antal job, der var blevet skabt på denne måde, androg angiveligt over 50 000 (med hensyn til fordelingen på de enkelte lande, se grafen nedenfor). 27 Antal nyoprettede arbejdspladser, planlagte og reelt oprettede. planlagte (Tal pr. 20. 08. 1997) • reelt oprettede Der ydes ligeledes rentegodtgørelser i tilknytning til EIB-lån uden for EU (se tabel 4-10). 3. 2. BUDGETGARANTIER 3. 2. 1. A nvendelsesområde EU's lånoptagelser med henblik på långivning, der forvaltes af Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancestøtte), garanteres over det almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. I denne forbindelse er der i 1997 stillet garanti over EU's budget for 195 mio. ECU for lån til betalingsbalancestøtte til FYROM, Rumænien og Ukraine. Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler som led i EU's politik for finansielt udviklingssamarbejde, indgås en garantiaftale. Garantierne stilles af medlemsstaterne, når der er tale om lån til AVS-lande og OLT, og af EU, når der er tale om lån til Middel havslande, landene i Central- og Østeuropa, tredjelande i Latinamerika og Asien, som EU har indgået samarbejdsaftaler med, samt Den Sydafrikanske Republik. Sidstnævnte mandater har været opdelt i to særskilte faser (henholdsvis de gamle og de nye mandater) alt efter, hvor stor garantidækningen over EU-budgettet har været. A) Gamle mandater: a) EIB-lån til Middelhavslandene: disse lån er dækket af en EU-garanti på 75% af de undertegnede lån. Ved udgangen af 1997 beløb disse lån sig til i alt 3 248 mio. ECU, hvoraf 212 mio. ECU gik til Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 3 036 mio. ECU til tredjelande i Middelhavsområdet b) EIB-lån til central- og østeuropæiske lande: EU-garantien er på 100% af de undertegnede lån. Pr. 31. december 1997 havde EIB udlånt 4 628 mio. ECU til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 4,7 mia. ECU i henhold til aftalerne med disse lande. De udestående lån beløb sig ved udgangen af 1997 til 1 889 mio. ECU c) EIB-lån til tredjelande i Latinamerika og Asien: disse lån til lande, som EU har indgået samarbejdsaftaler med, garanteres med 100% over EU's budget. Disse lån ydes 28 inden for et samlet låneloft på 1 025 mio. ECU. Ved udgangen af 1997 var der undertegnet lån for 810 mio. ECU, og de udestående lån på samme dato beløb sig til 385 mio. ECU d) EIB-lån til Den Sydafrikanske Republik: EU har stillet garanti for lån ydet af EIB til Den Sydafrikanske Republik for et maksimumsbeløb på 300 mio. ECU. Lånene er 100% garanteret over EU's budget. Pr. 31. december 1997 havde EIB givet tilsagn om lån for samtlige 300 mio. ECU, og de udestående lån beløb sig på samme dato til 100 mio. ECU (se tabel 3-1). B) Nye mandater18 Rådet besluttede den 14. april 1997 på forslag af Kommissionen og efter udtalelse fra Europa-Parlamentet at forlænge EU's garanti til EIB for lån til projekter uden for EU. Låneloftet er på i alt 7 105 mio. ECU. Garantien er begrænset til 70% af de bevilgede lån med tillæg af alle tilhørende omkost ninger19. Desuden opfordres EIB til at tilsigte som en målsætning at nå op på, at den kommercielle risiko for 25% af disse låns vedkommende skal dækkes af ikke-statslige garantier. Budgetgarantien ville i så fald kun dække de politiske risici, nemlig risikoen for manglende valutaoverførsel, ekspropriation, væbnet konflikt og civile optøjer. Det samlede lånebeløb var pr. 31. december 1997 på 2 615 mio. ECU, men de udestående lån var på samme dato kun på 144 mio. ECU, hvoraf 114 mio. ECU var til Middelhavslande og 30 mio. ECU til central- og østeuropæiske lande. 3. 2. 2. Garantimellemværendet pr. 31. december 1997 Det samlede garantimellemværende, der dækkes over EU's budget, og som der gives nærmere oplysninger om i tabel 3-1, beløb sig ved udgangen af 1997 til 12,2 mia. ECU, hvoraf over 63% vedrørte tredjelande. I forhold til 1996 steg det samlede mellemværende med 295 mio. ECU, men vægten af mellemværendet over for tredjelande steg fortsat og er siden 1992 gået op fra 37,5% til de nuværende 63%. Den årlige risiko for det almindelige budget, der knytter sig til gældsafviklingen (hovedstol og renter), beløb sig i 1997 til 3 095 mio. ECU, hvoraf 1 666 mio. ECU vedrørte tredjelande. Pr. 31. december 1997 beløb EU's fordringer over for misligholdende debitorlande sig til 309 mio. ECU, hvoraf 75 mio. ECU skyldtes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 234 mio. ECU af Tadsjikistan, Armenien og Georgien. Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af garantiforpligtelser blev indtil 1994 dækket over budgettet og derefter af garantifonden efter dens oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. 18 Rådets afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank til dækning af tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (de central- og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). 19 De nærmere enkeltheder i garantien er fastsat i garantiaftalen mellem EU og EIB indgået den 25. og 29. juli 1997. 29 3-1 Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31. 12. 1997. Foranstaltning Godkendte beløb pr. beløb pr. (I mio. ECU) Udestående Udestående Medlemsstaterne A. Betalingsbalancestøtte 1. Grækenland 2. Italien B. Garanterede lån 3. Euratom (3) 4. NIC og NIC TT 5. EIB-MkJdelhavslandene(E,GR,P) Tredjelande A. Makrofinansiel bistand 1. Ungarn 2. Det tidligere Sovjetunionen (4) 3. Den Tjekkiske Republik 4. Den Slovakiske Republik 5. Bulgarien 6. Rumænien 7. Estland 8. Letland 9. Litauen 10. lsrael(5) 11. Algeriet 12. Moldova 13. Ukraine 14. Belarus 15. FYROM 16. Georgien/Armenien B. Garanterede lån 17. Middelhavslande 18. Central- og østeuropæiske lande 19. Latinamerika, Asien 20. Sydafrika I ALT lofter 31. 12. 96(1) 3112. 97(2) T5S* T3S7 14 000 4 000 6 830 1500 24 117 4 625 180 1250 250 125 650 580 40 80 100 160 600 60 285 55 40 170 19 492 8 672 8 220 1925 675 50 447 500 3 479 572 748 265 2 679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 3 634 2 092 1306 204 32 11876 500 3 448 118 219 212 TS7* 2121 100 216 123 62 260 580 15 40 75 250 60 285 30 25 5 553 3150 1919 385 100 12171 (1) Omregningskurs pr. 31. 12. 1996. (2) Omregningskurs pr. 31. 12. 1997. (3) Euratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21. 3. 1994). (4) Udeståendet på 216 mio. ECU svarer til de skyldige og ikke-tilbagebetalte beløb pr. 31. 12. 1997. (5) Lånet fuldt tilbagebetalt pr. 31. 12. 1997. 30 4. STATISTISK BILAG 31 4-1 Årlig udvikling i EU's lånoptagelse og långivning. 1986 1967 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1 mkx BCU - ECU-kursuK. ant) 1. Lanoptagslss BCSF 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 474 bsJancestattefl) 862 860 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 Euratom MC 488 541 853 93 611 945 522 76 49 49 70 66 Kommissionen i alt 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 669 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 - 23026 10194 9404 9584 10469 12508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 : 23695 BB(2) EUlatt II. Unglvnfcig BCSF 1069 969 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 541 behmcsttattefl) 862 860 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 Euratom MC 443 314 49 393 425 357 78 24 39 9 30 Kommfssionsn i aR 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 736 BB(3) BJiaR NB: 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 : 22958 9445 9535 10109 12285 13972 17 554 18770 23641 18650 19417 21381 : 23694 Forskellen mellem Kommissionens samlede långvning og lånoptagelse skyldes lånoptagelser mød henblik på refinansiering og udsving i restbeløbet på Ian, der ikke er tildelt ved regnskabsårets afslutning. Forskellene mellem tallene for EIS'S långivning og lånoptagelse skyldes, at EIBs långivning finansieres bade ved lånoptagelse og over BB"s egne midler. (1) Mekanismen for finansiel støtte til medlenisstaterne, finansiel bistand t i l t og til det tidligere Sovjetunionen. Tilvejebragte midler i alt (2) (3) Undertegnede lån over egne midler uden hensyntagen til garantier fra EIB til investorer og transaktioner over NlC-midler. 4-2 EU-lånoptagelser. EU-JånopUgelaer (ved udgangen af hvert år) (1) (I mia ECU) EKSF BB(2) Euratom NIC Subtotal balancestøtte Betalings Samlet 6 178 16 570 1 272 1 747 25 767 591 26 358 6 539 20 749 1 680 3 269 32 237 4 610 36 847 7119 25 007 1 892 4 432 38 450 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 4 932 3 236 43 382 43 979 6 761 30 271 2 168 5 202 44 402 1 890 46 292 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 2 997 49 372 6 825 36 928 2 164 5 514 51 431 2 459 53 890 6 738 42 330 1 945 5 122 56 135 2 075 58 210 6 673 48 459 1 687 4 542 61 361 (3) 2 045 63 406 7 139 58 893 1 563 3 817 71 412 3 516 74 928 7 327 67 784 1 338 3 326 79 775 4 026 83 801 7 331 78 661 1 018 2 202 6 548 83 673 779 1 570 5 966 87 079 720 1 113 89 212 92 570 94 878 4 677 96 649 572 3 637 110 394 118 748 218 102 646 114 367 5 204 94 416 7 697 100 267 8 032 102 910 6 666 109 312 5 853 120 220 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1 ) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de fleste lån er udstedt i nationale valutaer, skyldes forskellen mellem to ultimoopgørelser dels ændringer i ansættelsen af den eksisterende beholdning, dels nettolånoptagelsen i årets løb. Oprindelige beløb med tillæg af eller fradrag for afdrag på hovedstol, opsagte lån, annullerede lån og kursændringer. Fra 1989, inkl. kortsigtede lån. Fra 1990, inkl. finansiel bistand til tredjelande. (2) (3) 33 4-3 EU-lånoptagelser i 1997 fordelt på lånevaluta. EIB EKSF NIC balancestøtte (1 ) Betalings« Samlet lånoptagelse ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLO ATS PTE RM SEK GBP Subtotal CHF JPY USD ZAR Subtotal I A LT (1 ) (2) 1 300 (2) 134 3 437 161 2 599 2 590 58 5 044 99 17 1 092 45 189 2 875 19 639 566 541 2 2 11 68 3 387 23 026 19 127 3 23 23 75 4 123 77 474 - 474 - - - - - - - - - - - - - - - - - 195 - - - - • - - - - - 195 - - - - - 195 Betalingsbalancestøtte og finansiel bistand til tredjelande. Udstedt i euro. 1 495 19 134 3 564 161 2 602 2 613 58 5 067 174 17 4 1 215 45 189 2 952 20 308 566 541 2 2 11 68 3 387 23 695 (1 mio. ECU) 1996 % 3,6 0,1 0,5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0. 6 0. 5 2,0 0,2 1. 1 12. 3 91. 5 0,9 3. 2 4,2 0,2 8,5 100,0 1997 % 6,3 0,1 0,6 15,0 0. 7 11,0 11,0 0,2 21,4 0,7 0,1 0,0 5,1 0,2 0,8 12,5 85,7 2,4 2,3 9. 3 0,3 14,3 100,0 4-4 Fordeling på sektor og instrument af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997. (1 mio. ECU) EKSF BB(1) lait 1 art 1 % 1996 1997 1996 1997 1996 1997 1996 1997 Produktionssektor, heraf lån på grundlag af globallån Infrastruktur, heraf lån på grundlag af globallan Energi, heraf lån på grundlag af globallan 248 400 4 477 5 672 4 725 6 072 23. 5 27,1 178 207 2 630 2 545 2 808 2 752 14,0 12,3 10 388 14 085 10 408 14 145 51,8 63,2 20 60 1 535 2 326 1 535 2 326 7,6 10,4 4 945 2 090 4 957 2 171 24,7 12 81 279 206 279 206 1. 4 9,7 0,9 IALT 280 541 19 810 21 847 20 090 22 388 100,0 100,0 (1 ) Ydede lån (individuelle lån og lån på grundlag af globallån). 34 4-5 Lån ydet i EU af EIB i 1996 og 1997, opdelt efter økonomiske formål. I. RBglonaludvlkllng 1. 1 rordoMng på lande Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 1. 2 Fordeling på hovedsektorer Biergi Kommunikation MMjøogdivereeinfra8truldi_rer Industri, tjenesteydeteer og landbrug 2. Infrastrukturer 2. 1 Transport 2. 2 Telekommunikation 3. Ml|ø og levevilkår 3. 1 Miljø 3. 2 Byplanlægning 4. Energi 4. 1 Interne ressourcer 4. 2 Importdiversificering 4. 3 Rationel udnyttelse 5. Virksoirihedemes konkurrenceevne heraf: små og mellemstore virksomheder 1996 1997 I mio. ECU % I mio. ECU % 13 805 100. 0 14 646 100,0 236 397 2 297 730 2 352 1615 108 2 853 0 17 254 1 288 10 317 1331 4 076 4 640 1826 3 263 6 506 4 500 2 006 1,7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0. 8 20,7 0,0 0,1 1. 8 9,3 0. 1 2,3 9,6 29,5 33,6 13,2 23,6 100,0 69,2 30,8 440 269 1852 752 1873 1692 72 2 595 0 16 157 1 352 331 506 2 741 996 6 338 3 037 4 273 8 758 6 879 1879 3,0 1,8 12,6 5,1 12,8 11. 6 0,5 17,7 0,0 0,1 1. 1 9. 2 2,3 3,5 18,7 6,8 43,3 20,7 29,2 100,0 78,5 21,5 5 875 100,0 7 208 100,0 4 209 1 666 4 031 547 2 011 1 473 3 776 2 594 71,6 28,4 4 826 2 382 67,0 33,0 100,0 2 597 100,0 13,6 49,9 36,5 antal no34 558 482 1 557 4 556 2 486 21,5 18,6 60,0 antal 12 772 N. B. : Da nogle af lånene er ydet til flere formål, kan beløbene under de forskellige rubrikker derfor ikke umiddelbart sammenregnes. 35 4-6 Geografisk fordeling af långivningstransaktionerne i EU i 1996 og 1997. EKSF BB Euratom NIC Betalings balancestøtte Beløb (1 rnkxECU) 1997 f%tlf___n Danmark Tyskland Grakenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg M__f_nf__ffiA Østrig Portugal rinland Sverige Det For. Kongerige Artikel 18 (1) l a it 1996 Balgien Danmark Tyskland Grakontand Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nodoflanflono Østrig Portugal Hnland Sverige Det For. Kongerige Artikel 18 (1) l a it (1 ) 20 102 5 24 40 76 76 122 76 1 140 737 3 518 730 2 716 2 721 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 3 765 184 541 22 958 - - - - - - B<SF 7 33 33 13 91 35 1 51 263 658 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4 121 766 490 1 294 302 847 2 386 403 - 20 946 - - - - - 23 499 100,0 % 4,9 3,1 15,4 3,1 11,6 11. 7 0,9 15,1 0,7 1,7 2. 7 6,3 1. 7 3,9 16,3 0,8 % 3,1 3,2 14,4 3,4 12,2 11,9 0. 9 19,9 0,2 3,6 2,3 6,1 1. 4 4,0 11,5 1. 9 1 160 737 3 620 730 2 721 2 745 207 3 557 172 398 631 1 472 401 925 3 841 184 665 688 3 054 721 2 585 2 523 189 4 212 35 766 491 1 294 302 847 2 437 403 21 210 100,0 BB Euratom NIC Betalings balancestøtte Beløb Bil-projekter, der ikke er lokaliseret i en bestemt medlemsstat (f. eks. telekommuni- kationskabler og -satellitter, olieforekomster i Nordsøen osv. ). 36 4-7 NIC-lån fordelt på lande pr. 31. 12. 1997. Land NICI NIC II NIC III NIC IV (1 mk>. BCU) lait % NIC genopbygning Belgien Danmark Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal 66,8 100,6 303,0 23,6 63,2 114,9 111,2 80,0 69,2 118,2 70,0 125,0 938,7 72,3 239,0 116,6 68,4 23,6 533,5 306,1 187,4 0,4 8,6 4,9 3,0 1 206,0 19,5 424,0 6,8 479,9 473,4 1 228,5 285,7 598,7 3 066,3 49,5 3,2 29,9 9,9 95,8 3,2 39,8 407,1 0,1 0,6 6,6 Det Forenede Kongerige 134,9 67,1 109,3 lait N. B. : 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100,0 De undertegnede lån er konverteret til " låneækvivalenter". Valutalån er omregnet til ecu til omregningskursen den sidste hverdag i det kvartal, der går forud for undertegnelsen. 4-8 NIC-lånoptagelse fordelt på valuta: samlet gæld pr. 31. 12. 1997. Valuta (mio) I mio. ECU(1) 70,0 5,1 79,4 17,2 46,7 70,0 10. 0 176. 8 11. 5 75,0 ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD lait | I 218,4 (1) Omregningskurs pr. 31. 12. 1997. 37 4-9 Rentegodtgørelser i EU via de forskellige fællesskabsinstrumenter 1977-1997. OreHnguden nutttw83ro*ereging(1) (ImkxBCU) OftHngmBd rtx^dhvaBrdbereg/ing (2) TCFArt. 54 Ar (omtniV TOF Art 56 Genopbyging DBBKBBfuQBlSS efter BIAS ffRJ SMV- turering) (omstMng) nonugai natufcatastrofer 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1 ) (2) (3) 1,3 9. 8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1,0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36,8 1,8 4. 0 3,9 3. 0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20. 1 17,2 12,3 9,3 6,1 4,3 4,0 12. 1 200,0 197,0 193,2 209,8 200,0 (3) 65,5 2. 8 25,3 Rentegodtgørelser udbetalt over flere år og konteret de dertil afsatte bevillinger årligt. Rentegodtgørelser udbetalt af Kornrrissionen som et tilbagediskonteret engangsbeløb og tonteret budgettet for det første ar. Omfatter fra og med 1996 rentegodtgørelser udbetalt direkte af Kornmissionen til den setatyrenderegjon Madeira (Rklets afgørelse 95/2507Œ af 29. juni 1995). 38 4-10 Finansiel bistand uden for EU, gældende eller under forhandling pr. 31. 12. 1997. ØmraBCU) Lin over BBs egne mkMor. , _t. raianiwriigririinrag over 1 i Bataftfiga* balanceøtøttø (4) AVS-lendeoaOLT AVS OLT Sydafrika • É l f l H i Mi. l i r* * J—* M | a a Mn-rjiiMnirFnnB^ Algeriet, Cypern, Egypten, IsraeL Jorctarn, Ubanon, MUTA Marokko, Syrien, Tunesien, Tyrkiet, Gam Tyrkiet Malta Cypern Centrai. 09 gateurppe Albanien Bulgarian DenTJekMekeRepubtt Estland Ungarn Lett-td Utauan M _ _ _ _. I WI Rumænien Dan Slovakiske RjpubHc Q_*fc_mUim O r v W I I I P fl FYROM SNG: Mongoliet Dat tkflgere Sovjetunionen Moldova Georgien, Armenien Ukraine Belarus Lande i Latbiamarlca og Asian ftrrtttrædalsaafacatet (16) Aftaleneart 2. finansprotokol Fjerde Lomé-konvention Racets afgørelse Rådets afgørelse (7) E_iro-MkkJelhavspartner8kabet (7) RWkoviHg Udløb Loft(1) kapital (2) Gava- H bistand (3) | Loft 1 693 1 030 12 102 2000 2000 2000 1658 35 375 3 140 2 310 1000 30 11967(5) 135 (5) 204 200 (9) 3 460 (8) 3 425 (10) 600 600 (11) Særlig foranstaltning for finansielt samarbejde endnu ikke i kraft 4. finansprotokol 4. finansprotokol Rådets afgørelse (7) 2000 1998 1998 2000 750 30 50 3 520 2 2 13 22 4 952(12) 2 005 650 250 40 180 80 100 580 125 40 1 820 1 250 (15) 60 170 285 55 20(13) 2 224 (14) 2 796 (14) Finansprotokol 2000 150 Rådets afgørelse Rådets afgørelse (7) BB-facilitet 1997 2000 2000 275 900 3 500 (1 ) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Den Europæiske Udviklingsfonds midler, til projekter i AVS-landene og OLT og lån med rentegodtgørelser, der afholdes over EUs almindelige budget, til miljøprojekter i visse Middelhavslande. De til rentegodtgørelserne nødvendige beløb afholdes af gavebistanden. Ydet og administreret af B& Ydet og administreret af Eiiropa-Komrnissionen. Kumulerede beløb siden 1990. Disse Ian ydes og administreres af Kommissionen. Inklusive beløb til rentegodtgørelser for BB-lån. Disponible beløb fra tidligere finansprotokoller kan anvendes samtidig, uanset om det drejer sig om samtlige afsatte bevillinger eller restbevillinger. Indgår i det flerårige globale mandat, der blev godkendt den 14. april 1997. Hovedelementerne i de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). Vejledende angivelse, der afholdes via gavebistanden i den næste kolonne. Finansiel rammebevilling 1996-99: forordning (EF) nr. 1488/96 (inklusive beløb, der er forbeholdt transaktioner i form af risikovillig kapital og rentegodtgørelser for BEMånebidrag til miljøprojekter). Algeriet. Det vejledende program for 1996-99; hoveddementeme i de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). Udelukkende rentegodtgørelser for BB-lån til infrastrukturprojekter af fælles interesse for EU og FYROM. Landet modtager også støtte af de finansielle bevillinger, der blev tildelt i Cannes (1995). Rnaruwd rammebevilling 1996-99. Kommercielle kreditter. Til de lande, der har ansøgt om medlemskab af BJ, nemlig Ungarn, Polen, Den Slovakiske Republik, Den Tjekkiske Republik, Bulgarien, Rumænien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien og Cypern. 39 ISSN 0254-1459 KOM(98) 409 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 10 01 Katalognummer : CB-CO-98-422-DA-C ISBN 92-78-37566-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 4«


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2170/98 von Helena TORRES MARQUES an die Kommission. Staatliche Beihilfen Deutschlands und Frankreichs

eurovoc_concepts:
France
GNP contribution
Germany
State aid
VAT resource
aid to undertakings
budgetary resources
manufactured goods
own resources

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 118/37 Im Anschlu(cid:223) an das Erdbeben in der Region Adana haben die t(cid:252)rkischen Beh(cid:246)rden best(cid:228)tigt, da(cid:223) alle erforderlichen Sicherheitsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r das geplante Atomkraftwerk Akkuyu getroffen wurden. Die Bauarbeiten haben noch nicht begonnen. Weitere Hinweise im Zusammenhang mit dem k(cid:252)nftigen Kraftwerk Akkuyu sind auch der Antwort der Kommission auf die schriftlichen Anfragen E-1876/98 und E-2190/98 von Herrn Kaklamanis zu entnehmen. (1999/C 118/043) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2170/98 von Helena Torres Marques (PSE) an die Kommission Betrifft: Staatliche Beihilfen Deutschlands und Frankreichs (3. Juli 1998) Kann die Kommission mitteilen, in welcher H(cid:246)he Frankreich und Deutschland 1997 staatliche Beihilfen gezahlt haben, und welche Nettobetr(cid:228)ge diese beiden L(cid:228)nder in diesem Jahr an die EU (cid:252)berwiesen haben? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (10. September 1998) Die Angaben zu den staatlichen Beihilfen sind dem k(cid:252)rzlich von der Kommission vorgelegten Bericht (cid:252)ber staatliche Beihilfen in der Europ(cid:228)ischen Union im verarbeitenden Gewerbe und in einigen weiteren Sektoren (1) zu entnehmen. Der Gemeinschaftshaushalt wird aus traditionellen Eigenmitteln sowie aus MwSt. - und BSP-Eigenmitteln finanziert. 1997 belief sich Deutschlands Anteil am Gesamthaushalt der Gemeinschaft auf 28,2 %, wobei 24,2 % (3 432 Mio. ECU) auf die traditionellen Eigenmittel und 29,1 % auf die MwSt. -Eigenmittel (10 503 Mio. ECU) sowie die BSP-Eigenmittel (7 281 Mio. ECU) entfielen. Im selben Jahr betrug der franz(cid:246)sische Anteil am Gesamthaushalt der Gemeinschaft 17,5 %; davon entfielen 10,9 % (1 550 Mio. ECU) auf die traditionellen Eigenmittel und 19,0 % auf die MwSt. - Eigenmittel (6 842 Mio. ECU) sowie die BSP-Eigenmittel (4 793 Mio. ECU). (1) KOM(98) 417 endg. (1999/C 118/044) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2173/98 von Georg Jarzembowski (PPE) an die Kommission Betrifft: Zollvorschriften in Ru(cid:223)land (10. Juli 1998) Die Russische F(cid:246)deration versucht seit geraumer Zeit, spezifische Warengruppen von der vereinfachten Einfuhr nach dem Internationalen Carnet-TIR-(cid:220)bereinkommen auszunehmen. Die zur(cid:252)ckgezogenen bzw. zur(cid:252)ckgestellten Erl(cid:228)sse Nummer 513 und Nummer 70 sehen vor, da(cid:223) die Einfuhr von bestimmten Waren (Schokolade und andere Nahrungsmittelzubereitungen mit Kakao, Fernsehempf(cid:228)nger, Pkw(cid:146)s und andere Kraftfahrzeuge sowie Mobiliar und M(cid:246)belteile) nicht mehr dem Carnet-TIR-Abkommen, sondern dem nationalen russischen Versandverfahren unterliegen soll. Die Anwendung des nationalen russischen Versandverfahrens f(cid:252)r diese Warengruppen w(cid:252)rde f(cid:252)r Ausl(cid:228)nder eine Marktbarriere darstellen, da das Verfahren insbesondere f(cid:252)r Ausl(cid:228)nder aus den EU-Mitgliedstaaten kaum praktikabel ist. Die von der Russischen F(cid:246)deration anstelle des Erlasses Nr. 70 vor(cid:252)bergehend angewendete Instruktion Nr. 01-14/510 vom 13. Mai 1998 sieht f(cid:252)r die besagten Warengruppen eine hohe Zollkaution oder alternativ eine kostenpflichtige Zollbegleitung vor. Die kostenpflichtige Zollbegleitung hat bei den ausl(cid:228)ndischen Transporteuren Mehrkosten in H(cid:246)he von bis zu 2000 US-$ pro Fahrt verursacht