title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa oblekta vävnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan, ett slutgiltigt uttag av den preliminära tullen samt om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av dessa vävnader med ursprung i Turkiet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
textile product
third country

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1998 KOM(1998) 487 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa oblekta vävnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan, ett slutgiltigt uttag av den preliminära tullen samt om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av dessa vävnader med ursprung i Turkiet (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Ärende: AntidumpningsfÖrfarande rörande import av oblekta bomullsvävnader med ursprung i Kina, Indien, Indonesien, Pakistan, Egypten och Turkiet Förslag till slutgiltiga åtgärder (1) Genom förordning (EG) nr 773/98 införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import till gemenskapen av vissa oblekta bomullsvävnader med ursprung i de ovannämnda länderna. (2) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna gavs de berörda parter som så begärde möjlighet att höras av kommissionen och lämna skriftliga synpunkter. (3) Kommissionen har granskat alla argument och beaktat dem i de fall det bedömts lämpligt. (4) Genom den fortsatta undersökningen fastställdes att importen från Turkiet vid bedömningen inte skulle slås samman med importen från de övriga berörda länderna. Denna slutsats byggde bl. a. på de olika konkurrensvillkoren för importen från Turkiet i förhållande till importen från de övriga fem länderna, vilket för Turkiets del visas av den kontinuerliga nedgången i importvolymen, det låga prisunderskridandet och landets låga andel av gemenskapens totala import från tredje land. Under tolvmånadersperioden före inledandet av undersökningen underskred Turkiets andel av gemenskapens import den tröskel på 3 % som fastställs i artikel 5. 8 i antidumpningsavtalet inom ramen för WTO, i vilken artikel det i sådana fall föreskrivs att förfarandet skall avslutas omedelbart. Det konstaterades att denna import beaktad separat inte i väsentlig utsträckning bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållats. Därför föreslås att förfarandet rörande import av den berörda produkten med ursprung i Turkiet avslutas. (5) I fråga om importen från de övriga fem berörda länderna bekräftades de preliminära avgörandena om skadevållande dumpning och gemenskapens intresse. (6) Kommissionen föreslog åtaganden för exportörerna från de berörda länderna. • Dessa åtaganden kommer att gälla ett begränsat antal bindningar (dvs. modeller), vilka svarar för en betydande del av importen från vart och ett av de fem berörda länderna (cirka 50 %). • Åtagandena utgörs av minimipriser som är baserade på de genomsnittliga importpriserna med tillägg för dumpningsmarginalen eller skademarginalen för i stickprovet inbegripna exportörer, beroende på vilken marginal som är tillämplig. /[ai. • För att undvika kringgående via bindningar som inte omfattas av åtaganden, kommer ett landsomfattande kvantitativt tak att fastställas för varje bmdning. När detta tak nås kommer den tillämpliga värdetullen att träda i kraft. • Inom ramen för åtagandet kommer ett särskilt minimipris utan ett kvantitativt tak att sättas för oblekta vävnader som väger mindre än 100 g/m2, vilka motsvarar en liten andel av den totala importen (omkring 5 %). Dessa vävnader utgör ett marginellt marknadssegment och har särskilda produktegenskaper. • De åtaganden som undertecknas av exportörer kommer att stödjas av överenskommelser som sluts med sammanslutningar eller myndigheterna i de berörda länderna i syfte att bidra till övervakningen av de priser och volymer som anges i åtagandena. • Övervakning: den klassiska övervakningen från exportörerna) kommer att kompletteras av SIGL, ett direktanslutet datorprogram som används av kommissionen i samarbete med nationella organ för att förvalta befintliga textilkvoter. rapportering (dvs. (7) Diskussioner förs för närvarande med de berörda exportörerna och dessa kommer troligen att pågå till september. Om kommissionen godtar dessa åtaganden, kommer detta att rapporteras till rådet och utgöra en integrerad del av ärendets slutgiltiga lösning. (8) Vad gäller de återstående vävnaderna, de exportörer som inte undertecknar några åtaganden och de särskilt efterfrågade bindningar som överstiger de kvantitativa taken, föreslås att det införs antidumpningsvärdetullar som ett komplement till det system med åtaganden som beskrivs ovan. (9) Mot bakgrund av detta föreslås att rådet antar det bifogade förslaget till rådsförordning om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av oblekta bomullsvävnader med ursprung i Kina, Indien, Indonesien, Pakistan och Egypten, samt om avslutande av förfarandet för Turkiets del. •4*> förklaring av kommissionen i rådets protokoll Inom ramen för denna undersökning har kommissionen kommit till slutsatsen att förfarandet bör avslutas vad gäller import av oblekta bomullsvävnader med ursprung i Turkiet. Detta beslut hade bl. a. sin grund i den låga och sjunkande importvolymen från Turkiet och dennas låga marknadsandel i gemenskapen. Om denna utveckling vänds under de kommande åren, och om gemenskapsindustrin inger ett tillräckligt underbyggt klagomål som visar att det förekommer skadevållande dumpning av importen från Turkiet, kommer kommissionen att skyndsamt behandla detta klagomål. A<- Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. /98 av den. om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa oblekta vävnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan, ett slutgiltigt uttag av den preliminära tullen samt om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av dessa vävnader med ursprung i Turkiet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962 och förordning (EG) nr 905/983, särskilt artiklarna 8, 9 och 10. 2 i denna, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER (1) Genom förordning (EG) nr 773/98 (nedan kallad "förordningen om preliminär tull") införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import till gemenskapen av vissa oblekta vävnader av bomull med ursprung i Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet. B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE (2) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna gavs de berörda parter som så begärde möjlighet att höras av kommissionen. Parterna informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera ett införande av slutgiltiga antidumpningstullar samt ett slutgiltigt uttag, till dessa tullars nivå, av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter. (3) De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter övervägdes och beaktades i de slutgiltiga avgörandena när det ansågs lämpligt. 1 2 3 EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. EGT L 317, 6. 12. 1996, s. l. EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. A< (4) Några tillverkare/exportörer hävdade att det var olagligt att inleda förfarandet eftersom offentliggörandet skedde 46 dagar efter det att klagomålet ingivits, vilket strider mot artikel 5. 9 (nedan kallad "grundförordningen"). i förordning (EG) nr 384/96 (5) Syftet med tidsfristen på 45 dagar är att det klagomål som inges av den klagande gemenskapsindustrin skall få en snabb behandling och att kommissionen utan otillbörlig fördröjning skall inleda ett förfarande när de nödvändiga villkoren är uppfyllda. I detta avseende verkar det inte som om någon berörd part vållats skada av att förfarandet tidsfristen på 45 dagar. inleddes en dag efter Gemenskapsindustrin invände inte mot att förfarandet inleddes denna dag. (6) Några tillverkare/exportörer hävdade även att förfarandets inledande stred mot principen om att man inte skall dömas två gånger för samma sak, eftersom ett tidigare förfarande rörande samma produkt formellt inte hade avslutats4. (7) I det förra förfarandet antog rådet inte inom den stadgeenliga tidsfristen, dvs. 15 månader efter förfarandets inledande, kommissionens förslag om att införa slutgiltiga åtgärder, utan att ange formella skäl för detta avslag. (8) I detta avseende bör det först noteras att undersökningen i det innevarande förfarandet avser ekonomiska uppgifter som i förhållande till det tidigare förfarandet rör en annan undersökningsperiod och en något annorlunda produkt. Detta utesluter i sig möjligheten att det skulle ske ett brott mot principen om att man inte skall dömas två gånger för samma sak. För det andra är det så att kommissionen enligt artikel 5. 9 i grundförordningen måste inleda ett förfarande om det finns tillräcklig prima facie-bevisning för skadevållande dumpning. Eftersom detta var fallet i det innevarande förfarandet inledde kommissionen en ny undersökning. För det tredje föreskrivs i artikel 6. 9 i grundförordningen att en undersökning skall avslutas inom 15 månader efter det att den inletts. Även om det i grundförordningen inte föreskrivs något sätt att formellt avsluta ett förfarande, måste ett förfarande, när väl denna period på 15 månader har löpt ut utan att åtgärder införts, under sådana omständigheter anses vara rättsligen avslutat, eftersom några åtgärder inte får införas efter denna tidsfrist. Påståendet om att förfarandet är olagligt måste således av dessa skäl avvisas. (9) Några parter anförde att kommissionen inte hade visat att det fanns en klar åtskillnad mellan den konkurrensskyddade och den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden, och att gemenskapsindustrins representativitet och analysen av skada följaktligen borde avse båda dessa delar av marknaden. Detta förfarande inleddes genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i EGT C 50, 21. 2. 1996. Preliminära antidumpningstullar infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 2208/96, EGT L 295,20. 11. 1996^. 3. Vissa parter hävdade vidare att även om det skulle finnas en sådan klar åtskillnad borde de klagandes representativitet alltid bedömas på grundval av den gemenskapstillverkning som är avsedd för både den icke-konkurrensskyddade och den konkurrensskyddade delen av marknaden. (10) Kommissionen granskade ytterligare de båda marknaderna mot bakgrund av den bevisning som inlämnats av alla berörda parter. Granskningen inriktades på det inbördes förhållandet mellan försäljningen av oblekta bomullsvävnader från integrerade väverier i senare led som verkar på den konkurrensskyddade delen av marknaden och försäljningen från väverier som verkar på den icke- konkurrensskyddade delen av marknaden, samt försäljningen av importerade vävnader. (11) Oavsett typen av tillverkare är oblekta bomullsvävnader en mellanprodukt som skall behandlas i ytterligare tillverkningsled. Textilindustrins struktur är sådan att oblekta vävnader antingen tillverkas av ett integrerat företag i senare led som efter vävning slutbehandlar vävnaderna utan att erbjuda dem till försäljning, eller tillverkas av icke-integrerade väverier och säljs på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden. (12) Undersökningen visade att situationen för de klagande gemenskapstillverkarna är att cirka 92 % av de oblekta bomullsvävnader som säljs på den icke- konkurrensskyddade delen av marknaden tillverkas av icke-integrerade väverier. Dessa väverier verkar endast på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden. Ytterligare 3 % av försäljningen på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden tillverkas av ett företag som ingår i en grupp som är verksam på marknaden för produkter i senare led (slutbehandling och tillverkning av färdiga produkter). Detta företag agerar dock oberoende på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden, men inte på den konkurrensskyddade delen av marknaden. Det konstaterades även att de klagande gemenskapstillverkarna svarar för omkring 90 % av gemenskapens totala tillverkning för den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden. Det förelåg inga uppgifter som tydde på att de icke-klagande, icke integrerade tillverkarnas situation skulle skilja sig från den klagande industrins. Mot bakgrund av detta kan det uppskattas att högst cirka 5 % av gemenskapens totala icke-integrerade tillverkning av oblekta bomullsvävnader säljs på den icke- konkurrensskyddade delen av marknaden av integrerade tillverkare i senare led vilka huvudsakligen verkar på och tillverkar för den konkurrensskyddade delen av marknaden. Denna begränsade del utgörs i allmänhet av återstoder av vävnader som ursprungligen tillverkats för att bearbetas i dessa företags senare led och är följaktligen inte representativ för dessa företags huvudverksamhet. (13) I detta sammanhang är det också värt att notera att oblekta bomullsvävnader på den konkurrensskyddade delen av marknaden vanligen säljs till internpriser inom ett företag, vilka inte inbegriper någon vinstmarginal. Vidare har ett flertal av dessa integrerade företag inte ens någon separat bolagsstruktur för de avdelningar som utför de olika verksamheterna, vilka är uppdelade på olika enheter inom företaget. • :. En skillnad i pris mellan marknaderna är inte tillräcklig för att ett företag skall ändra försörjningskälla. (14) Försäljningen av oblekta vävnader på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet konstaterades generellt riktas till slutbehandlare, bearbetningsföretag och tillverkare av färdiga produkter. (15) De samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna befanns dessutom exportera den större delen av sina vävnader via importörer och handlare i gemenskapen och inte direkt till integrerade väverier. (16) Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att de vävnader som tillverkas av de klagande gemenskapstillverkarna och säljs på den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden i allmänhet inte konkurrerar med de vävnader som tillverkas och bearbetas internt av integrerade väverier i senare led. Eftersom det finns en klar åtskillnad mellan den konkurrensskyddade delen av marknaden och den icke- konkurrensskyddade delen, och eftersom den konkurrensskyddade delen av marknaden inte i betydande utsträckning försörjs direkt av den berörda importen, har bedömningen av skadan för gemenskapsindustrin baserats endast på den icke- konkurrensskyddade delen av marknaden. (17) Eftersom skadeanalysen avser gemenskapsindustrin enligt definitionen i artikel 4. 1 i grundförordningen och det i denna artikel hänvisas till artikel 5. 4 där bestämmelserna om representativitet fastställs, bör bedömningen även av representativiteten ske på grundval av de icke-integrerade tillverkarnas produktion. Även om de klagandes representativitet skulle bedömas på grundval av gemenskapens totala tillverkning, dvs. både den som är avsedd för den icke- konkurrensskyddade delen och den konkurrensskyddade klagande gemenskapstillverkarna ändå svara för mer än 25 % av gemenskapens totala tillverkning, vilket innebär att villkoren i artikel 5. 4 i grundförordningen är uppfyllda. som är avsedd skulle av marknaden, för den delen de (18) Ovannämnda argument måste således avvisas. C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Ansökningar om att vissa produkter inte skall omfattas av förfarandet (19) I förordningen om preliminär tull beslöts preliminärt att undanta gråa handvävda vävnader från förfarandet och att dessa skulle vara befriade från tull om de åtföljdes av ett intyg, utfärdat av exportländernas behöriga myndigheter, som visar att de tillverkats med hjälp av en handvävstol. Eftersom några underbyggda argument. mot att undanta handvävda vävnader från förfarandet inte har lämnats, bekräftas de preliminära avgörandena. (20) Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena ingavs eller upprepades ett flertal ansökningar om att vissa typer av gråa bomullsvävnader skulle undantas från förfarandet. a) Vävnader för industriella tillämpningar (industriella vävnader) (21) En exportör begärde att industriella vävnader skulle undantas från förfarandet eftersom de hade fysiska egenskaper som skilde sig från dem som gällde för övriga oblekta bömullsvävnader. Dessa skillnader påstods medföra att de industriella vävnaderna inte var lämpliga för andra tillämpningar än de industriella. De innebära att annorlunda egenskaperna och användningsområdena konsumenterna hade en skiljaktig uppfattning om dessa produkter. Vidare hävdades det att distributionskanalerna var olika och att det inte fanns någon tillverkning i gemenskapen av dessa vävnader. skulle Det konstaterades att vävnader för industriella tillämpningar tillverkas i ett stort antal olika bindningar, bredder, kvaliteter och vikter, beroende på den avsedda användningen. Det fanns ingen klar skiljelinje mellan industriella vävnader och andra vävnader. Även om några av bindningarna av industriella vävnader endast används för vissa tillämpningar, har på det hela taget dessa vävnader samma allmänna fysiska egenskaper som de vävnader som har andra användningsområden (t. ex. möbler). Distributörerna av industriella vävnader handlar även med vävnader för andra användningsområden och tillämpningar. Följaktligen kan begäran_om att industriella vävnader skall undantas från förfarandet inte godtas. b) Stretchvävnader (22) En exportör upprepade sin begäran om att oblekta stretchbomullsvävnader skulle undantas från förfarandet. Dessa vävnader vävs med ett garn som innehåller elastiska filament som gör att vävnaden blir elastisk. Exportören anförde att dessa vävnader tillverkas med annorlunda tillverkningsmetoder, att de säljs till relativt höga priser och att konsumenterna har en annorlunda uppfattning om dem, eftersom vävnaden slutligen endast används till beklädnad. Kommissionen konstaterade att stretchvävnader tillverkas med samma metoder som används för de övriga berörda vävnaderna. I vilket fall medför vare sig skilda tillverkningsmetoder eller olika prissättning i sig att produkten är annorlunda. Vidare befanns att trots skillnaderna mellan stretchvävnader och andra vävnader, vilka följer av det elastiska garnet, är de grundläggande fysiska egenskaperna och användningsområdena de samma som för de. övriga berörda oblekta bomullsvävnaderna. Dessutom är konsumenternas uppfattning om dessa vävnader i grunden den samma som för övriga oblekta bomullsvävnader. Av dessa skäl kan begäran om att stretchvävnader skall undantas från detta förfarande inte beviljas. c) Oblekta bomullsvävnader avsedda för broderi och vävnader som väger mindre än 100 g/m2 (23) Som det angavs i förordningen om preliminär tull-har kommissionen ytterligare undersökt frågan om vävnader avsedda för broderi och vävnader som väger mindre än 100 g/m2. I detta avseende dras slutsatsen att eftersom dessa vävnaders grundläggande fysiska egenskaper _ och användningsområden liknar de övriga berörda vävnadernas, bör dessa vävnader inte undantas från förfarandet. 2. Likadan produkt (24) Vissa parter hävdade att oblekta bomullsvävnader som är tillverkade i gemenskapen på grund av olikheter i tillverkningsmetoder, kvaliteter och inte skulle vara likadana produkter som importerade oblekta bindningar bomullsvävnader. För det första är det gemenskapsinstitutionernas praxis att inte betrakta kvaliteter och tillverkningsmetoder som faktorer som avgör huruvida produkter är likadana eller ej. Fastställandet av likadan produkt baseras på grundläggande kemiska, tekniska och fysiska egenskaper, användningsområden eller funktioner och konsumenternas uppfattning om produkten. I det innevarande fallet innebär skillnaderna i tillverkningsmetoder och kvalitet inte att avgörandet om att importerade oblekta bomullsvävnader är utbytbara med gemenskapstillverkade vävnader är ogiltigt. Vad gäller skillnader i bindningar bör det noteras att bomullsvävnader tillverkas i ett stort antal olika bindningar, vilka definieras genom en kombination av två nummerpar (garnets finhet i varp och väft och antalet trådar i varp och väft). De bindningar som de klagande gemenskapstillverkarna tillverkar i gemenskapen liknar i hög grad de importerade bindningarna, vilket innebär att villkoren i artikel 1. 4 i grundförordningen är uppfyllda. Tillverkarna/exportörerna koncentrerar sig på ett begränsat antal bindningar som svarar för den större delen av deras export och exporterar mindre volymer av många andra bindningar. Det är värt att notera att både de mest sålda bindningarna och återstoden av bindningarna inte nödvändigtvis är de samma för de olika berörda länderna. Undersökningen visade även att det råder en hög grad av utbytbarhet mellan närliggande bindningar som tillverkas av gemenskapsindustrin. Av dessa skäl kan ovannämnda påstående inte godtas. (25) Således bekräftas kommissionens preliminära slutsatser i detta avseende. D. DUMPNING 1. Indonesien a) Allmänt (26) De fyra företag som valts ut för stickprovet befanns ha lämnat uppgifter som i det preliminära skedet inte var tillräckliga ur kommissionens synvinkel. Kommentarer som lämnades efter utlämnandet av de preliminära avgörandena medförde dock att kommissionen bestämcle sig för att inte bortse från uppgifterna i fråga om tre av de fyra företagen, även om de inte var idealiska i alla avseenden, eftersom bristerna inte medförde att rimligt tillförlitliga avgöranden inte skulle kunna träffas i det slutgiltiga skedet. Endast företaget PT Daya Manunggal avstod från att lämna tillräckliga förklaringar, vilket ledde till att en för stor del av detta företags uppgifter inte var tillfredsställande. Därför baseras fortfarande avgörandena för detta företag på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, vilket beskrivs mera utförligt i skäl 68 i förordningen om preliminär tull. b) Justering för inhemska kreditkostnader (27) I samband med de preliminära fastställandena hade justeringen för inhemska kreditkostnader baserats på de räntesatser som konstaterats i de reviderade räkenskaperna och inte på den räntesats som uppgivits av de berörda företagen. (28) Två företag hävdade att de räntesatser för kortfristiga lån som anges i de reviderade räkenskaperna inte är lämpliga eftersom kreditkostnader är en alternativkostnad och inte en reell kostnad, och att de räntesatser som anges i svaren på frågeformuläret borde användas i stället. Begäran avvisades eftersom en justering för kreditkostnader blott kan beviljas på grundval av de normala bankräntesatser som gällt under undersökningsperioden. De räntesatser som konstaterats i de reviderade räkenskaperna ansågs vara en tillförlitlig källa vid fastställandet av den marknadsränta som rådde under undersökningsperioden. c) Tillverkningskostnader (29) För ett företag fördelades i det preliminära skedet tillverkningskostnaderna i fråga om råmaterial på grundval av genomsnittliga kostnader. Företaget invände mot denna fördelning av råmaterialkostnaderna och gav tillfredsställande förklaringar till sin begäran. Således ändrades fördelningen av råmaterialkostnaderna i samband med de slutgiltiga fastställandena. d) Dumpningsmarginaler (30) I fråga om de företag som ingick i samma grupp användes den metod som beskrivs i skälen 44 och 45 i förordningen om preliminär tull. För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler i procent av importpriset cif gemenskapens gräns: • • Group Argo Pantes (P. T. Argo Pantes + P. T. Daya Manunggal): 12,3 % P. T. Apac: 11,8% «4#-TH'. *. „„ P. T. EratexDjaja: 12,7% Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de icke-undersökta samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna baserades på stickprovets vägda genomsnitt. Denna -marginal, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, fastställdes till 12,2%. Det bör noteras att de indonesiska företagens samarbetsvilja var mycket hög (de - samarbetsvilliga exportörerna svarade för praktiskt taget 100 % av exporten till gemenskapen under undersökningsperioden). Sektorn för bomullsvävnader är också ovanligt dynamisk, vilket gör det mycket troligt att det i framtiden kommer att finnas ett oavbrutet och avsevärt antal nya exportörer. Därför beslöts att avvika från tull enligt vilken den övriga metoden som den högsta samma nivå dumpningsmarginalen dumpningsmarginal som konstaterats. Den övriga dumpningsmarginalen fastställdes i stället till samma nivå som marginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, dvs. 12,2 %. i förordningen om preliminär fastställdes till a) Allmänt 2. Turkiet (31) I det preliminära skedet konstaterades att ett av de utvalda företagen, Söktas, inte samarbetade fullt ut i förfarandet, i det att den omräkningsfaktor som använts för fastställande av tillverkade och exporterade volymer visade sig vara felaktig. Frågan undersöktes ytterligare och misstaget befanns bero på ett skrivfel. Kommissionen korrigerade misstaget och kunde således träffa rimligt tillförlitliga avgöranden i det slutgiltiga skedet. Kommissionen ändrade sin behandling av Söktas och fastställde en individuell dumpningsmarginal de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet fastställdes slutgiltigt med hänsyn även till Söktas marginal. företag. Dumpningsmarginalen detta för för Även om den allmänna graden av samarbetsvilja i Turkiet var den lägsta bland de berörda länderna ansågs stickprovet vara tillräckligt representativt eftersom det omfattade 46 % av Turkiets exportvolym under undersökningsperioden. b) Justeringar i) Transportkostnader (32) Ett företag ifrågasatte den transportkostnad som fastställts för exportförsäljningen, vilken beräknats uppgå till 4,31 % av produktens värde. Senare upptäcktes att denna beräkning var oriktig. Följaktligen minskades de inländska transportkostnaderna till 0,6 % av exportvärdet. ii) Kreditkostnader >vv «. iwsptft* j vow ^33) I det preliminära skedet drog kommissionen slutsatsen att i fråga om ett företag tillämpades ett system med löpande räkning vid inhemsk försäljning, vilket medförde att kommissionen inte kunde fastställa att priserna även påverkades av betalningsvillkoren. Synpunkter som mottagits efter det preliminära utlämnandet av ^uppgifter klarlade dock att betalningsvillkoren angavs på fakturorna och ätt en förfallodag överenskoms med kunden. Om betalningsfristen inte respekterades ändrades priset på grundval av antalet dagar mellan förfallodagen och den faktiska betalningsdagen. Följaktligen ansågs att en justering för kreditkostnader borde beviljas på, grundval av det antal dagar som angavs på fakturan. c) Dumpning (34) För de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler i procent av importpriset cif gemenskapens gräns: • • • • Teksmobili: Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri: Söktas: Tureks: 1,6% 9,5 % 12,8% 7,1 % För de samarbetsvilliga företag som inte valts ut att ingå i stickprovet fastställdes stickprovets vägda, genomsnittliga dumpningsmarginal. Denna marginal, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, är 10,8 %. Genom att Söktas betraktades som en samarbetsvillig part ökade samarbetsgraden i fråga om importen från Turkiet till 53 %, vilket fortfarande var mycket lägre än de övriga berörda ländernas samarbetsgrad, som i samtliga fall var nära 100 %. Följaktligen bör metoden för fastställande av den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet vara den samma som i förordningen om preliminär tull, vilket innebär att den bör baseras på den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en modell med representativ försäljning, dvs. 13,7 %. a) Normalvärde 3. Egypten (35) Vid konstrueringen av normalvärdet i det preliminära skedet hade kommissionen inbegripit alla kostnader, inklusive finansieringskostnader enligt företagens bokföring. Ett företag hävdade dock att långfristiga lån, vilka i sin helhet avsåg verksamheter som inte hängde. samman med tillverkning eller försäljning av bomullsvävnader, och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna i samband med konstrueringen av normalvärdet, och företaget lämnade också tillräcklig bevisning till stöd för detta. Således beslöts att korrigera beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och minska normalvärdet i enlighet med detta. försäljnings- inbegripits borde inte ha i b) Dumpning (36) Den metod som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull bekräftas. (37) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen i procent av importpriset cif gemenskapens gräns är för Egyptens del 18,5 %. 4. Pakistan a) Normalvärde: inbegripande av stretchvävnader vid fastställandet av inhemsk vinst (38) En exportör som tillverkade stretchvävnader hävdade, för det fall att dessa Vävnader skulle betraktas som likadan produkt, att försäljningen av denna typ inte borde beaktas vid fastställandet av den inhemska vinstmarginalen, av det skälet att denna vävnadstyps egenskaper innebar att den kunde säljas med en högre vinstmarginal än de vanliga bomullsvävnaderna. Vidare anfördes att eftersom stretchvävnader endast såldes på den inhemska marknaden kunde de inte ha vållat gemenskapsindustrin skada. Som det förklaras ovan konstaterades att stretchvävnader är en produkt som är föremål för undersökning. I enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen måste beloppet för vinst baseras på all inhemsk försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Därför är det i detta sammanhang inte relevant att stretchvävnader inte exporterades under undersökningsperioden. b) Tillverkningskostnader i) Kostnad för garn (39) För ett företag beslöts i det preliminära skedet att inte använda de månatliga kostnadsuppgifter som utarbetats särskilt för undersökningen, på grund av att man inte fann något samband mellan dessa rapporter och företagets reviderade räkenskaper. I stället användes företagets normala kostnadsräkningar. Vid besöket på platsen klargjorde företaget inte att kostnadsräkningen i fråga om garnkostnader endast avsåg september månad, medan alla andra kostnadsuppgifter avsåg årliga genomsnitt. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter begärde företaget att tillverkningskostnaden i det att garnkostnaden under i stället för den som uppgavs på försäljningsmånaden skulle användas kostnadsräkningen, dvs. kostnaden under september. Denna begäran ansågs vara berättigad och tillverkningskostnaden korrigerades i enlighet med detta. skulle korrigeras Företaget hävdade även att de garnkostnader som använts för fastställandet av tillverkningskostnad felaktigt inbegrep pålägget för spinneriavdelningen inom samma företag. Kommissionens beräkningar baserades på den garnkostnad som angivits i företagets kostnadsräkning. Eftersom företaget vid besöket på platsen inte kunde visa att det fanns ett pålägg mellan spinneri- och väveriavdelningen, gjordes ingen justering av företagets kostnadsräkning. 10 ii) Återvinning av avfall (40) I fråga om inkomsterna från avfallsprodukter begärde ett flertal företag att dessa inkomster skulle räknas av mot tillverkningskostnaderna. Behandlingen av eventuella inkomster från försäljning av avfallsprodukter baserades på. de berörda företagens redovisningsmetoder. c) Exportpris i) Valutakurser och kreditkostnader (41) Vissa tillverkare/exportörer invände mot att kommissionen inte godtog varje klumpsumma från bankerna som en normal betalning avspeglande dessa finansiella institutioners valutakurser och kreditkostnader. Det bör noteras att bankernas valutakurser inte var öppna för insyn eftersom de inbegrep avgiften för att omvandla US-dollar till rupier samt rabatten för att lösa in rembursen i förtid. Eftersom tillverkarna/exportörerna inte kunde ange bankens faktiska valutakurs för varje transaktion, beslöts i enlighet med kommissionens sedvanliga praxis att använda den månatliga, genomsnittliga valutakurs som anges i frågeformuläret. Kreditkostnaden betalningsvillkor och den räntesats som rapporterats av tillverkarna/exportörerna. beräknades överenskomna grundval således på av d) Justeringar i) Källskatt (42) Alla pakistanska tillverkare/exportörer måste betala en "exportskatt" på 0,75 %, som dras av av banken vid mottagande av betalning för exportförsäljningen. Företagen begärde att denna exportskatt inte skulle dras av från exportpriset eftersom den kunde räknas av mot inkomstskatt. Företagen kunde visa att denna skatt verkligen hade räknats av, och begäran beviljades därmed. ii) Tullrestitution (43) Enligt de pakistanska tillverkarna/exportörerna borde justeringen av normalvärdet för importavgifter ha varit större. I samband med förordningen om preliminär tull beviljades blott en justering för tullen på de kemikalier som ingick i appreturmedlet. Frågan övervägdes på nytt. Det konstaterades att en ytterligare justering kunde beviljas för punktskatter som betalats för garn i den utsträckning som det vid kontrollbesöket på platsen kunde visas att tullen faktiskt återbetalats. e) Dumpning (44) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler i procent av importpriset cif gemenskapens gräns: 11 • • • Amer Fabrics Ltd och Diamond Fabrics Ltd: Nishat Fabrics Ltd och Nishat Mills Ltd 3,5% 10,5 % Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd): 9,8% Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för icke-undersökta samarbetsvilliga tillverkare/exportörer baserades på stickprovets vägda genomsnitt. Denna marginal, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, är 9,5 %. Av samma skäl som för Indonesien beslöts att den övriga dumpningsmarginalen skulle fastställas till samma nivå som för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, dvs. 9,5 %. a) Allmänt 5. Indien (45) Cotton Textiles Export Promotion, nedan kallad "den indiska sammanslutningen", gjorde gällande att stickprovet av företag för Indien inte var representativt eftersom det inte avspeglade de olika typer av vävstolar som användes i Indien och eftersom det inbegrep ett företag som hade exporterat sin tillverkning i enlighet med ramkontrakt. Av dessa skäl skulle det vara omöjligt att göra en giltig beräkning av antidumpningstullen på grundval av detta stickprov. Kommissionen hade dock godtagit de utvalda tillverkare/exportörer som föreslagits av den indiska sammanslutningen, samt även låtit dess största exportör ingå i stickprovet. Den indiska sammanslutningens argument kunde således inte anses medföra att stickprovet inte skulle vara representativt. b) Normalvärde i) Modeller för jämförelse (46) Indiska tillverkare hävdade att normalvärdet inte hade fastställts korrekt av det skälet att försäljningen på den inhemska marknaden av produkter av sekunda kvalitet i fråga om vissa bindningar inte hade inbegripits vid fastställandet av normalvärde. För att kunna använda inhemska priser vid jämförelsen mellan normalvärde och export till gemenskapen måste kommissionen försäkra sig om att de bindningar som såldes på den inhemska marknaden och de som exporterades till gemenskapen hade identiska egenskaper. Det befanns dock att produkter av sekunda kvalitet hade egenskaper som särskilde dem från produkter av förstklassig kvalitet. Eftersom exporten till gemenskapen bestod av produkter av förstklassig kvalitet. måste normalvärdet beräknas på grundval av en jämförbar produkt enligt artikel 2. 1 i grundförordningen, dvs. produkter av förstklassig kvalitet sålda på exportlandets inhemska marknad. Begäran kunde således inte godtas. 12 ii) Vinstmarginal vid konstruering av normalvärde (47) I fråga om den vinstmarginal som användes vid konstrueringen av normalvärde hävdade några tillverkare/exportörer att den inhemska lönsamheten borde ha. bedömts enbart på grundval av de bindningar som såldes både på den inhemska marknaden och på gemenskapens marknad. I enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen måste beloppet för vinst fastställas på grundval av all inhemsk försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Att en särskild typ av den likadana produkten inte säljs för export är följaktligen inte relevant i detta sammanhang. Därför kunde denna begäran inte godtas. (48) Ett indiskt företag ansåg att kommissionen hade gjort fel när den inte använde företagets egen vinst vid konstrueringen av normalvärdet. I artikel 2. 6 i grundförordningen anges att beloppet för vinst skall baseras på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. På grund av att mindre än 10 % av företagets totala inhemska försäljning av den likadana produkten ägde rum vid normal handel, användes enligt artikel 2. 6 a i grundförordningen det vägda genomsnittet av de faktiska vinstbelopp som fastställts för andra exportörer eller tillverkare som är föremål för samma undersökning avseende tillverkning och försäljning av den likadana produkten i Indien. c) Exportpris (49) Vad gäller fastställandet av exportpriser har några ytterligare synpunkter inte mottagits. Därför bekräftas de slutsatser som anges i förordningen om preliminär tull. d) Justeringar i) Valutakurser (50) Fyra indiska företag ansåg att kommissionen borde ha tillämpat artikel 2. 10 j i grundförordningen genom att använda de faktiska valutakurser som dessa företag använde vid bokföringen av sin exportförsäljning. Den allmänna principen enligt artikel 2. 10 j i grundförordningen är att valutaomräkning skall grundas på den växelkurs som gällde på försäljningsdagen. Det enda undantaget gäller i de fall en försäljning av utländsk valuta på terminsmarknaderna är direkt knuten till den berörda exportförsäljningen, då kursen vid terminsförsäljningen i stället skall tillämpas. Undersökningen visade att det inte fanns något sådant direkt samband mellan terrninsförsäljning av valuta och den berörda exportförsäljningen. Inget av företagen kunde heller visa att terminsförsäljningen av valuta hade påverkat priserna och prisjämförbarheten, vilket föreskrivs i artikel 2. 10 i grundförordningen. 13 (51) Samma företag hävdade också att kommissionen borde ha använt valutakursen på försäljningsdagen i stället för månatliga genomsnittskurser. Institutionerna har dock som sedvanlig praxis att använda månatliga genomsnittskurser. Det skulle vara orimligt betungande att använda dagskurser, som i vilket fall hade lett till praktiskt taget samma resultat. (52) Dessutom begärde företagen att, för det fall att kommissionen inte godtog de av dem använda valutakurserna, kommissionen skulle bevilja en automatisk justering för valutaomräkning. I artikel 2. 10 i grundförordningen föreskrivs att i varje särskilt fall hänsyn i form av justeringar endast får tas till olikheter i de faktorer som påstås och konstateras påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet. Inget av företagen visade att sådan påverkan förelåg och således kunde kommissionen inte bevilja en justering för valutoomräkning. Därför kunde begäran inte godtas. ii) Kostnader förbundna med exportpriset: betalningskostnader (53) Alla indiska företag hävdade att kommissionen hade gjort fel när den från exportpriserna i enlighet med artikel 2. 10 e i grundförordningen som därmed sammanhängande kostnader hade dragit av kostnaderna för att behandla betalningsdokument, vilka i stället borde ha betraktats som allmänna kostnader. Kostnaden för att behandla en remburs hänger direkt samman med varje specifik transaktion eftersom den utgör en del av varje försäljningstransaktion för vilken betalning sker genom den. Därför drogs slutsatsen att sådana kostnader borde dras av från exportpriset. Hi) Rabatter, avdrag och volymer (54) De indiska tillverkarna begärde även att en justering skulle beviljas för volymskillnader. Det bör i detta avseende noteras att ansökningarna varken var korrekt beräknade eller direkt knutna till den försäljning som är föremål för undersökning. Dessutom hade ansökningarna inte lämnats inom tidsfristen för att besvara frågeformuläret, och de kunde således inte godtas. e) Dumpning i) Metod (55) Tre företag ansåg att kommissionen med orätt hade beslutat att jämföra genomsnittliga normalvärden med individuella exportpriser till gemenskapen. Ett företag hävdade att skillnaden i dumpning inte var avsevärd om man jämförde ett vägt, genomsnittligt normalvärde med ett vägt, genomsnittligt exportpris. Det andra företaget gjorde gällande att det inte fanns några mönster med avsevärt skiljaktiga exportpriser, och det tredje företaget ansåg att kommissionen borde ha använt i stället för leveransfakturorna, av det skälet att företagets ramkontrakt importörerna beräknar sitt pålägg på grundval av det genomsnittliga pris som anges i ramkontraktet. 14 För vart och ett av de tre företagen konstaterades att det fanns ett mönster för exportpriserna vilket väsentligen skilde sig mellan olika inköpare, regioner och tider. Med hänsyn till den dumpningsnivå som konstaterats för varje företag, befanns även att skillnaderna i dumpning mellan en jämförelse av genomsnittliga normalvärden och genomsnittliga exportpriser och en jämförelse av genomsnittliga normalvärden och exportpriser transaktion för transaktion var avsevärda. Kommissionen drog slutsatsen att en jämförelse på grundval av genomsnittliga belopp inte till fullo skulle återspegla den dumpning som förekom. Begäran om att jämföra vägda, genomsnittliga exportpriser med vägda, genomsnittliga normalvärden kunde således inte godtas. I fråga om det tredje företaget hade kommissionen använt leveransfakturorna i stället för ramkontrakten eftersom det endast är priserna på leveransfakturorna som återspeglar de belopp som faktiskt betalats eller skall betalas för produkten vid försäljning på export. Detta är enligt artikel 2. 8 i grundförordningen också i linje med dess sedvanliga praxis. ii) Dumpningsmarginaler (56) För de tillverkare/exportörer som valts ut att ingå i stickprovet fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler i procent av importpriset cif gemenskapens gräns: Century Textiles and Industries Ltd: Coats Viyella India Ltd: Mafatlal Industries Ltd: Vardhman Spinning & General Mills Ltd: Virudhunagar Textile Mills and Thiagarajar Mills Ltd: 14,7 % 15,5 % 16,1 % 4,1 % 5,3 % För det samarbetsvilliga företag som inte valts ut att ingå i stickprovet fastställdes stickprovets vägda, genomsnittliga dumpningsmarginal. Denna marginal, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, är 12,8 %. Av samma skäl som för Indonesien, vilka befanns gälla även för Indien, beslöts att den övriga dumpningsmarginalen skulle sättas till samma nivå som den för samarbetsvilliga företag, dvs. 12,8 %. 6. Kina a) Normalvärde i) Land som inte har marknadsekonomi (57) Kinesiska tillverkare/exportörer hävdade att Kina numera var en marknadsekonomi och att det således var irrelevant att använda ett jämförbart land för fastställandet av normalvärde eftersom priserna och tillverkningskostnaderna på landets inhemska marknad borde anses vara tillförlitliga. 15 Även om det erkänns att det i Kina pågår fortlöpande ekonomiska reformer som innebär att landet rör sig från en fullt statskontrollerad planekonomi till en marknadsinriktad ekonomi, kunde kommissionen i enlighet med artikel 2. 7 i grundförordningen inte godta denna begäran, och följaktligen bekräftas de slutsatser som anges i skäl 160 i förordningen om preliminär tull. ii) Val av jämförbart land (58) Kinesiska tillverkare/exportörer invände mot valet av Indien som ett lämpligt jämförbart land av det skälet att endast ett begränsat antal bindningar var jämförbara med de som exporterades från Kina. Kommissionen använde alla de kinesiska produkter för vilka en jämförbar bindningstyp konstaterades ha sålts på Indiens inhemska marknad. Detta gav en rimlig och tillförlitlig jämförelsegrund eftersom 67,7 % av den totala exporten från de kinesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet därigenom inbegreps i beräkningen av dumpning. Det ansågs också att detta utgjorde en representativ del av Kinas totala export av den berörda produkten och således att Indien i detta sammanhang var ett lämpligt jämförbart land. Inget annat jämförbart land föreslogs heller av de kinesiska exportörerna eller myndigheterna. b) Dumpning (59) Den metod som beskrivs i skäl 168 i förordningen om preliminär tull bekräftas. (60) I fråga om Kina är den slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, 10,9 %. E. SKADA 1. Inledande anmärkning: "Undersökningsperioden" (61) Några parter invände mot att kommissionen i det preliminära skedet hade undersökt utvecklingen av skada, orsakssamband och gemenskapens intresse på årsbasis och att den hade utgått från en period omfattande juli 1996-juni 1997 (skadeundersökningsperioden) i stället för undersökningsperioden som omfattade 18 månader. I detta avseende erinras om att förekomsten av dumpning, prisunderskridande och målprisunderskridande undersöktes på grundval av en period om 18 månader från den 1 januari 1996 till den 30 juni 1997. Vid analysen av de skadeaspekter som innebar att utvecklingstrender måste granskas, tillverkning, försäljning, marknadsandelar, lager, lönsamhet och sysselsättning, utgicks från perioden 1 januari 1993-30 juni 1997. För att möjliggöra årsvisa jämförelser användes i detta en sammanhang tolvmånadersperiod jämfördes med kalenderåren 1993 till 1996. för undersökningsperioden på 18 månader (skadeundersökningsperioden), vilken stället t. ex. i i 16 2. Sammanslagning av den berörda importens verkan vid bedömningen (62) I förordningen om preliminär tull undersöktes frågan huruvida verkan av importen från alla berörda länder borde slås samman vid bedömningen. Preliminärt beslöts att slå samman importen från Turkiet vid bedömningen, men att frågan skulle, undersökas ytterligare. åtgärder införandet av provisoriska även pakistanska Efter tillverkare/exportörer att importen från Pakistan inte skulle slås samman med den från de andra berörda länderna. Importen från Pakistan påstods ske enligt olikartade konkurrensförhållanden eftersom denna import och dess andel av gemenskapens marknad hade minskat mellan 1993 och skadeundersökningsperioden samtidigt som dess priser hade ökat. begärde ^ Indonesiska tillverkare/exportörer begärde även de att importen från Indonesien inte skulle slås samman med tanke på denna imports låga andel av gemenskapens marknad och nedåtgående skadeundersökningsperioden, och eftersom priserna från Indonesien enligt dem ökade i högre grad än de övriga berörda ländernas. trenden mellan 1996 1996 den och a) Turkiet (63) Vad gäller Turkiet avslogs preliminärt begäran om att utesluta landet från den sammanslagna bedömningen på grund av tvivlen om representativiteten hos stickprovet av tillverkare/exportörer, eftersom detta kan ha påverkat slutsatserna. (64) Med anledning av att Söktas enligt skäl 34 fick status som samarbetsvilligt företag gjorde kommissionen en ny granskning av huruvida importen från Turkiet borde slås samman. Särskilt undersöktes konkurrensförhållandena. I detta sammanhang erinras om att artikel 3. 4 i grundförordningen härrör från i artikel 3. 3 i antidumpningsavtalet inom ramen för WTO, i vilken följande föreskrivs: "Om en antidumpningsuhdersökning samtidigt inbegriper import från mer än ett land, får de undersökande myndigheterna i sin bedömning av importens effekter, slå samman denna import endast om de finner att (a) [. ] omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar och (b) det är lämpligt att slå samman importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren importerade varorna och konkurrensvillkoren mellan de mellan de olika importerade varorna och den inhemska tillverkningen av vara av samma slag. " Vidare föreskrivs följande i artikel 5. 8 i samma avtal: "En undersökning skall omedelbart avslutas i fall då [. ] omfattningen av den faktiska eller potentiella dumpade importen [. ] är försumbar. [. ] Omfattningen av den dumpade importen skall som regel anses vara försumbar när denna import från etl enskilt land motsvarar mindre än 3 procent av den sammanlagda importen av vara av samma slag till det importerande medlemslandet [. ]. " 17 • *""*<* t f e j M ^ *" ' (65} I detta avseende konstaterade kommissionen att importen från Turkiet minskade stort från cirka 16 500 ton 1994 till omkring 9 700 ton 1996, dvs. med 41 %. Mellan 1996 och skadeundersökningsperioden sjönk importen ytterligare med 43 % till ungefår 5 500 ton. Importens andel av gemenskapens marknad krympte från 5,3 " % 1994 till 3,2 % 1996 och var den lägsta bland alla de berörda länderna. Under skadeundersökningsperioden minskade Turkiets andel ytterligare till 1,9 %. Under undersökningsperioden om 18 månader svarade importen från Turkiet för 3,4 % av den importen -till gemenskapen, medan den under skadeundersökningsperioden endast motsvarade 2,6 % av den totala importen till gemenskapen. totala Priserna för importen till gemenskapen från Turkiet ökade med 9 % mellan 1993 och 1996, och under 1996 var de turkiska priserna de högsta av alla de berörda ländernas. För Turkiets del uppgår det genomsnittliga prisunderskridandet till 5,1 %. slutgiltiga, (66) Gemenskapens institutioner har som sedvanlig praxis att bedöma importens inverkan på gemenskapsindustrin separat när de olika berörda länderna tydligt uppträder olika på gemenskapens marknad i fråga om tex. utvecklingen av importen, marknadsandelar och priser, vilket visar att konkurrensförhållandena är olika. av preliminära Vad gäller skillnaderna i marknadsbeteende ägde minskningen av importen från Turkiet rum under en period på cirka 4 år som började långt före perioden för tillämpning tidigare antidumpningsförfarandet rörande oblekta bomullsvävnader. Med tanke på denna utdragna tidsperiod och storleken på nedgången framstår denna som strukturell och inte kortlivad. I motsats därtill sammanfaller minskningen av importen från Pakistan och Indonesien helt och hållet med perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder i det tidigare förfarandet. antidumpningstullar under det (67) Denna bedömning får ytterligare stöd av det låga prisunderskridande som konstaterats för Turkiets del, vilket är det lägsta bland alla de berörda länderna. (68) Mot bakgrund av de ovannämnda faktorerna sammantagna bör importen från Turkiet bedömas separat från den övriga import som omfattas av denna undersökning. b) Pakistan ' : * (69) Kommissionen konstaterade att importen från Pakistan mellan 1993 och 1996 ökade med 10 % och att dess andel av gemenskapens marknad höll sig kring 8 %. Mellan 1994 och 1996 ökade den med omkring 27 % och dess andel av gemenskapens marknad steg från ungefar 6 % till cirka 8 %. Mellan 1996 och skadeundersökningsperioden minskade importen från Pakistan och dess andel av gemenskapens marknad sjönk till 5 %. Den minskning av importvolymen och som observerats mellan 1996 och marknadsandelen 18 i gemenskapen. ,,*. skadeundersökningsperioden sammanfaller delvis med perioden för tillämpning av preliminära antidumpningstullar i det tidigare antidumpningsförfarandet. Priserna för importen från Pakistan till gemenskapen ökade med 24 % mellan 1993 och 1996 och var stabila mellan 1996 och skadeundersökningsperioden. Under 1996 ländernas. Under lägsta av alla de berörda var dessa priser de undersökningsperioden uppgick prisunderskridandet till 9,1 %. Möt bakgrund av detta anses det inte finnas några skäl för att avvika från slutsatserna i förordningen om preliminär tull, eftersom utvecklingen av importvolym och marknadsandel inte visar att konkurrensförhållandena skiljer sig från de övriga berörda ländernas. Följaktligen bekräftas den sammanslagna bedömning av importens verkan som gjordes i förordningen om preliminär tull. Dessutom är det så att även om importen från Pakistan skulle ha bedömts separat, skulle den dumpade importens volym och prisnivå och dess inverkan på priserna på gemenskapens marknad vara sådan att den beaktad separat skulle ansetts ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. c) Indonesien (70) Mellan 1993 och 1996 ökade importen från Indonesien kontinuerligt från omkring 9 200 ton till cirka 13 800 ton. Importens marknadsandel i gemenskapen steg från 3,4 % 1993 till 4,5 % 1996. Under skadeundersökningsperioden minskade den till 3,7 %. Priserna för denna import föll med 15 % mellan 1993 och 1996. Det genomsnittliga prisunderskridandet för Indonesiens del uppgår till avsevärda 24,7 %. Mot bakgrund av detta bekräftas de preliminära slutsatserna om sammanslagningen av importen från Indonesien. Dessutom är det så att även om importen från Indonesien hade beaktats separat skulle den ansetts ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. 3. Den dumpade importens volym och marknadsandel (71) Den berörda importens volym och marknadsandel har bedömts sammantaget vad gäller Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan (nedan kallade de "fem sammanslagna länderna"), medan Turkiet har granskats separat. a) Den dumpade importens volym och marknadsandel i) Sammanslagen volym och marknadsandel för den dumpade importen (72) Importvolymen från de fem sammanslagna länderna ökade med 13 % mellan 1993 och 1996, från cirka 108 000 ton 1993 till omkring 122 000 ton 1996. Mellan 1996 och skadeundersökningsperioden (då provisoriska antidumpningsåtgärder tidvis var i kraft) sjönk importen från dessa fem länder med 22 %, från ungefar 122 000 ton till cirka 94 800 ton. 19 - Marknadsandelen i gemenskapen för importen från de fem sammanslagna länderna höll sig mellan 1993 och 1996 på en stabil nivå på cirka 39 %. Under skadeundersökningsperioden uppgick denna marknadsandel till omkring 32 %. ii) Volym och marknadsandel för importen från Turkiet (73) Mellan 1993 och 1994 ökade importen från Turkiet från ungefär 9 200 ton till cirka 16 500 ton. Mellan 1994 och 1996 sjönk importen drastiskt från cirka 16 500 ton till omkring 9 700 ton. Importens marknadsandel i gemenskapen föll från 5,3 % till 3,2%. Mellan 1996 och skadeundersökningsperioden minskade importen från Turkiet ytterligare med 43 %, från närmare 9 700 ton till cirka 5 500 ton, och dennas marknadsandel i gemenskapen sjönk till cirka 1,9 %. b) Berörda parters anmärkningar i (74) En berörd part hävdade att kommissionens analys av utvecklingen av importvolymen från de berörda länderna var bristfällig: - - För det första eftersom kommissionen försökte förklara nedgången av importvolymen under 1997 genom att spekulera om att lagren ökade medvetet under 1996 och att de sedan minskades under 1997. För det andra av det skälet att en sådan lagerpolitik förutsätter en frihet att variera importvolymerna som inte existerar på grund av de nuvarande kvotrestriktionerna. (75) Vad gäller den första punkten har kommissionen bekräftat att nedgången av importvolymen under 1997 följde på en ökning av lagren under 1996. Denna lagerpolitik hos de företag som importerar från de fem sammanslagna länderna har observerats på sammantagen nivå (alla fem länder). Mellan 1995 och 1996 steg importen av den berörda produkten med 25 %, medan den största ökningen under perioden mellan 1993 och 1995 uppgick till 2 %. Mellan november 1995 och maj 1996 och samma period 1996-97 (period för tillämpning av provisoriska åtgärder i det tidigare förfarandet) minskade importen med 39 %, medan den största nedgången under perioden mellan 1993 och 1995 uppgick till 11 %. På ett liknande sätt visar uppgifter från de icke-närstående importörer som ingick i stickprovet att deras import från de berörda länderna mellan 1995 och 1996 ökade med 26 %, medan den mellan 1996 och 1997 minskade med uppskattningsvis 2 %. Således framstår det som om nedgången under 1997 delvis förklaras och kompenseras av den uppgång som skedde under 1996. (76) Vad beträffar den andra punkten fann kommissionen att förekomsten av kvoter inte hindrade lagring av den berörda produkten. Kvoter medger viss flexibilitet (årliga Ökningar, överföringar till senare år, utnyttjande i förväg). Vidare omfattar kvoten för den berörda produkten även andra produkter. Följaktligen finns en viss flexibilitet vid kvotens fördelning över olika produkter. 20 (77) En berörd part anförde att den analys av den berörda importvolymen och dess marknadsandel i gemenskapen som utfördes i förordningen om preliminär tull är inkonsekvent av den anledningen att den avviker från de uppgifter som kommissionen hänvisar till i förordning (EG) nr 2208/96 beträffande införande av preliminära tullar i det tidigare förfarandet rörande oblekta bomullsvävnader5 samt i det klagomål som Eurocoton ingivit i det innevarande förfarandet. (78) Först bör det noteras att kommissionens förordning (EG) nr 2208/96 inte har samma produktomfattning som det innevarande förfarandet, eftersom gas, som inbegreps i det tidigare förfarandet, inte är berörd produkt i det innevarande förfarandet. Vad gäller skillnaden mellan den importvolym som konstaterats i undersökningen och den som anfördes i det klagomål som ligger till grund för detta förfarande, härrörde uppgifterna om importvolym i förordningen om preliminär tull från Eurostat. Denna statistik uppdateras regelbundet för att inbegripa sent inkomna importsiffror rättade och importdeklarationer. eventuella korrigeringar på grundval av Därför anses den angivna skillnaden, som under alla omständigheter är minimal, inte medföra att analysen av importvolymen och dennas marknadsandel i gemenskapen blir ogiltig. (79) Mot bakgrund av detta bekräftas följaktligen de preliminära avgörandena om importens volym och marknadsandel. 4. Den dumpade importens priser a) Utveckling av den dumpade importens priser i) Sammanslagen bedömning av den dumpade importens priser (80) Enligt uppgifter från Eurostat ökade de fem sammanslagna ländernas vägda, genomsnittliga exportpriser från 2,9 ecu/kg 1993 till 3,2 ecu/kg 1994. Priserna ökade ytterligare till 3,6 ecu/kg 1995, och minskade till 3,4 ecu/kg 1996. Under skadeundersökningsperioden ökade de vägda, genomsnittliga exportpriserna till 3,5 ecu/kg. ii) Utveckling av priserna för importen fr ån Turkiet (81) Priserna för exporten från Turkiet höll sig oförändrat på 3,3 ecu/kg mellan 1993 och 1994. Priserna steg till 3,8 ecu/kg 1995, och sjönk till 3,6 ecu/kg 1996. Under skadeundersökningsperioden ökade exportpriserna från Turkiet till 3,7 ecu/kg. 5 Kommissionens förordning (EG) nr 2208/96 av den 18 november 1996 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet, EGT L 295,20. 11. 1996, s. 3. 21 b) Prisunderskridande (82) Till följd av berörda parters synpunkter på de prisunderskridandemarginaler som konstaterats i det preliminära skedet ändrades dessa när det ansågs lämpligt. För. respektive genomsnittliga, prisunderskridandemarginaler, uttryckta i procent av gemenskapstillverkarnas priser: fastställdes slutgiltiga, följande land i) Defem sammanslagna landerna: Kina Egypten Indien - Indonesien ii) Turkiet Pakistan Turkiet c) Berorda parters synpunkter 22,3% 29,1% 19,1% 24,5 % 9,1% 5,1% (83) Berörda parter ifrågasatte fastställandena om prisunderskridande: - - - För det första skulle den berörda produkten inte ha grupperats i kategorier på grundval av garnets finhet och antalet trådar, utan det skulle snarare ha gjorts en direkt jämförelse mellan varje exporterad modell och motsvarande modell såld i gemenskapen. För det andra hade kommissionen inte gjort någon justering för skillnader i fråga om kvalitet eller bredd. För det tredje hade kommissionen inte gjort någon justering för de preliminära tidigare betalades ramen inom som det för antidumpningstullar antidumpningsförfarandet. (84) Vad gäller den första punkten fann kommissionen att den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna importeras i många olika bindningar. För att bedöma prisunderskridandet beslöts preliminärt att gruppera bindningarna enligt de kriterier som hade störst inverkan på vävnadernas kostnad. Detta gjordes med tanke på att vissa inte hade en exakt motsvarande gemenskapstillverkad bindning och eftersom konkurrens befanns förekomma * mellan produkter med närliggande bindningar. Eftersom detta tillvägagångssätt medförde en bred täckning av både de importerade och de gemenskapstillverkade produkterna, ansågs denna gruppering bättre avspegla prisunderskridandets verkliga omfattning. importerade bindningar 22 Kommissionen granskade det andra argumentet, men kunde inte godta det. Hänsyn bör tas till det faktum att kommissionen bedömde prisunderskridandet på grundval av bindningar grupperade kring garnets finhet och antalet trådar i varp och väft. Eventuella skillnader i kvalitet och bredd inom varje produktgrupp kompenserades genom en prisjämförelse på grundval av genomsnittliga belopp per kilogram. I fråga om det tredje påståendet bör det noteras att de preliminära antidumpningstullar som infördes enligt det tidigare förfarandet inte betalades, eftersom rådet aldrig beslöt att ta ut dem. Säkerhet ställdes för dem endast preliminärt och tullarna hade inte en direkt och omedelbar inverkan på importpriserna. Under alla omständigheter är de kostnader som bärs av importörer avseende säkerheter redan inkluderade i deras kostnadsräkningar. Vid en jämförelse mellan importpriser och gemenskapstillverkarnas priser justeras de förstnämnda uppåt med hänsyn till handelsled för att beakta importörernas kostnader mellan import och återförsäljning av vävnaderna. Dessa kostnader har således redan beaktats. (85) En berörd part hävdade att justeringen för skillnader i handelsled mellan importpriserna och gemenskapstillverkarnas återförsäljningspriser var otillräcklig. Kommissionen gjorde en justering uppåt för handelsled på 8 % av importpriset cif före tull. Priset inkluderar importörernas genomsnittliga vinstmarginal samt alla vägda, genomsnittliga kostnader mellan import och leverans till kunden, dvs. till bearbetningsföretag och slutbehandlare. Dessa kostnader beräknades på grundval av kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna, vilka svarar för omkring 13 % av all import från de berörda länderna. Av dessa skäl måste således denna begäran avvisas. 5. Gemenskapsindustrins situation (86) I förordningen om preliminär tull (skäl 193-212) konstaterade kommissionen att gemenskapsindustrin hade vållats väsentlig skada. (87) Vissa berörda parter gjorde gällande att stickprovet av gemenskapstillverkare för analysen av. skada inte var statistiskt tillförlitligt eftersom dessa tillverkares tillverkning, försäljning och sysselsättning mellan 1993 och 1996 hade minskat mera än för gemenskapsindustrin i dess helhet. Kommissionen har som sedvanlig praxis att i fall när stickprov används fastställa globala indikatorer, t. ex. tillverkning, försäljning och sysselsättning, för hela gemenskapsindustrin, medan resultatindikatorer som priser och lönsamhet fastställs för de gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet. I detta fall bekräftade undersökningen att gemenskapsindustrin i dess helhet drabbades av minskad tillverkning, försäljning och sysselsättning mellan 1993 och 1996. Mellan 1996 och tillverkning och försäljning. Samtidigt konstaterades att de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet drabbades av stigande lagernivåer, pristryck och sjunkande lönsamhet. * skadeundersökningsperioden ökade 23 (88) Några berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte hade vållats skada, av det skälet att indikatorerna för tillverkning, försäljning, lagernivåer och lönsamhet skulle ha förbättrats mellan 1996 och skadeundersökningsperioden. Det anfördes även att uppgifterna om total sysselsättning för gemenskapsindustrin skulle sakna giltighet eftersom de avser oblekta bomullsvävnader i dess helhet och inte den produkt som omfattas av detta förfarande, dvs. oblekta bomullsvävnader innehållande minst 85 % bomull. (89) I skäl 194-210 i förordningen om preliminär tull fastställde kommissionen att å ena sidan hade gemenskapsindustrins situation försämrats mellan 1993 och 1996. sidan andra förbättrades dess Å och skadeundersökningsperioden. Denna uppgång, som skedde när importen av oblekta länderna omfattades av provisoriska bomullsvävnader antidumpningsåtgärder, hindrade dock inte att gemenskapsindustrins situation fortfarande var mycket svag. från de berörda situation mellan 1996 För det andra har i enlighet med artikel 3. 8 i grundförordningen sysselsättningen för hela gemenskapsindustrin beräknats för den minsta produktgrupp för vilken kommissionen hade tillgängliga uppgifter, dvs. oblekta bomullsvävnader innehållande minst 50 % bomull. påverkade kostnader, gemenskapsindustrins (90) En berörd part invände mot kommissionens analys av de två faktorer som nämligen huvudsakligen prisutvecklingen för rå bomull och kostnaderna för att ofta ändra bindningar och väva kortare serier av samma bindning. Vad gäller prisutvecklingen för rå bomull eftersom ifrågasatte parten användningen av världsmarknadspriserna för rå bomull noteras i US-dollar och inte alla de europeiska länder i vilka väverier var verksamma deltog i ERM mellan januari 1996 och juni 1997. 1 fråga om kostnaderna för att ofta ändra bindningar och väva kortare serier av samma bindning hävdade parten att gemenskapsindustrins bindningar är mera komplicerade, har ett högre förädlingsvärde och följaktligen kan säljas för ett högre pris, som kunderna är villiga att betala. Det samma gäller vid vävning av kortare serier. ecu vid bedömningen, (91) Vad gäller prisutvecklingen för rå bomull har gemenskapens institutioner som sedvanlig praxis att använda ecu som valuta vid beräkning och bedömning av alla faktorer rörande dumpning, skada och orsakssamband. En användning av US-dollar kan således inte godtas. kommissionen I fråga om kostnaderna för att ofta ändra bindningar och kortare produktionsserier konstaterade både standardbindningar och särskilda bindningar. Importens inverkan på vissa vanligt till förekommande bindningar tvingar gemenskapsindustrin att diversifiera närliggande bindningar, vilket ökar kostnaderna. Även om vissa bindningar kan säljas för högre priser, visar utvecklingen av gemenskapsindustrins priser och dess gemenskapsindustrin tillverkar att 24 lönsamhet att gemenskapstillverkarna inte har kunnat erhålla sådana högre priser i syfte att täcka sina kostnader. (92) Därför dras slutsatsen att de preliminära avgörandena om utvecklingen för de två faktorer som huvudsakligen påverkade gemenskapsindustrins kostnader bör bekräftas. 6. Slutsats (93) Den fortsatta undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin har drabbats av minskad försäljning, tillverkning, sysselsättning och lönsamhet, och rådet anser att de berörda parternas argument inte motiverar ett avsteg från de preliminära avgörandena. Av ovannämnda skäl bekräftas att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3. 1 i gnmdförordningen. F. ORSAKSSAMBAND Verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna a) Sammanslagen verkan av importen från Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan (94) Ökningen av importen av den berörda produkten mellan 1993 och 1996 sammanföll med en försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation och en minskad marknadsandel för denna. Det avsevärda prisunderskridande som konstaterats utövade ett nedåtgående tryck på gemenskapstillverkarnas priser och för oblekta medförde bomullsvävnader är mycket priskänslig och öppen, vållade den berörda importen genom prisunderskridande ett pristryck för gemenskapstillverkarna, vilket ledde till förluster. för dessa. På grund av att marknaden förluster (95) Således anses att den dumpade importen från de fem sammanslagna länderna, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Dessa avgöranden bekräftas. b) Verkan av importen från Turkiet (96) För Turkiets del konstaterades ett begränsat prisunderskridande. Detta medförde dock inte en ökad marknadsandel för importen från Turkiet. Tvärtom minskade denna import drastiskt och under skadeundersökningsperioden hade den endast en marknadsandel i gemenskapen på 1,9 %. Mot bakgrund av denna minskning, den obetydliga marknadsandelen och dei relativt låga prisunderskridandet, anses att importen från Turkiet inte har haft någon väsentlig inverkan i den mening som avses i artiklarna 3. 5 och 6 i grundförordningen. 25 (97) Följaktligen anses att skyddsåtgärder inte behöver vidtas mot importen från Turkiet. 2. Verkan av andra faktorer (98) I förordningen om preliminär tull undersökte kommissionen andra faktorer än den dumpade importen för att försäkra sig om att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Kommissionen fann att de eventuella verkningarna av dessa faktorer inte upphävde orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. (99) Några berörda parter hävdade att den eventuella skada som gemenskapsindustrin vållats borde tillskrivas importen av den berörda produkten från andra tredje länder än de som berörs av förfarandet. Särskilt anfördes att medan importen från andra tredje länder ökade sin marknadsandel i gemenskapen, höll sig importen från de berörda länderna på en stabil nivå mellan 1993 och 1996 och minskade sedan under skadeundersökningsperioden. Vidare var priserna för exporten från andra tredje länder, t. ex. Ryssland, avsevärt lägre än de berörda ländernas priser. Således borde även dessa andra länder omfattas av undersökningen. Om så inte skedde skulle detta innebära en överträdelse av artikel 12. 2 i antidumpningsavtalet inom ramen för WTO samt artikel 9. 5 i grundförordningen. Vissa berörda parter gjorde också gällande att gemenskapsindustrins negativa ekonomiska situation motsvarar den som gäller för textilindustrin som helhet och således inte är resultatet av någon dumpad import. Till stöd för dessa påståenden lämnades samlade siffror för textilindustrin som helhet under 1997. Slutligen hävdades att importen från de berörda länderna inte kunde ha vållat skadan eftersom de importerade bindningarna och de som tillverkas i gemenskapen var olika och därför inte konkurrerade med varandra. (100)1 detta sammanhang bör det erinras om att den berörda importen inte måste vara den enda eller huvudsakliga orsaken till gemenskapsindustrins svåra situation. Det räcker med att importen från de berörda länderna, beaktad separat, har vållat väsentlig skada. importen från de berörda (101) För det första konstaterade kommissionen att importen från de fem sammanslagna länderna ökade från cirka 108 000 ton 1993 till omkring 122 000 ton 1996. Visserligen sjönk länderna mellan 1996 och skadeundersökningsperioden, men då bör beaktas att denna period sammanföll med den tidigare perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder. De fem sammanslagna ländernas marknadsandel höll sig stabilt på avsevärda 39 %. Dessutom fastställdes att denna import skedde till priser som avsevärt underskred gemenskapsindustrins priser. Följaktligen kan det inte hävdas att verkan av importen från andra länder har upphävt orsakssambandet mellan importen från de fem sammanslagna länderna och den skada som gemenskapsindustrin vållats. 26 Fördet andra, även om det kan vara så att priserna för importen från andra tredje länder i vissa fall var lägre än de berörda ländernas priser, fanns det inga tecken på att dessa priser var dumpade, dvs. att de var lägre än normalvärdet för respektive land. För det tredje, och även om det också kan vara sant att recessionen bidrog till gemenskapsindustrins svåra situation, hindrade detta inte att den dumpade importen från de berörda länderna vållade gemenskapsindustrin skada genom att ytterligare förvärra dess situation. (102) Vad gäller argumentet om att de importerade bindningarna och de som tillverkas av gemenskapsindustrin inte skulle konkurrera med varandra, visade undersökningen att importen var koncentrerad till ett begränsat antal bindningar. Det konstaterades även att dessa bindningar tillverkas av gemenskapsindustrin. I detta avseende bör hänsyn också tas till den höga graden av utbytbarhet mellan vävnader med närliggande bindningar. Resten av importen från de berörda länderna avser ett stort antal, bindningar som importeras i små volymer. Dessa bindningar konkurrerar med de motsvarande bindningar som tillverkas av gemenskapsindustrin. inte desto mindre också (103) Slutligen kan införandet av antidumpningstullar inte ifrågasättas av det skälet att tullarna i det innevarande förfarandet inte skulle skydda gemenskapsindustrin mot konkurrensen från icke-dumpad import från andra tredje länder. Det faktum att gemenskapsindustrin har svårigheter som delvis kan tillskrivas andra faktorer än den dumpade importen utgör inte en anledning att förvägra denna industri ett skydd mot den skada som vållas av dumpningen. Det bör nämnas att den berörda importen ökade mellan 1993 och 1996, att dess marknadsandel var stabil och att ett under avsevärt undersökningsperioden i fråga om tillverkarna/exportörerna i de fem sammanslagna länderna. Under samma tid befanns gemenskapstillverkarna lida skada i form av minskad tillverkning, försäljning, marknadsandel och lönsamhet. prisunderskridande konstaterades förekomma (104) Mot bakgrund av detta bekräftas således de preliminära avgörandena om orsakssamband. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Gemenskapsindustrin a) Verkningarna för gemenskapsindustrin av de tidigare införda åtgärderna (105)1 förordningen om preliminär slutsatsen att antidumpningsåtgärder skulle gagna gemenskapsindustrin i form av ökad produktion, försäljning och lönsamhet. Denna slutsats bekräftades av utvecklingen under den tidigare perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder. tull drog kommissionen 27 (106) Några parter invände mot kommissionens slutsatser om verkan av de provisoriska åtgärderna enligt det tidigare förfarandet, av följande skäl: - - - För det första togs några preliminära tullar inte ut direkt, och tullarna kunde således inte ha medfört någon förbättring för gemenskapsindustrin. För det andra saknade de exempel som återgavs i förordningen om preliminär tull rörande åtgärdernas verkan relevans, eftersom de var utvalda exempel. Slutligen skulle gemenskapsindustrin, även om åtgärder infördes, inte tillverka eller kunna tillverka den berörda produkten vad gäller de vanligaste vävnadstyperna av lägre svårighetsgrad, eftersom den koncentrerade sig på vävnader med högre förädlingsvärde. Eventuella åtgärder skulle följaktligen medföra onödiga belastningar för importörer utan att hjälpa gemenskapsindustrin. Till stöd för sina påståenden framlade parterna resultatet av en förfrågan hos gemenskapstillverkare öm prisnoteringar för vissa volymer av specifika bindningar, vilken hade mötts av ett flertal nekande svar. (107) För det första visar erfarenheten att även om preliminära tullar inte tas ut direkt, och endast garanteras genom en preliminär säkerhet, tar de ekonomiska aktörerna hänsyn till dem i samband med valet mellan att importera produkten eller köpa den av gemenskapsindustrin. Detta skedde också i det tidigare förfarandet. Användarna av den berörda produkten köpte i större utsträckning av gemenskapstillverkarna. Detta visar att de preliminära tullarna direkt gagnade gemenskapstillverkarna. Denna positiva verkan fastställdes hos stickprovet av gemenskapstillverkare samt för gemenskapsindustrin som helhet (skäl 194-210 i förordningen om preliminär tull). Följaktligen kan det inte hävdas att de positiva verkningarna har fastställts endast för vissa utvalda företag. (108) Vad gäller resultaten av den förfrågan som gjorts hos ett antal gemenskapstillverkare, framstår den som hastigt gjord, och den kan således inte anses vara representativ för gemenskapsindustrins ställning. Detta argument måste därför avvisas. b) Importsubstitution: slutbehandlade produkter (109) Vissa parter gjorde gällande att kommissionens analys i förordningen om preliminär tull avseende kvoters verkningar för importen av slutbehandlade vävnader och oblekta vävnader var inkonsekvent och således ogiltig. Det anfördes att om de gällande kvoterna för importen av slutbehandlade vävnader förhindrade en stor ökning av importen av sådana vävnader från tredje land, skulle samma argument också vara giltigt för oblekta bomullsvävnader. Kommissionens avgöranden rörande kvotkategori 2 och 2a skulle också vara irrelevanta eftersom denna kategori inkluderade slutbehandlade vävnader och vävnader innehållande mindre än 85 % bomull. (110) Några parter ifrågasatte den ekonomiska analysen av den ökade importen av blekta vävnader under den tidigare perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder. 28 Även om parterna inte ansåg att de kostnader för blekning i gemenskapen som uppgavs i förordningen om preliminär tull skulle vara felaktiga, restes tvivel om de angivna priserna för blekta vävnader som importerades från tredje land. Till stöd för detta framlades uppgifter om priser för blekta vävnader importerade från Pakistan av en samarbetsvillig icke-närstående importör, vilka visade en prisnivå på 3,8 till 3,9 ecu/kg, som var lägre än den som uppgivits av kommissionen. (111) I fråga om slutbehandlade vävnader är frågan huruvida ett införande av tullar på den berörda produkten kommer att medföra en ökad importvolym av slutbehandlade vävnader. Det är i detta sammanhang som förekomsten av importkvoter har undersökts. (112) Delkategori 2a omfattar tryckta och färgade vävnader och färgat garn av både det slag som innehåller minst 85 % bomull och det slag som innehåller mindre än 85 % bomull. Den största ökning av kvotens användning som skulle vara möjlig uppskattas emellertid till 20 000-25 000 ton, på grundval av de kvantiteter av kategori 2a-produkter som inte utnyttjats. Med tanke på den stabila trenden i importen av vävnader av färgat garn, som sammanfaller med en stabil efterfrågan på denna produkt i gemenskapen, och den obetydliga andelen för slutbehandlade vävnader innehållande mindre än 85 % bomull (cirka 7 % av den totala importen av kategori 2a-vävnader), är det inte troligt att kategori 2a-vävnader kommer att öka ytterligare. Argumentet om att kvotkategori 2a inte effektivt kan hindra en ökning av importen av tryckta och färgade vävnader, av det skälet att denna delkategori omfattar andra produkter än den berörda produkten, måste således avvisas. Vad gäller analysen av importen av blekta vävnader angavs priserna i förordningen om preliminär tull på grundval av Eurostat i fråga om importen av blekta vävnader från tredje land. Dessa siffror motsvarar den totala exporten av blekta vävnader från alla exporterande länder, och avspeglar korrekt produktmixen för respektive land. Priserna för blekta vävnader importerade från Pakistan var 4,5 ecu/kg 1996 och ökade under skadeundersökningsperioden till 4,7 ecu/kg. Under perioden januari mars 1998 steg priserna för blekta vävnader ytterligare till 5,3 ecu/kg. De genomsnittliga priserna för blekta vävnader från Indien och Pakistan var 4,7 ecu/kg 1996, 4,6 ecu/kg under skadeundersökningsperioden, 4,8 ecu/kg 1997 och 5,4 ecu/kg under januari-mars 1998. Analysen i förordningen om preliminär tull visade att det inte var ekonomiskt berättigat att importera blekta vävnader i syfte att undvika antidumpningstullar. Den ytterligare undersökningen bekräftade denna slutsats. c) Begränsad kapacitet i gemenskapen (113) En berörd part hävdade att kommissionens avgörande om att gemenskapsindustrin hade tillräcklig flexibilitet att öka sin kapacitet för att möta ökad efterfrågan var inkorrekt eftersom det inte var rimligt att anta att gemenskapsindustrin skulle kunna försörja 72 % av marknaden. 29 (114)1 förordningen om preliminär tull konstaterade kommissionen att kapaciteten inte skulle hindra gemenskapstillverkarna från att dra fördel av antidumpningsåtgärder. Att gemenskapstillverkarna ökade sin produktion under perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder visar att gemenskapsindustrin har en viss flexibilitet i fråga om kapaciteten. d) Importsubstitution: färdiga produkter (115) Några parter anförde att ett införande av tullar på importen av oblekta bomullsvävnader inte bara kommer att medföra en övergång till import av slutbehandlade produkter, utan även i sista hand kommer att leda till en ökad import av färdiga produkter. Detta skulle innebära att gemenskapsindustrin slutligen inte skulle ha någon fördel av antidumpningsåtgärderna. (116) Kommissionen undersökte utvecklingen av importen av färdiga produkter mellan 1993 och skadeundersökningsperioden. Vid denna granskning undersöktes ett flertal färdiga produkter, vilka utgjorde större delen av de färdiga produkter som inbegrep oblekta bomullsvävnader innehållande mer än 50 % bomull: gardiner, sänglinne, bordslinne och skjortor. (117) Det konstaterades att importen av gardiner och sänglinne har ökat kontinuerligt sedan 1993, under en period då inga antidumpningsåtgärder tillämpades. Mellan 1993 och 1996 steg den totala importen av gardiner med omkring 199 %, medan ökningen av gardinimporten från de berörda länderna var lägre, cirka 136 %. Den totala importen av sänglinne växte med 21 % mellan 1993 och 1996. Importen av bordslinne höll sig på en stabil nivå mellan 1993 och 1995 och ökade under 1996 (med 9,7 %), medan importen av skjortor steg med 30 % mellan 1993 och 1996. Mellan 1996 och skadeundersökningsperioden, en tid som delvis sammanfaller med den tidigare perioden för tillämpning av provisoriska åtgärder, fortsatte importen av gardiner, sänglinne och bordslinne från de berörda länderna att öka, även om ökningstakten var lägre: 23 % för gardiner och 10 % för sänglinne respektive bordslinne. Importen av skjortor sjönk med 2 % mellan 1996 och skadeundersökningsperioden. (118) Importen av färdiga produkter steg kontinuerligt mellan 1993 och 1996. Införandet av preliminära antidumpningstullar på oblekta bomullsvävnader i november 1996 ledde inte till någon plötslig ökning av importen av färdiga produkter. Dessa omfattas dessutom också av importkvoter, vilket även gäller den berörda produkten och slutbehandlade vävnader. En sådan ökning skulle vidare förutsätta att de exporterande länderna etablerar produktionsanläggningar för färdiga produkter, vilket skulle kräva betydande investeringar eftersom slutbehandling av vävnader också skulle ingå. 30 (119) Av alla dessa skäl anses det inte troligt att importen av färdiga produkter kommer att öka till följd av att antidumpningsåtgärder vidtas. 2. Andra överväganden (120) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen skall särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. detta avseende I oblekta bomullsvävnadernas tillträde till marknaden i de fem länder som är föremål för undersökning. gemenskapstillverkade, undersöktes de (121) Exporten av den berörda produkten till Kina, Egypten, Indien, Indonesien och Pakistan uppgick endast ton under skadeundersökningsperioden, medan gemenskapens totala export av den berörda produkten uppgick ton under skadeundersökningsperioden, vilket innebär att de fem länderna stod för ungefar 1 % av gemenskapens export. ton 1996 och 134 ton 1996 och till 13 000 till 164 13 100 Marknadstillträdet för gemenskapstillverkade, oblekta bomullsvävnader är nästan betydelselöst på grund av att länderna tillämpar tullar på importen av den berörda produkten tillverkad i gemenskapen med följande nivåer: 19 % i Kina, 60 % i Egypten, 40 % i Indien, 15 % i Indonesien och 45 % i Pakistan, där importen av den berörda produkten också förutsätter ett särskilt tillstånd. En liknande situation råder i fråga om slutbehandlade vävnader och färdiga produkter. Exporten av slutbehandlade vävnader till de fem berörda länderna motsvarade omkring 1 % av gemenskapens totala export av sådana vävnader. Exporten av färdiga produkter till de fem sammanslagna länderna motsvarade cirka 0,2 % av gemenskapens totala export av sådana produkter. (122) Följaktligen kan det hävdas att det finns ett avsevärt hinder för gemenskapens export av den berörda produkten och av produkter i senare led som införlivar den, vilket således snedvrider handeln. 3. Slutsats om gemenskapens intresse (123) Vissa parter ifrågasatte kommissionens slutsatser i förordningen om preliminär tull om att det inte fanns några tvingande skäl för att anse att gemenskapens intresse inte motiverade ett införande av antidumpningsåtgärder. Dessa parter anförde att kommissionen i detta förfarande hade analyserat antidumpningsåtgärders troliga verkningar för industrin i senare led endast på grundval av den tidigare sexmånadersperioden för tillämpning av provisoriska åtgärder. Vidare hävdade de att om slutgiltiga åtgärder med en varaktighet på fem år infördes skulle de negativa verkningarna för industrin i senare led vara sådana att de skulle utgöra ett tvingande skäl för att inte vidta åtgärder. 31 (124) I förordningen om preliminär tull undersöktes verkningarna för industrin i senare led av att vidta antidumpningsåtgärder. Medan vissa aspekter, t. ex. kostnads- och prisökningar, analyserades på grundval av den tidigare perioden för tillämpning av preliminära antidumpnlngstullar, talade vissa mera strukturella aspekter på handeln importen av med boiimllsvävnader, såsom förekomsten av kvoter för slutbehandlade produkter och färdiga varor, de komparativa fördelarna för slutbehandlare i gemenskapen och den låga marknadsandelen för importen av slutbehandlade vävnader, mot åsikten att det skulle finnas tvingande skäl för att inte vidta antidumpningsåtgärder. (125) En granskning gjordes av de argument som efter införandet av preliminära tullar framlades av berörda parter avseende gemenskapens intresse enligt skäl 240-371 i förordningen om preliminär tull. Eftersom dessa argument inte motiverar ett avsteg från den bedömning som gjordes i förordningen om preliminär tull, bekräftar rådet att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta antidumpningsåtgärder. H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 1. Nivå för undanröjande av skada (126)1 enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen undersöktes huruvida konstaterade dumpningsmarginalerna, dvs. om en sådan lägre nivå skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som dumpningen vållat gemenskapsindustrin. nivå borde vara åtgärdernas än de lägre (127) Med tanke på den skada som konstaterats, i synnerhet i form av bristande lönsamhet och ett nedåtgående pristryck, bör antidumpningsåtgärderna höja den dumpade importens priser till en icke-skadevållande nivå. (128) För att kunna fastställa denna icke-skadevållande prisnivå i det preliminära skedet lades den vägda, genomsnittliga förlorade vinsten hos gemenskapstillverkarna i stickprovet till gemenskapstillverkarnas försäljningspriser. undersökningsperioden en minimivinst under samt (129) Ett flertal parter hävdade att minimivinstmarginalen inte borde ha satts till 8 %. Uppgifter innebära att även under de perioder gemenskapsindustrin varit lönsam hade dess lönsamhet inte varit i närheten av 8 %. lämnades som påstods (130) En sådan minimivinstmarginal avses avspegla den vinst som gemenskapsindustrin rimligen kan förväntas uppnå om skadevållande dumpning inte förekommer. På grundval av de berörda parternas uppgifter fastställs denna vinstmarginal även i fortsättningen till 8 %. Denna marginal beaktar att gemenskapsindustrin måste återhämta sig från den tidigare dumpningens verkningar. Marginalen ligger i linje med gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis för denna typ av industri. Detta är också den vinstmarginal som ansågs lämplig i samband med det tidigare 32 förfarandet rörande oblekta bomullsvävnader. Följaktligen bekräftas den minimivinstmarginal som användes i förordningen om preliminär tull. nivå (131) I enlighet med artikel 9. 4 i grundförordningen fastställdes de slutgiltiga tullarna till samma den dumpningsmarginal som konstaterats för en exporterande tillverkare var lägre än den motsvarande ökning av importpriserna som behövdes för att undanröja skada beräknad enligt ovan. dumpningsmarginalerna fastställda som när de Uttryckta i procent av nettopriset cif gemenskapens gräns, före tull, uppgår dessa tullar till följande belopp: Kina: Alia tillverkare/exportorer: Egypten: Alia tillverkare/exportorer: Indien: Coats Viyella India Ltd. : Vardhman Spinning & General Mills Ltd: Mafatlal Industries Limited: Century Textiles and Industries Ltd: Virudhunagar Textile Mills and Thiagarajar Mills Ltd: Samarbetsvilliga foretag utanfbr stickprovet: Icke-samarbetsvilliga foretag: Indonesien: P. T. Apac Inti Corpora: P. T. Argo Pantes + P. T. Daya Manunggal: P. T. Eratex Djaja: Samarbetsvilliga fbretag utanfbr stickprovet: Icke-samarbetsvilliga foretag: Pakistan: Amer Fabrics Ltd och Diamond Fabrics Ltd: Nishat Fabrics Ltd och Nishat Mills Ltd: 33 10,9% 18,5% 5,3% 4,1 % 16,1 % 14,7 % 5,3 % 12,8 % 12,8% 11,8 % 12,3 % 12,7 % 12,2 % 12,2% 3,5 % 10,5 % Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd och Kohinoor Weaving Mills Ltd): Samarbetsvilliga företag utanför stickprovet: Icke-samarbetsvilliga företag: 2. Åtaganden 9,8% 9,5% 9,5 % (132)1 enlighet med artikel 8 i grundförordningen diskuterades möjligheten av prisåtaganden med tillverkarna/exportörerna i de fem sammanslagna länderna. I anslutning till dessa diskussioner erbjöd tillverkarna/exportörerna åtaganden som godtogs av kommissionen genom dess beslut nr. (133) Dessa åtaganden baseras på ett minimipris som gäller ett begränsat antal bindningar (dvs. kombinationer av garnets finhet och antalet trådar i varp och väft), vilka står för en stor andel av exporten till gemenskapen från tillverkarna/exportörerna i vart och ett av de fem sammanslagna länderna samt av vävnader som väger mindre än 100 g/m2. Minimipriserna har beräknats på grundval av nettopriset cif gemenskapens gräns med tillägg för dumpnings- eller skademarginalen, beroende på vilken som är lägst. (134)1 syfte att undvika kringgående genom export av bindningar som inte inbegrips i åtagandena, fastställs ett landsomfattande kvantitativt tak för varje bindning som omfattas av ett åtagande. När detta kvantitativa tak nås kommer importen av dessa bindningar tillämpliga inte att omfattas av minimipriser utan av den antidumpningstullen. För att se till att den importvolym som undantas från värdetullen inte överstiger de kvantitativa tak som fastställs i åtagandena, bör befrielsen tillämpas endast när det för medlemsstaternas tullförvaltningar företes giltiga importlicenser, som klart anger tillverkaren, bindningen och importvolymen. 6 Vävnader som väger mindre än 100 g/m2 kommer inte att omfattas av kvantitativa tak, eftersom risken för kringgående i deras fall är begränsad - de utgör endast ett marginellt marknadssegment och kan lätt identifieras av tullen på grund av sin vikt. 3. Slutgiltiga tullar (135) Utan hinder av godtagandet av åtagandena'från tillverkarna/exportörerna i de berörda länderna, kommer de tillverkare/exportörer som inte undertecknar åtaganden, de bindningar som inte omfattas av åtaganden och de bindningar som omfattas av åtagande men som överskrider fastställda volymer att omfattas av I enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3030/93 utfärdas importlicenser för import till gemenskapen av oblekta bomullsvävnader. Detta system kommer att tillämpas i samband med detta antidumpningsförfarande. 34 antidumpningsvärdetullar på import till gemenskapen av den berörda produkten. Detta kommer också att stödja åtagandena genom att kringgåendet av dem motverkas. (136) Vävnader som väger mindre än 100 g/m2 utgör ett marginellt marknadssegment. De importeras i två klart åtskilda typer - en som vävs med vanligt garn och importeras till låga priser, och en som vävs med tunt motståndskraftigt högkvalitetsgarn och importeras till höga priser - vilka i allmänhet inte vållar gemenskapsindustrin skada. Dessa vävnaders särskilda egenskaper innebär å ena sidan att en värdetull skulle vara oproportionell i det att högkvalitetssegmentet skulle omfattas av höga tullar, å andra sidan att en enkel minimipristull inte skulle vara lämplig för lågprissegmentet. (137) Följaktligen beslöts att fastställa en minimipristull, med förbehållet att import till priser under minimipriset endast omfattas av relevant värdetull. Denna värdetull borde innebära att importen av lågkvalitetssegmentet kan fortsätta att ske till priser till en nivå ovanför under minimipriset. I de fall värdetullen höjer priset minimipriset, kommer tullen att begränsas till skillnaden mellan importpriset och minimipriset. (138) Minimipriserna för sådana vävnader bör i avsaknad av representativa uppgifter från de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet baseras på de importpriser som rapporterats av Eurostat. Uppgifterna från Eurostat avspeglar produktmixen inom importerade vävnader som väger mindre än 100 g/m2 och om den tillämpliga antidumpningstullen för samarbetsvilliga tillverkare/exportörer i varje berört land adderas med importpriserna för varje land enligt Eurostat blir resultatet ett minimipris som i tillräcklig grad undanröjer skadan för gemenskapsindustrin. (139) Därigenom fastställs följande minimipriser: Land Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan Minimipris i ecu/kg. " " 4,7 6J0_ 5,6 4,9 4,2 I. UTTAG AV PRELIMINÄRA TULLAR tillverkarna och (140) Mot bakgrund av storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande som länderna gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 773/98 slutgiltigt tas ut till den nivå som motsvarar den slutgiltiga tullen. Detta gäller även de företag som undertecknat åtagandena. samt den allvarliga skada 35 ,(141)1 fråga om vävnader som väger mindre än 100 g/m2 bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av rjreliminära tullar frisläppas. Eftersom åtskillnaden mellan vävnader som väger mer respektive mindre än 100 g/m2 först infördes i det slutgiltiga skedet, framstår ett uttag av preliminära tullar för sådana vävnader som olämpligt. (142) Vad gäller importen av den berörda produkten med ursprung i Turkiet bör de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar också frisläppas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av oblekta bomullsvävnader enligt KN-nummer ex 5208 11 90-5208 19 och 5209 11-5209 19 (Taric-nummer 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 12 91 90, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 5209 11 00 90, 5209 12 00 90, 5209 19 00 90) med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina och Pakistan. 2. Följande antidumpningstullsatser skall med förbehåll för punkt 3 tillämpas på nettopriset cif gemenskapens gräns, före tull, på produkter med ursprung i nedanstående länder: Land Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan Tullsats 10,9% 18,5% 12,8 % 12,2 % 9,5% | Taric-tillaggsnummer ~ 8900 8900 8900 [ 3. De produkter som tillverkas och säljs för export av nedanstående företag skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: Land: Indien Tullsats Century Textiles & Industries Limited Coats Viyella India Limited Vardhman Spinning & General Mills Limited Mafatlal Industries Limited Virudhunagar Textile Mills and Thiagarjar Mills Ltd. 14,7 % 5,3 % 4,1% 16,1 % 5,3% Taric- tillaggsnumme r 8913 8914 8915 8917 8916 Land: Indonesien Group Argo Pantes (P. T. Argo Tullsats 12,3 % 36 Taric-tilläggsnummer 8919 Pantes och PT Daya Manunggal) Apac Inti Corpora EratexDjaja Land: Pakistan Amer Fabrics Ltd och Diamond Fabrics Ltd. Nishat Fabrics Ltd och Nishat Mills Ltd Kohinpor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd och Kohinoor Weaving Mills Ltd) | 1 • 11,8% 12,7%. | 8918 8922 Tullsats 3,5 % 10,5% 9,8% Taric-tillaggsnummer 8923 8928 8925 I Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 Import av oblekta bomullsvävnader som väger högst 100 g/m2 (Taric-nummer 5208 11 90 90, 5208 13 00 91 och 5208 19 00 91) skall befrias från den tull som avses i artikel 1 när denna import sker till priser som överstiger följande miniminettopriser cif gemenskapens gräns, före tull: Land Kina Egypten Indien Indonesien Pakistan Minimipris i ecu/kg 4,7 6,0 5,6 4,9 4,2 , " Övrig import av oblekta bomullsvävnader som väger högst 100 g/m2 skall omfattas av den tull som avses i artikel 1. I de fall en tillämpning av den relevanta tullen Skulle höja importpriset till en nivå som överstiger det relevanta minimipris som avses i punkt 1, skall endast skillnaden mellan importpriset och minimipriset tas ut. Artikel 3 Import av produkter som klassificeras enligt de KN-nummer som nämns i artikel 1. 1 och som tillverkas och säljs för export till gemenskapen av de företag vars åtaganden godtagits genom kommissionens beslut nr. , skall befrias från de antidumpningstullar som avses i artiklarna 1 och 2, förutsatt att denna import sker i överensstämmelse med det system som fastställs i det beslutet. Artikel 4 37 1. Produkter som klassificeras enligt de KN-nummer som nämns i artikel 1. 1 och som vävts på vävstolar som drivs enbart för hand eller ined foten skall befrias från den tull som avses i artikel 1 (Taric-nummer 5208 11 90 10, 5208 12 11 10, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 10, 5208 12 91 10, 5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 19 00 10, 5209 11 0010, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 2. Den befrielse som avses i punkt 1 skall beviljas endast för produkter som vid övergång till fri omsättning i gemenskapen åtföljs av antingen a) b) 3. ett intyg från de behöriga myndigheterna i ursprungslandet, som överensstämmer med den förlaga som finns i bilaga I, eller ett intyg som utfärdats i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EEG) nr 3030/937. Intyg som utfärdats i enlighet med punkt 2 a skall endast vara giltiga om ursprungsländerna har meddelat kommissionen namn på och adresser till de statliga myndigheter på deras territorium som har befogenhet att utfärda dessa intyg samt har försett kommissionen med prov på de stämplar som dessa myndigheter använder och namn på och adresser till de behöriga statliga myndigheter som ansvarar för kontrollen av intygen. Stämplarna skall vara giltiga från och med den dag då kommissionen mottar proven. 4. Intyg som utfärdats i enlighet med punkt 2 skall endast vara giltiga om alternativen b och c i fält 11 har strukits och om de intygar att de berörda produkterna motsvarar beskrivningen i alternativ a. De relevanta tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex, särskilt bestämmelserna om administrativt samarbete i artiklarna 93, 93a och 94 i förordning (EEG) nr 2454/938, särskilt ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 12/979, skall gälla i tillämpliga delar. Artikel 5 1. I fråga om importen av den produkt som avses i artikel 1. 1 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina och Pakistan skall de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 773/98 tas ut till den nivå som motsvarar den slutgiltiga tullen. Detta skall även, vad gäller de preliminära tullarna, gälla de företag som undertecknat åtaganden. 7 EGT L 275, 8. 11. 1993, s. 1. 8 EGTL253, 11. 10. 1993, s. l. 9 EGT L 9, 13. 1. 1997, s. 1. 38 2. Vad gäller import av vävnader som väger mindre än 100 g/m2 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina och Pakistan skall de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar frisläppas. 3. Vad gäller importen av den produkt som avses i artikel 1. 1 med ursprung i Turkiet skall de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar frisläppas. Artikel 6 Förfarandet rörande import av den produkt som avses i artikel 1. 1 med ursprung i Turkiet skall avslutas. Artikel 7 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig medlemsstater. i alla Utfärdad i Bryssel den. 1998. 39 ISSN 1024-4506 KOM(98) 487 slutlig DOKUMENT SV 02 05 06 11 Katalognummer : CB-CO-98-505-SV-C ISBN 92-78-38755-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg