title: Regolamento (CE) n. 1683/98 della Commissione del 29 luglio 1998 relativo alla vendita, a prezzi fissati in anticipo, di carni bovine detenute da taluni organismi d'intervento

text: 30. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 212/41 REGOLAMENTO (CE) N. 1683/98 DELLA COMMISSIONE del 29 luglio 1998 relativo alla vendita, a prezzi fissati in anticipo, di carni bovine detenute da taluni organismi d’intervento LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2634/97 (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 3, considerando che l’applicazione delle misure d’intervento nel settore delle carni bovine ha determinato la forma- zione di scorte in vari Stati membri; che, per evitare un prolungamento eccessivo dell’ammasso, (cid:138) opportuno mettere in vendita una parte di queste scorte; considerando che, fatte salve determinate eccezioni che risultino necessarie, occorre assoggettare tale vendita alle norme stabilite dal regolamento (CEE) n. 2173/79 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2417/95 (4), in particolare i titoli I e III; considerando che, per garantire una gestione economica delle scorte, gli organismi d’intervento dovrebbero vendere anzitutto le carni immagazzinate da pi(cid:151) tempo; considerando che (cid:138) opportuno prevedere deroghe al regolamento disposto dell’articolo 2, paragrafo 2, del (CEE) n. 2173/79, tenuto conto delle difficolt(cid:133) ammini- strative che la sua applicazione crea negli Stati membri interessati; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Si procede alla vendita di prodotti acquistati all’inter- regolamento (CEE) 1. vento ai sensi dell’articolo 6 del n. 805/68, segnatamente: (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento belga; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento danese; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento tedesco; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento spagnolo; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento francese; (cid:190) circa 400 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento italiano; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento irlandese; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento olandese; (cid:190) circa 200 tonnellate di quarti posteriori non disossati, detenute dall’organismo d’intervento austriaco; (cid:190) circa 400 tonnellate di carni bovine disossate, detenute dall’organismo d’intervento francese; (cid:190) circa 2 100 tonnellate di carni bovine disossate, dete- nute dall’organismo d’intervento irlandese; (cid:190) circa 2 100 tonnellate di carni bovine disossate, dete- nute dall’organismo d’intervento del Regno Unito; (cid:190) circa 1 tonnellata di carni bovine disossate, detenute dall’organismo d’intervento danese. Nell’allegato I figurano informazioni dettagliate in merito alle quantit(cid:133) e ai prezzi di vendita. 2. Fatte salve le disposizioni previste dal presente rego- lamento, i prodotti di cui al paragrafo 1 sono venduti conformemente alle disposizioni del regolamento (CEE) n. 2173/79, in particolare i titoli I e III. Articolo 2 interessati possono richiedere le informazioni 1. Gli relative ai quantitativi disponibili e ai luoghi in cui i prodotti sono immagazzinati agli indirizzi indicati nell’al- legato II del presente regolamento. Per ogni prodotto menzionato nell’allegato I, gli 2. organismi d’intervento interessati vendono innanzitutto le carni immagazzinate da pi(cid:151) tempo. In deroga al disposto dell’articolo 2, paragrafo 2, del 3. regolamento (CEE) n. 2173/79, le domande d’acquisto non recheranno l’indicazione del deposito frigorifero o dei depositi i in cui prodotti richiesti. sono immagazzinati frigoriferi Articolo 3 L’importo della cauzione di cui all’articolo 15, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79 (cid:138) fissato a 120 ECU per tonnellata. Articolo 4 (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 13. (3) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (4) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. L 212/42 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 7. 98 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 luglio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione 30. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 212/43 ANEXO I (cid:190) BILAG I (cid:190) ANHANG I (cid:190) PAQAQTGLA I (cid:190) ANNEX I (cid:190) ANNEXE I (cid:190) ALLEGATO I (cid:190) B(cid:246)LAGE I (cid:190) ANEXO I (cid:190) LIITE I (cid:190) BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en ecus por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Til(cid:146)r p(cid:150)kgsgr ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Selling prices expressed in ecus per tonne Prix de vente exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkooppr¶zen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta F(cid:148)rs(cid:132)ljningspris i ecu per ton a) Carne con hueso (cid:190) Kød, ikke udbenet (cid:190) Fleisch mit Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata le j(cid:149)jaka (cid:190) Bone-in beef (cid:190) Viande avec os (cid:190) Carni non disossate (cid:190) Vlees met been (cid:190) Carne com osso (cid:190) Luullinen naudanliha (cid:190) K(cid:148)tt med ben BELGIQUE/BELGI(cid:220) (cid:190) Quartiers arri(cid:138)re/Achtervoeten DANMARK (cid:190) Bagfjerdinger DEUTSCHLAND (cid:190) Hinterviertel ESPA(cid:158)A FRANCE IRELAND ITALIA NEDERLAND (cid:153)STERREICH (cid:190) Cuartos traseros (cid:190) Quartiers arri(cid:138)re (cid:190) Hindquarters (cid:190) Quarti posteriori (cid:190) Achtervoeten (cid:190) Hinterviertel 200 200 200 200 200 200 400 200 200 1 800 1 850 2 000 2 000 1 850 1 800 1 900 1 800 1 900 b) Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt DANMARK (cid:190) Tyksteg (INT 16) FRANCE IRELAND (cid:190) Semelle (INT 14) (cid:190) Rumsteak (INT 16) (cid:190) Intervention thick flank (INT 12) (cid:190) Intervention topside (INT 13) (cid:190) Intervention silverside (INT 14) (cid:190) Intervention fillet (INT 15) (cid:190) Intervention rump (INT 16) (cid:190) Intervention striploin (INT 17) (cid:190) Intervention forerib (INT 19) UNITED KINGDOM (cid:190) Intervention thick flank (INT 12) (cid:190) Intervention topside (INT 13) (cid:190) Intervention silverside (INT 14) (cid:190) Intervention fillet (INT 15) (cid:190) Intervention rump (INT 16) (cid:190) Intervention striploin (INT 17) (cid:190) Intervention forerib (INT 19) 1 200 200 300 300 300 300 300 300 300 300 300 300 300 300 300 300 2 400 2 400 2 600 2 750 3 150 2 500 9 100 3 200 5 300 3 000 2 750 3 350 2 650 7 400 4 100 5 000 3 000 L 212/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 7. 98 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b¶lagen V en VII bij Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20), liitteet V ja VII. (1) Se bilaga V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). 30. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 212/45 ANEXO II (cid:190) BILAG II (cid:190) ANHANG II (cid:190) PAQAQTGLA II (cid:190) ANNEX II (cid:190) ANNEXE II (cid:190) ALLEGATO II (cid:190) BIJLAGE II (cid:190) ANEXO II (cid:190) LIITE II (cid:190) BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n (cid:190) Interventionsorganernes adresser (cid:190) Anschriften der Interventionsstellen (cid:190) Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr (cid:190) Addresses of the intervention agencies (cid:190) Adresses des organismes d’intervention (cid:190) Indirizzi degli organismi d’intervento (cid:190) Adressen van de interventiebureaus (cid:190) Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o (cid:190) Interventioelinten osoitteet (cid:190) Interventionsorganens adresser BELGIQUE/BELGI(cid:220) Bureau d’intervention et de restitution belge Rue de Tr(cid:138)ves 82 B-1040 Bruxelles Belgisch Interventie- en Restitutiebureau Trierstraat 82 B-1040 Brussel T(cid:130)l(cid:130)phone/Tel. : 230 25 33/280 03 07 (32-2) 287 24 11; t(cid:130)lex/telex: BIRB. BRUB/24076-65567; t(cid:130)l(cid:130)copieur/telefax: (32-2) BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND Bundesanstalt f(cid:129)r Landwirtschaft und Ern(cid:132)hrung (BLE) Postfach 180203, D-60083 Frankfurt am Main Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Tel. : (49) 69 1564-704/772; Telex: 411727; Telefax: (49) 69 15 64-790/791 DANMARK Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri EU-direktoratet Kampmannsgade 3 DK-1780 København V Tlf. (45) 33 92 70 00; telex 151317 DK; fax (45) 33 92 69 48, (45) 33 92 69 23 ESPA(cid:158)A FEGA (Fondo Espa(cid:157)ol de Garant(cid:146)a Agraria) Beneficencia, 8 E-28005 Madrid Tel(cid:130)fono: 915 22 43 87 (34) 913 47 65 00, 913 47 63 10; t(cid:130)lex: FEGA 23427 E, FEGA 41818 E; fax: (34) 915 21 98 32, FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 T(cid:130)l(cid:130)phone: (33 1) 44 68 50 00; t(cid:130)lex: 215330; t(cid:130)l(cid:130)copieur: (33 1) 44 68 52 33 ITALIA AIMA (Azienda di Stato per gli interventi nel mercato agricolo) Via Palestro 81 I-00185 Roma Tel. 49 49 91; telex 61 30 03; telefax: 445 39 40/445 19 58 IRELAND Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806; telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98 L 212/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 7. 98 NEDERLAND Ministerie van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij, Voedselvoorzieningsin- en verkoopbureau p/a LASER, Zuidoost Slachthuisstraat 71 Postbus 965 6040 AZ Roermond Tel. : (31-475) 35 54 44; telex: 56396 VIBNL; telefax: (31-475) 31 89 39. (cid:153)STERREICH AMA-Agrarmarkt Austria Dresdner Straße 70 A-1201 Wien Tel. : (431) 33 15 12 20; Telefax: (431) 33 15 1297 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01-189) 58 36 26 Fax (01-189) 56 67 50


title: 98/514/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä heinäkuuta 1998, yhteisön maataloustilastojen parantamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 96/411/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2135) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU statistics
action programme
agricultural statistics
national statistics
statistical method

formats: html pdf print

text: L 230/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 8. 98 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, yhteis(cid:148)n maataloustilastojen parantamisesta tehdyn neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/ 411/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2135) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/514/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon yhteis(cid:148)n maataloustilastojen parantami- sesta 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 tehdyn neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/411/EY (1), sellaisena kuin se on muutettuna p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 98/3/EY (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) maaseudun ymp(cid:132)rist(cid:148)n laadun s(cid:132)ilytt(cid:132)minen on yksi maaseudun kehitt(cid:132)mispolitiikan tavoitteista, s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) asianmukaisista v(cid:132)lineist(cid:132) luotettavien olisi tilastotietojen saamiseksi t(cid:132)lt(cid:132) alalta, sen vuoksi olisi muutettava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 96/411/EY korvaa- malla sen liite II, ja t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyt maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyv(cid:132)n 1 artikla Korvataan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/411/EY liite II t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteell(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Yves-Thibault DE SILGUY Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 162, 1. 7. 1996, s. 14 (2) EYVL L 1, 3. 1. 1998, s. 9 18. 8. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 230/29 LIITE ”LIITE II TILASTOLLISET ALAT, JOIHIN KOHDISTUU UUSIA TAI KASVAVIA TARPEITA Aiheet 1. Maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruu: ominaisuuksia koskevan luettelon mukauttaminen uusien tarpeiden huomioon ottamiseksi. 2. Nopeat arviot t(cid:132)rkeimpien viljelyalojen kylv(cid:148)– ja istutusennusteista alkutalvella. 3. Tiettyjen alojen (hedelm(cid:132)t ja vihannekset, viini, kananmunat ja siipikarja, kukat) tuotantotilastojen paranta- minen ja nopea toimittaminen. 4. T(cid:132)rkeimpien tuotteiden kulutusta sek(cid:132) varastojen suuruutta ja vaihteluita koskevien tilastojen parantaminen tarjontataseiden laatimiseksi s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti Euroopan tasolla. 5. El(cid:132)inten ruokinta: joidenkin viiv(cid:132)styneiden rehutarjontataseiden ajan tasalle saattaminen. 6. Paremmin yhteensovitettujen yhteis(cid:148)n mets(cid:132)tilojen kehitt(cid:132)minen. 7. Maataloushintojen tilastot: uusi valikoima maatalouden hintasarjoja absoluuttisesti ilmoitettuna ottaen huomioon tekninen kehitys ja taloudelliset muutokset. 8. Tilastotiedot maaseudun kehitt(cid:132)misest(cid:132) ja maatalouden ymp(cid:132)rist(cid:148)vaikutuksista. Menetelm(cid:132)t 9. K(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n uusia tai tehostettuja menetelmi(cid:132), esimerkiksi yksinkertaistettuja tutkimuksia, hallinnollisia jotta j(cid:132)senvaltiot voivat vastata tehokkaammin tietoja, paneelimenetelmi(cid:132) ja kaukohavaintotekniikkaa, nykyisiin ja uusiin tiedontarpeisiin. ”


title: Verordnung (EG) Nr. 1685/98 der Kommission vom 29. Juli 1998 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: L 212/48 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 7. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1685/98 DER KOMMISSION vom 29. Juli 1998 zur (cid:142)nderung der bei der Erstattung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Der Betrag, um den die Erstattung f(cid:129)r Getreide berichtigt wird, ist durch die Verordnung (EG) Nr. 1532/98 der Kommission (3), festgesetzt worden. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (5), festgelegten repr(cid:132)sentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandsw(cid:132)hrungen ausgedr(cid:129)ckten Betr(cid:132)ge ber(cid:129)cksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den W(cid:132)hrungen der Mitgliedstaaten landwirtschaftlichen f(cid:129)r diese Umrechnungskurse Umrechnungen erforderlichen Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (6), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 961/98 (7), erlassen (cid:190) zugrunde gelegt. Die entsprechenden HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Aufgrund der heutigen cif-Preise und der heutigen cif- Preise f(cid:129)r Termink(cid:132)ufe und unter Ber(cid:129)cksichtigung der voraussichtlichen Marktentwicklung ist es erforderlich, den zur Zeit geltenden Betrag, um den die Erstattung f(cid:129)r Getreide berichtigt wird, abzu(cid:132)ndern. Der Betrag, um den die nach Artikel 1 Absatz 1 Buch- staben a), b) und c), mit Ausnahme von Malz, der Verord- nung (EWG) Nr. 1766/92 im voraus festgesetzten Erstat- tungen f(cid:129)r Produkte zu berichtigen sind, wird wie im Anhang angegeben ge(cid:132)ndert. Die Berichtigung muß nach dem gleichen Verfahren fest- gesetzt werden wie die Erstattung; sie kann zwischenzeit- lich abge(cid:132)ndert werden. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 30. Juli 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 201 vom 17. 7. 1998, S. 65. (4) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (5) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (6) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (7) ABl. L 135 vom 8. 5. 1998, S. 5. 30. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 212/49 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 29. Juli 1998 zur (cid:142)nderung der bei der Erstattung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung Erzeugniscode Bestimmung (1) Laufender Monat 7 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 1. Term. 2. Term. 3. Term. 4. Term. 5. Term. 6. Term. (ECU/Tonne) 8 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 9 10 11 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –1,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 12 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittl(cid:132)nder. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: Règlement (CE) n° 1674/98 de la Commission du 29 juillet 1998 déterminant la mesure dans laquelle les demandes de certificats d'importation introduites en juillet 1998 pour certains produits du secteur des oeufs et de la viande de volaille dans le cadre des règlements (CE) n° 1474/95 et (CE) n° 1251/96 peuvent être acceptées

eurovoc_concepts:
egg
import licence
poultrymeat

text: 30. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 212/13 RÈGLEMENT (CE) No 1674/98 DE LA COMMISSION du 29 juillet 1998 déterminant la mesure dans laquelle les demandes de certificats d’importation introduites en juillet 1998 pour certains produits du secteur des œufs et de la viande de volaille dans le cadre des règlements (CE) no 1474/95 et (CE) no 1251/96 peuvent être acceptées LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 1474/95 de la Commission (1), portant ouverture et mode de gestion dans le secteur des œufs et pour les ovalbumines des contingents tarifaires, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1371/ 98 (2), et notamment son article 5 paragraphe 5, vu le règlement (CE) no 1251/96 de la Commission, du 28 juin 1996, portant ouverture et mode de gestion des contingents tarifaires dans le secteur de la viande de volaille (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1370/98 (4), et notamment son article 5 paragraphe 5, considérant que les demandes de certificats d’importation introduites pour le troisième trimestre 1998 sont, pour certains produits, inférieures ou égales aux quantités disponibles et peuvent, par conséquent, être satisfaites entièrement, et, pour d’autres produits, supérieures aux quantités disponibles et doivent donc être diminuées d’un pourcentage fixe pour garantir une répartition équitable, Article premier 1. Il est donné suite, dans la mesure visée à l’annexe I, aux demandes de certificats d’importation introduites pour la période allant du 1er juillet au 30 septembre 1998 en vertu des règlements (CE) no 1474/95 et (CE) no 1251/ 96. 2. Au cours des dix premiers jours de la période allant du 1er octobre au 31 décembre 1998, des demandes de certificats d’importation peuvent être introduites pour la quantité totale visée à l’annexe II, conformément aux dispositions des règlements (CE) no 1474/95 et (CE) no 1251/96. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 30 juillet 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 145 du 29. 6. 1995, p. 19. (2) JO L 185 du 30. 6. 1998, p. 17. (3) JO L 161 du 29. 6. 1996, p. 136. (4) JO L 185 du 30. 6. 1998, p. 15. L 212/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 7. 98 ANNEXE I Pourcentage d’acceptation des demandes de certificats d’importation introduites pour la période du 1er juillet au 30 septembre 1998 (cid:190) 100,00 100,00 100,00 32,97 4,09 100,00 Groupe E1 E2 E3 P1 P2 P3 P4 ANNEXE II (en tonnes) Groupe Quantité totale disponible pour la période du 1er octobre au 31 décembre 1998 E1 E2 E3 P1 P2 P3 P4 54 560,00 1 919,80 5 609,82 1 840,00 600,00 117,00 210,00


title: Nařízení Komise (ES) č. 1677/98 ze dne 29. července 1998, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex SpolečenstvíText s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
EU law
customs territory (EU)
customs union
legal code
simplification of formalities

text: 30 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 9 31998R1677 30. 7. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 212/18 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1677/98 ze dne 29. července 1998, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Text s významem pro EHP) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 82/97 (2), a zejména na článek 249 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že ustanovení nařízení Komise (ES) č. 2454/93 (3) naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 75/98 (4) týkající se osoby činící prohlášení o celní hodnotě, by měla být sladěna s ustanoveními o celním deklarantovi, aby bylo zajištěno jednotné použití těchto dvou souborů ustanovení; vzhledem k tomu, že předpisy Společenství o pasivním zušlechťo- vacím styku upravují případy, kdy jsou povolení jsou udělována na základě rozhodnutí Komise; že by použití tohoto postupu mělo výt zjednodušeno pomocí změny postupu pro udělování povolení osobě jiné než té, která zajišťuje provádění operací pasivního zušlechťovacího styku, s možností využít v případě potřeby postup projednávání ve výboru; místo určení z podnětu nebo jménem zúčastněné osoby; že v takových případech, kdy je zboží podrobováno pouze kontrole po propuštění zboží, lze na ně pohlížet, pokud je omyl napraven bez jakékoli újmy finančních zájmů, jako by nebylo odňato cel- nímu dohledu; že by tato možnost neměla být přístupná zneuží- vání; vzhledem k tomu, že je vhodné zjednodušit jednotlivé postupy, jež budou na úrovni Společenství zavedeny, týkající se jednak situací, za nichž by bylo možné dodatečně neúčtovat dovozní či vývozní clo, a jednak žádostí o vrácení nebo prominutí dovoz- ního či vývozního cla; vzhledem k tomu, že by bylo vhodné zvýšit stávající práh, od něhož mohou členské státy, nemají-li žádné pochybnosti, samy rozhodovat o tom, že nebudou dodatečně účtovat nevybrané clo, pokud se domnívají, že jsou splněny veškeré podmínky stanovené v čl. 220 odst. 2 písm. b) nařízení (EHS) č. 2193/92 (dále jen „ko- dex“); že by dále bylo vhodné stanovit práh v ECU, od něhož mohou členské státy, nemají-li žádné pochybnosti, rozhodovat o povolení vrácení či prominutí dovozního nebo vývozního cla, pokud se domnívají, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 239 odst. 1 kodexu; vzhledem k tomu, že mají-li být zemědělské produkty považo- vány za vrácené zboží, musejí být zpětně dovezeny do dvanácti měsíců ode dne přijetí vývozního celního prohlášení, aniž by bylo možné tuto lhůtu prodloužit; že na základě zkušeností by celní orgány měly být zmocněny povolit prodloužení této lhůty za výji- mečných a řádně doložených okolností; že z důvodu sjednocení úpravy náhrad v rámci společné zemědělské politiky musí být každý případ sdělen Komisi; vzhledem k tomu, že je žádoucí zajistit, aby bylo osobám dotčeným rozhodnutím o zaúčtování dovozního nebo vývozního cla na základě kontroly po propuštění zboží nebo rozhodnutím o odmítnutí vrácení či prominutí dovozního či vývozního cla sku- tečně zaručeno právo na slyšení; že jim proto musí být dána mož- nost podat písemné odpovědi na námitky, jež Komise zamýšlí ve svých rozhodnutích vůči nim vznést; že tyto okolnosti vyža- dují úpravu lhůt pro přijímání těchto rozhodnutí Komisí; vzhledem k tomu, že zejména v letecké dopravě, dochází k situacím, kdy musí být velká množství zboží odeslána pod značným tlakem; že to může vést k omylům, pokud jde o stano- vení statusu zboží, a tyto chyby jsou opravovány po příletu na (1) Úř. věst. L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) Úř. věst. L 17, 21. 1. 1997, s. 1. (3) Úř. věst. L 253, 11. 10. 1993, s. 1 (4) Úř. věst. L 7, 13. 1. 1998, s. 3. vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (5) stanoví, že počínaje dnem 1. ledna 1999 je měnou zúčastněných zemí euro; že měnovou jednotkou je jedno euro; že euro se až do 31. prosince 2001 vyjadřuje podle přepočítacíchkoeficientů; že proto existuje právní rovnocennost národních měnových jednotkách v (5) Úř. věst. L 139, 11. 5. 1998, s. 1. 02/sv. 9 CS Úřední věstník Evropské unie 31 jednotkami; že během mezi eurem a národními měnovými přechodného období lze uzavírat smlouvy, přijímat vnitrostátní právní předpisy a jiné právní nástroje jak v eurech, tak v národ- ních měnových jednotkách; 2. V článku 759 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Pokud se vývozu účastní více členských států a je-li vydáno pouze jedno povolení, použije se postup stanovený v čl. 751 odst. 2. vzhledem k tomu, že se proto jeví nutné zavést opatření, jež by přizpůsobila pravidla pro používání jednotného správního dokladu, aby bylo možné používat jednotku euro; že je proto třeba změnit přílohu 37; Pokud jsou proti navrhovanému vydání povolení vzneseny námitky, může Komise postupem projednávání ve výboru rozhodnout, zda může být povolení vydáno a za jakých pod- mínek. “ vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. 374/98 ze dne 12. února 1998, kterým se mění články 6 a 9 nařízení (ES) č. 1172/95 o statistice obchodu se zbožím Společenství a člen- ských států s třetími zeměmi (1), stanoví změnu klasifikace zemí, dosud používanou k sestavování statistik obchodu se zbožím, k 1. lednu 1999, a sice jejím nahrazením abecední klasifikací založe- nou na kódech ISO alfa-2; 3. V čl. 844 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Je-li však zboží v celním prohlášení navrženo k propuštění do volného oběhu po uplynutí lhůty uvedené v prvním pod- odstavci, mohou celní orgány členského státu zpětného dovozu povolit prodloužení této lhůty, pokud to zvláštní okolnosti odůvodňují. Pokud celní orgány prodloužení lhůty schválí, oznámí Komisi podrobnosti o daném případě. “ vzhledem k tomu, že je proto nezbytné přizpůsobit pravidla pro používání jednotného správního dokladu této nové situaci; že je proto nutné změnit přílohu 38; že však je důležité, aby členské státy mohly nadále používat stávající kódy, a to až do nahrazení příloh 37 a 38; vzhledem k tomu, že z hospodářských důvodů je žádoucí rozšířit seznam uvedený v příloze 87 o některé elektronické a podobné součástky, a to v důsledku provedení dohody o informačních technologiích; 4. V článku 865 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Avšak v případě leteckých společností, jimž bylo povoleno používat zjednodušený tranzitní režim prostřednictvím elek- tronické formy manifestu, nelze zboží považovat za odňaté celnímu dohledu, pokud je s ním z podnětu zúčastněné osoby nebo jejím jménem zacházeno v souladu s jeho statu- sem zboží, které není zbožím Společenství, předtím než celní orgány zjistí protiprávní situaci, a pokud chování zúčastněné osoby nenaznačuje žádný podvodný záměr. “ vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, 5. V čl. 869 písm. b) se částka „2 000 ECU“ nahrazuje částkou „50 000 ECU“. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: „Článek 872a 6. Vkládá se nový článek, který zní: Článek 1 Nařízení (EHS) č. 2454/93 se mění takto: 1. V článku 178 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Prohlášení o celní hodnotě podle odstavce 1 smí učinit pouze osoba usazená ve Společenství, která má k dispozici všechny potřebné skutečnosti. Ustanovení čl. 64 odst. 2 písm. b) druhé odrážky a odst. 3 celního kodexu se použijí přiměřeně. “ (1) Úř věst. L 48, 19. 2. 1998, s. 6. Jestliže Komise kdykoli během řízení uvedeného v článcích 872 a 873 hodlá přijmout rozhodnutí nepříznivé vůči osobě, jíž se daná věc týká, předá jí své námitky písemně spolu s veškerými doklady, na nichž se námitky zakládají. Dotyčná osoba vyjádří své stanovisko písemně do jednoho měsíce ode dne odeslání námitek. Neoznámí-li své stanovisko v této lhůtě, má se za to, že se vzdala práva vyjádřit svůj postoj“. 7. Článek 873 se mění takto: a) v druhém pododstavci se slova „do šesti měsíců“ nahra- zují slovy „do devíti měsíců“ a slova „šestiměsíční lhůta“ nahrazují slovy „devítiměsíční lhůta“; 32 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 9 b) doplňuje se nový pododstavec, který zní: námitek. Neoznámí-li své stanovisko v této lhůtě, má se za to, že se vzdal práva vyjádřit svůj postoj. “ „Pokud Komise sdělí námitky osobě, jíž se věc týká, podle článku 872a, prodlužuje se uvedená devítiměsíční lhůta o dobu, která uplyne mezi odesláním uvedených námitek Komisí a obdržením odpovědi od dotyčné osoby, a není-li odpověď zaslána, uplynutím lhůty, která byla této osobě určena pro vyjádření stanoviska. “ 8. V čl. 905 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Jestliže však příslušný celní orgán nemá pochybnosti, může sám rozhodnout o vrácení či prominutí cla, pokud se domnívá, že podmínky uvedené v čl. 239 odst. 1 celního kodexu jsou splněny, a pokud je částka připadající na kaž- dého provozovatele vztahující se k jedné či více dovozním nebo vývozním operacím, které vyplývají z téže konkrétní situace, nižší než 50 000 ECU. “ 9. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 906a 10. Článek 907 se mění takto: a) v druhém pododstavci se slova „do šesti měsíců“ nahra- zují slovy „do devíti měsíců“ a slova „šestiměsíční lhůta“ nahrazují slovy „devítiměsíční lhůta;“ b) doplňuje se nový pododstavec, který zní: „Pokud Komise sdělí námitky žadateli o vrácení nebo pro- minutí cla, podle článku 906a, prodlužuje se uvedená devítiměsíční lhůta o dobu, která uplyne mezi odesláním uvedených námitek Komisí a obdržením odpovědi od žadatele, a není-li odpověď zaslána, uplynutím lhůty, která byla žadateli určena pro vyjádření stanoviska. “ 11. Příloha 37 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. 12. Příloha 38 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. 13. Příloha 87 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení. Jestliže Komise kdykoli během řízení uvedeného v článcích 906 a 907 hodlá přijmout rozhodnutí nepříznivé vůči žadateli o vrácení nebo prominutí cla, předá mu své námitky písemně spolu s veškerými doklady, na nichž se námitky zakládají. Žadatel o vrácení nebo prominují cla vyjádří své stanovisko písemně do jednoho měsíce ode dne odeslání Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Ustanovení čl. 1 bodu 11 a 12 se použijí ode dne 1. ledna 1999. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 29. července 1998. Za Komisi Mario MONTI člen Komise 02/sv. 9 CS Úřední věstník Evropské unie 33 Příloha 37 se mění takto: PŘÍLOHA I 1. Ve vysvětlivkách uvedeným v hlavě II částech A a C ke kolonce 44 se doplňují nové pododstavce, které znějí: „Od 1. ledna 1999 budou prohlášení vyhotovovaná v členských státech, která deklarantům umožňují používat při vyhotovování svých celních prohlášení měnovou jednotku euro, obsahovat v této kolonce, nejlépe v pododdíle umístěném v dolním pravém rohu, ukazatel použité měnové jednotky (národní měna nebo euro). Členské státy mohou stanovit, že se tento ukazatel uvádí pouze v kolonce 44 u první položky zboží daného prohlášení. V tom případě platí tento údaj i pro všechny ostatní položky zboží uvedené v prohlášení. Ukazatel se určuje podle kódu ISO alfa-3 jednotlivých měn (ISO 4217). “ 2. První pododstavec vysvětlivky uvedené v hlavě II části A ke kolonce 46 se nahrazuje tímto: „Uvede se statistická hodnota vyjádřená v měnové jednotce, jejíž kód je případně uveden v kolonce 44, a pokud v kolonce 44 tento kód není uveden, v měně členského státu, ve kterém jsou plněny vývozní formality, v souladu s platnými předpisy Společenství. “ 3. Ve vysvětlivce uvedené v hlavě II části A ke kolonce 47 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Částky uvedené v této kolonce se vyjadřují v měnové jednotce, jejíž kód je případně uveden v kolonce 44, a pokud v kolonce 44 tento kód není uveden, v měně členského státu, ve kterém jsou plněny vývozní formality. “ 4. Ve vysvětlivce uvedené v hlavě II části C ke kolonce 45 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Částky uvedené v této kolonce se vyjadřují v měnové jednotce, jejíž kód je případně uveden v kolonce 44, a pokud v kolonce 44 tento kód není uveden, v měně členského státu určení. “ 5. První pododstavec vysvětlivky uvedené v hlavě II části C ke kolonce 46 se nahrazuje tímto: „Uvede se statistická hodnota vyjádřená v měnové jednotce, jejíž kód je případně uveden v kolonce 44, a pokud v kolonce 44 tento kód není uveden, v měně členského státu určení, v souladu s platnými předpisy Společenství. “ 6. Ve vysvětlivce uvedené v hlavě II části C ke kolonce 47 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Částky uvedené v této kolonce se vyjadřují v měnové jednotce, jejíž kód je případně uveden v kolonce 44, a pokud v kolonce 44 tento kód není uveden, v měně členského státu určení. “ 34 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 9 PŘÍLOHA II Příloha 38 se mění takto: Vysvětlivka v příloze 38 ke kolonce 22 (měna faktury) se nahrazuje tímto: „Měna faktury se označuje pomocí měnového kódu ISO alfa-3 (ISO 4217). Členské státy však mohou i nadále používat číselné třímístné kódy klasifikace zemí přijaté podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (1). (1) Úř. věst. L 118, 25. 5. 1995, s. 10. “ 02/sv. 9 CS Úřední věstník Evropské unie 35 PŘÍLOHA III V příloze 87 se doplňuje nový bod, který zní: Pořadové číslo Zboží, pro které je povoleno přepracování pod cel- ním dohledem Přepracování, které smí být provedeno Sloupec 1 Sloupec 2 „18 Veškeré elektronické součástky, díly, soustavy (elektro- (včetně podsoustav) nebo materiál nický či nikoli) nezbytné pro elektronické funkce přepracovaného výrobku Přepracování na výrobky pro informační tech- nologie spadající do 1. podpoložky KN uvedené v příloze ‚CXL-CE- AIE‘ rozhodnutí Rady 97/359/ES (*), jestliže ke dni vydání povolení platí osvobození od cla, nebo 2. podpoložky KN uvedené v článcích 1, 2 nebo 3 nařízení Rady (ES) č. 2216/97 (**), jestliže ke dni vydání povolení platí všeobecné zrušení cla (*) Úř. věst. L 155, 12. 6. 1997, s. 1 (dohoda o obchodu s produkty informačních technologií). (**) Úř. věst. L 305, 8. 11. 1997, s. 1. “


title: 1999/184/EKSG: Kommissionens beslut av den 29 juli 1998 om Tysklands stöd till förmån för företagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH för åren 1996 och 1997 [delgivet med nr K(1998) 2476] (Endast den tyska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to undertakings
coal industry
competition
financial aid

text: L 60/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 29 juli 1998 om Tysklands st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH f(cid:148)r (cid:134)ren 1996 och 1997 [delgivet med nr K(1998) 2476] (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (1999/184/EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska kol- och st(cid:134)lgemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 88 i detta, med beaktande av kommissionens beslut nr 3632/93/ EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler f(cid:148)r statsst(cid:148)d till kolindustrin (1), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I offentliga tidning (2) Genom ett meddelande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas uppmanade kommissionen andra medlemsstater och ber(cid:148)rda parter att yttra sig i (cid:132)rendet. Inom ramen f(cid:148)r detta har F(cid:148)renade kungariket (skrivelse av den 23 september 1997) samt flera konkurrerande f(cid:148)retag och de tyska kolproducen- terna lagt fram sina synpunkter. Dessa har vederb(cid:148)rligen vidarebefordrats till Tyskland. Den 13 mars 1998, 15 maj 1998 och 12 juni 1998 l(cid:132)mnade f(cid:148)retagen Consolidated Coal Plc, Evans & Reid Coal Co. Ltd och Betws Anthracite Ltd likas(cid:134) in klagom(cid:134)l betr(cid:132)ffande tysk antracitn(cid:148)tkol p(cid:134) gemenskapsmarknaden och s(cid:132)rskilt i F(cid:148)renade kunga- riket. Preussag Anthrazit GmbH har genom en advokat- byr(cid:134) tillst(cid:132)llt kommissionen ett diskussionsdokument om den formella underr(cid:132)ttelsen. avs(cid:132)ttningen av Den 23 oktober 1996 och 5 november 1996 inl(cid:132)mnade det brittiska f(cid:148)retaget Celtic Energy Ltd genom F(cid:148)renade kungarikets st(cid:132)ndiga representation i Europeiska unionen tv(cid:134) formella klagom(cid:134)l till kommissionen. Klagom(cid:134)len g(cid:132)ller de tyska gruvf(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH. Dessa klagom(cid:134)l och diskussionsdokumentet har inte kunnat beaktas i detta beslut eftersom de l(cid:132)mnades in i kommissionens som fastst(cid:132)lldes efter att den frist formella underr(cid:132)ttelse l(cid:148)pt ut och kommissionen inte l(cid:132)ngre kunde medge Tyskland r(cid:132)tt till f(cid:148)rsvar. av Genom skrivelser och 30 september 1996 anm(cid:132)lde Tyskland enligt artikel 9. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG de finansiella (cid:134)tg(cid:132)rder som landet avs(cid:134)g att vidta f(cid:148)r (cid:134)ren 1996 och 1997. oktober den 5 1995 I samband med dessa klagom(cid:134)l och de unders(cid:148)kningar som den f(cid:148)retagit (cid:148)verl(cid:132)mnade kommissionen den 2 augusti 1997 en formell underr(cid:132)ttelse till Tyskland, som inneh(cid:148)ll ett officiellt meddelande om inneh(cid:134)llet i klagom(cid:134)len och en f(cid:148)rfr(cid:134)gan om upplysningar om de n(cid:132)mnda f(cid:148)retagens och de tyska myndigheternas f(cid:148)rfa- rande. Kommissionen redogjorde i den formella underr(cid:132)t- telsen f(cid:148)r de r(cid:132)ttsliga best(cid:132)mmelser som Tyskland samt f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH eventuellt hade brutit mot. Genom en skrivelse av den 6 oktober 1997 besvarade Tyskland den formella underr(cid:132)ttelsen. I klagom(cid:134)len kritiseras f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH:s och Preussag Anthrazit GmbH:s f(cid:148)rs(cid:132)ljning av antracit- n(cid:148)tkol som subventionerades inom gemenskapen under (cid:134)ren 1996 och 1997. Det h(cid:132)vdas att de i j(cid:132)mf(cid:148)relse med f(cid:148)rdelaktiga priser som produktionskostnaderna ytterst dessa f(cid:148)retag erbj(cid:148)d p(cid:134) den gemensamma marknaden och framf(cid:148)r allt i F(cid:148)renade kungariket endast varit m(cid:148)jliga genom anv(cid:132)ndning av statligt st(cid:148)d, som Tyskland beviljat inom ramen f(cid:148)r beslut nr 3632/93/EKSG. Dessa st(cid:148)d som enligt klagom(cid:134)len t(cid:132)cker en betydande del av produk- tionskostnaderna f(cid:148)r de n(cid:132)mnda f(cid:148)retagen skall delvis ha anv(cid:132)nts f(cid:148)r ett annat syfte (cid:132)n f(cid:148)r vilket de godk(cid:132)nts. Enligt klaganden leder ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande till snedvrid- ning av konkurrensen p(cid:134) den gemensamma marknaden f(cid:148)r antracit. Vidare p(cid:134)pekar den klagande att de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen s(cid:132)ljer samma produkt till h(cid:148)gre priser i andra medlemsstater (cid:132)n i F(cid:148)renade kungariket. (1) EGT L 329, 30. 12. 1993, s. 12. (2) EGT C 258, 23. 8. 1997, s. 2. 9. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/75 Efter granskning av Tysklands svar p(cid:134) den formella underr(cid:132)ttelsen samt av ber(cid:148)rda parters synpunkter, ans(cid:134)g kommissionen att svaret, av sk(cid:132)l som utf(cid:148)rligt redog(cid:148)rs f(cid:148)r i detta beslut, inte var tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att avst(cid:134) fr(cid:134)n en vidare behandling av klagom(cid:134)len. tiden har Under flera sammantr(cid:132)den och kontakter mellan kommissionen och f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r de n(cid:132)mnda f(cid:148)retagen och medlemsstaterna f(cid:148)rekommit med syfte att f(cid:134) en mer precis bed(cid:148)mning av hela problematiken. Dess- utom har kommissionen s(cid:132)nt egna f(cid:148)retr(cid:132)dare till F(cid:148)re- nade kungariket (26–30 januari 1998) och till Tyskland (10 och 11 februari 1998), som sammantr(cid:132)ffade med de viktigaste akt(cid:148)rerna p(cid:134) marknaden f(cid:148)r antracit i Tyskland, Wales, England och Nordirland. Syftet med dessa sammantr(cid:132)den var f(cid:148)r det f(cid:148)rsta att klarl(cid:132)gga sakf(cid:148)rh(cid:134)llan- dena och s(cid:132)rskilt l(cid:132)get p(cid:134) de fr(cid:132)mst ber(cid:148)rda geografiska marknaderna samt att bed(cid:148)ma formerna f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av st(cid:148)den, och f(cid:148)r det andra att analysera den r(cid:134)dande prispolitiken samt att bed(cid:148)ma de r(cid:132)ttsliga argumenten med avseende p(cid:134) de tyska st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet med den gemensamma marknaden. II Den gemensamma antracitmarknaden avspeglar ganska tydligt de sv(cid:134)righeter som kolindustrin i gemenskapen st(cid:134)r inf(cid:148)r: vikande efterfr(cid:134)gan, s(cid:132)rskilt p(cid:134) marknaden f(cid:148)r fr(cid:134)n hush(cid:134)llskol, v(cid:132)xande konkurrens genom import tredje land samt h(cid:148)ga produktionskostnader p(cid:134) vissa produktionsomr(cid:134)den i gemenskapen, med betydande kostnadsskillnader mellan olika produktionsomr(cid:134)den. P(cid:134) basis av de uppgifter som Tyskland och F(cid:148)renade kungariket l(cid:132)mnat kan det konstateras att de genomsnitt- liga produktionskostnaderna f(cid:148)r den fr(cid:132)msta producenten av antracit i Tyskland, Preussag Anthrazit GmbH, uppg(cid:134)r till 300 tyska mark, dvs. 152 ecu, per ton, medan de genomsnittliga kostnaderna f(cid:148)r den fr(cid:132)msta producenten av antracit i F(cid:148)renade kungariket, Celtic Energy Ltd, uppg(cid:134)r till omkring 30 pund sterling, dvs. 43 ecu. Denna skillnad beror till st(cid:148)rsta delen p(cid:134) att produktionen f(cid:148)r det sistn(cid:132)mnda f(cid:148)retaget underl(cid:132)ttas av gynnsamma geolo- giska betingelser, medan Preussag Anthrazit GmbH bedriver sin produktion p(cid:134) ett djup p(cid:134) upp till 1 500 m. Produktionskostnaderna p(cid:134) 373 tyska mark under 1996 f(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH (cid:132)r inte representativa, eftersom f(cid:148)retaget lade ned utvinningen i mars 1997. (cid:143)r 1995 uppgick f(cid:148)retagets produktionskostnader till 307 tyska mark/t. Antracit (cid:132)r den stenkolsort som har den h(cid:148)gsta kolhalten. Det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett h(cid:148)gv(cid:132)rdigt kol, som vid f(cid:148)rbr(cid:132)nning avger lite r(cid:148)k och en l(cid:134)g andel flyktiga (cid:132)mnen. Den (cid:132)r relativt sv(cid:134)rant(cid:132)ndbar, men avger konstant mycket v(cid:132)rme. P(cid:134) grund av dessa egenskaper har den sedan l(cid:134)ng tid som n(cid:148)tkol varit industrin och l(cid:132)mpad f(cid:148)r anv(cid:132)ndning i framf(cid:148)r allt f(cid:148)r hush(cid:134)llsuppv(cid:132)rmning. R(cid:134)antraciten som h(cid:132)mtas upp ur gruvan genomg(cid:134)r olika f(cid:148)r(cid:132)dlingsmoment, varigenom finkolen, en produkt med l(cid:134)gt handelsv(cid:132)rde (60–70 tyska mark/t) och en korn- storlek p(cid:134) 0–5 mm – omkring 60 % av gruvproduk- tionen –, som till st(cid:148)rsta delen i b(cid:132)sta fall kan s(cid:132)ljas till v(cid:132)rmekraftverkssektorn, skiljs fr(cid:134)n n(cid:148)tkolet, som utg(cid:148)r 20–30 % av gruvproduktionen, har ett h(cid:148)gt handels- v(cid:132)rde (190 tyska mark/t) och (cid:132)r avsedd f(cid:148)r industri och hush(cid:134)ll. Marknadsf(cid:148)ringen av antracit har s(cid:134)ledes traditionellt i f(cid:148)rsta hand g(cid:132)llt antracitn(cid:148)tkol. Marknaden f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol (cid:132)r geografiskt begr(cid:132)nsad till de traditionella stenkolsregionerna i gemenskapen – i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike och F(cid:148)renade kungariket. P(cid:134) grund av regelbundna leveranser, kvalitet och konkur- renskraftiga priser har tysk antracit ett gott rykte p(cid:134) den gemensamma marknaden. F(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH:s del inleddes leveranserna till F(cid:148)renade kungariket runt (cid:134)r 1971 och f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH:s del i mitten av 1970-talet. I F(cid:148)renade kungariket har marknaden f(cid:148)r leveranser fr(cid:134)n Tyskland varit det geografiska omr(cid:134)de p(cid:134) (cid:148)stkusten som str(cid:132)cker fr(cid:134)n Humberviken till sydkusten, samt – f(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH – Nordirland. sig fr(cid:134)n mellersta till s(cid:148)dra England, De n(cid:132)mnda tyska f(cid:148)retagen lyckades (cid:148)ppna en marknad d(cid:132)r eftersom det statliga f(cid:148)retaget National Coal Board (i det f(cid:148)ljande kallat British Coal) endast i liten utstr(cid:132)ckning s(cid:148)kt efter kolf(cid:148)rekomster i dessa omr(cid:134)den. Dessutom var f(cid:148)retagens priser mycket gynnsamma. Vid privatiseringen av f(cid:148)retaget British Coal (cid:134)r 1994 (cid:148)vertog privatf(cid:148)retaget Celtic Energy Ltd flera gruvor i Wales, varav de flesta utvinner antracit. Efter f(cid:148)rv(cid:132)rvet av dessa dagbrott har Celtic Energy Ltd f(cid:148)ljt en helt annan aff(cid:132)rslinje. F(cid:148)retaget besl(cid:148)t att utvidga sin aff(cid:132)rsverk- samhet i England och inr(cid:132)ttade i den brittiska hamn- staden Hull, d(cid:132)r den viktigaste importhamnen f(cid:148)r tysk antracit (cid:132)r bel(cid:132)gen, ett centrum f(cid:148)r distribution av sina produkter p(cid:134) (cid:148)stra delen av (cid:148)n, som s(cid:134)som redan n(cid:132)mnts traditionellt st(cid:134)tt under kommersiellt inflytande av f(cid:148)re- tagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH. F(cid:148)r att kunna (cid:148)verta en del av den engelska marknaden besl(cid:148)t f(cid:148)retaget Celtic Energy Ltd 1995 att i England erbjuda sina produkter till samma priser som i Wales, vilket m(cid:148)jliggjordes genom (cid:148)vertagande av transportkost- naderna. f(cid:148)retagen Sophia Jacoba Inf(cid:148)r denna situation besl(cid:148)t GmbH och Preussag Anthrazit GmbH att s(cid:132)nka sina priser, vilket var inledningen till ett (cid:148)msesidigt underbju- dande som p(cid:134)gick till slutet av 1997. L 60/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 1999 P(cid:134) basis av sina unders(cid:148)kningar konstaterar kommis- sionen att de priser f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol som f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH erbj(cid:148)d i F(cid:148)renade kungariket (cid:134)tminstone under (cid:134)ren 1996–1997 systematiskt l(cid:134)g under de priser som erbj(cid:148)ds av de f(cid:148)retag som hade eftertr(cid:132)tt National Coal Board som referensproducenter i den mening som avses i artikel 2 i kommissionens beslut 72/443/EKSG av den 22 december 1972 om anpassning av priserna vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning av kol p(cid:134) den gemensamma marknaden (1), senast (cid:132)ndrat genom Anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)sterrike, Finland och Sverige. I januari 1996 erbj(cid:148)ds sorten beans (n(cid:148)t IV) p(cid:134) den brittiska ostkusten av Preussag Anthrazit GmbH till ett pris per ton p(cid:134) 93 pund sterling och av Celtic Energy Ltd f(cid:148)r 101 pund sterling. I oktober 1997 l(cid:134)g priserna f(cid:148)r samma sort p(cid:134) 94 respektive 103,40 pund sterling. Som j(cid:132)mf(cid:148)relse kan antracit fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina n(cid:132)mnas, som i januari 1996 s(cid:134)ldes f(cid:148)r 94 pund sterling och i oktober 1997 f(cid:148)r 102,7 pund av Preussag sterling. (cid:143)r 1995 s(cid:134)ldes Anthrazit GmbH till ett pris av 105 pund sterling, av Celtic Energy Ltd f(cid:148)r 105 pund sterling och av Folkrepu- bliken Kina f(cid:148)r 94 pund sterling. antracitn(cid:148)tkol Betr(cid:132)ffande de priser som Preussag Anthrazit GmbH erbjuder i de olika medlemsstaterna f(cid:148)rekommer stora prisrabatter i j(cid:132)mf(cid:148)relse med listpriserna. P(cid:134) grundval av en unders(cid:148)kning som genomf(cid:148)rts av en oberoende expert kan man konstatera att de l(cid:132)gsta priser som detta f(cid:148)retag p(cid:134) sommaren 1996 (fritt gruva) kr(cid:132)vde f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning i F(cid:148)renade kungariket l(cid:134)g mellan 153 tyska mark/t (n(cid:148)t IV) och 183 tyska mark/t (n(cid:148)t II), j(cid:132)mf(cid:148)rt med listpriser (fritt gruva) p(cid:134) 400 tyska mark f(cid:148)r n(cid:148)tkol av sorterna n(cid:148)t IV (14/23) och n(cid:148)t II (37/55). I j(cid:132)mf(cid:148)relse med detta l(cid:134)g priserna (fritt gruva) f(cid:148)r sorten n(cid:148)t IV f(cid:148)r leveranser till Frankrike omkring 248 tyska mark, f(cid:148)r leveranser till Belgien p(cid:134) 265 tyska mark och f(cid:148)r leveranser till Spanien p(cid:134) 95 tyska mark. I fr(cid:134)ga om Sophia Jacoba GmbH s(cid:134)ldes sorten n(cid:148)t V (6/14), som erbj(cid:148)ds till ett listpris fritt gruva p(cid:134) 361 tyska mark/t, p(cid:134) vintern 1995–1996 f(cid:148)r leveranser till F(cid:148)re- till priser (fritt gruva) p(cid:134) 160 tyska nade kungariket mark/t, medan samma sort i Frankrike kunde f(cid:134)s till ett pris av 202 tyska mark fritt gruva (2). Preussag Anthrazit GmbH:s farh(cid:134)gor vad g(cid:132)ller konkur- rensen fr(cid:134)n producenterna fr(cid:134)n Wales framg(cid:134)r av f(cid:148)reta- gets f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r verksamhets(cid:134)ret 1995, d(cid:132)r det s(cid:132)gs att ”antracit fr(cid:134)n Wales – efter privatiseringen av British Coal (cid:134)ter starkare p(cid:134) marknaden – gav anledning (1) EGT L 297, 30. 12. 1972, s. 45. (2) Klassificeringen av antracitn(cid:148)tkol str(cid:132)cker sig fr(cid:134)n en korn- storlek p(cid:134) 5/12 mm (n(cid:148)t V, grains) till en kornstorlek p(cid:134) 45/ 74 mm (large nuts). Kategorin n(cid:148)t IV motsvarar en korn- storlek p(cid:134) 10/15–14/22 mm. Beteckningen n(cid:148)t II avser en kornstorlek p(cid:134) 30/50–35/55 mm. till oro” (3). P(cid:134) samma s(cid:132)tt bed(cid:148)mdes l(cid:132)get i Sophia Jacoba GmbH:s f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse f(cid:148)r (cid:134)r 1995 (4). f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelsen I 1996 p(cid:134)pekas dessutom att ”Preussag Anthrazit GmbH genom en elastisk prispolitik lyckades (cid:148)ka sina marknadsandelar p(cid:134) den inhemska hush(cid:134)llsmarknaden liksom p(cid:134) en del utl(cid:132)ndska hush(cid:134)llsmarknader” (5). verksamhets(cid:134)ret Denna politik visade sig vara effektiv, eftersom detta f(cid:148)re- tags export enligt tillg(cid:132)ngliga uppgifter (cid:148)kade fr(cid:134)n 279 000 ton 1995 till 358 000 ton 1996, vilket utg(cid:148)r en (cid:148)kning p(cid:134) 20 %. I F(cid:148)renade kungariket skall f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen fr(cid:134)n 1995 till 1996 ha (cid:148)kat med 66 000 ton till 98 000 ton, dvs. med 49 %. I Frankrike och Belgien skall likas(cid:134) (cid:148)kningar p(cid:134) 13 % respektive 8 % ha noterats. (cid:143)r 1997 skall kvantiteterna ha minskat till 68 000 ton och i b(cid:148)rjan av 1998 till noll. F(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH:s del (cid:148)kade f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i F(cid:148)renade kungariket 1996 fr(cid:134)n 25 700 ton till 37 500 ton. Enligt uppgift f(cid:148)rekom inga leveranser 1997, det (cid:134)r d(cid:134) detta enda gruvschakt lades ned. fr(cid:134)n f(cid:148)retaget Dessa export(cid:148)kningar ter sig desto mer anm(cid:132)rkningsv(cid:132)rda d(cid:134) man bet(cid:132)nker att de skett under mycket sv(cid:134)ra mark- nadsbetingelser. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta (cid:148)kar konkurrensen fr(cid:134)n tredje land, s(cid:134)som Vietnam, Folkrepubliken Kina eller Ryssland, vars produkter kvalitativt sett (cid:132)r fullt acceptabla f(cid:148)r den gemensamma marknaden. F(cid:148)r det andra (cid:132)r huvudmarknaden f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol, dvs. hush(cid:134)llsmarknaden, kr(cid:132)vande. (cid:142)ven om den privata f(cid:148)rbrukaren f(cid:148)rblir trogen sin leverant(cid:148)r (cid:132)r dock andra energislag, som t. ex. naturgas eller br(cid:132)nnolja, som kostar mindre och (cid:132)r l(cid:132)ttare att hantera, ett fullt m(cid:148)jligt alter- nativ. Av denna redog(cid:148)relse kan man dra slutsatsen att utsik- terna f(cid:148)r den gemensamma marknaden f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol inte (cid:132)r s(cid:132)rskilt lovande och att marknaden strukturellt befinner sig p(cid:134) kraftig tillbakag(cid:134)ng. III Kommissionen framf(cid:148)rde i sin formella underr(cid:132)ttelse till Tyskland sin f(cid:148)rmodan att Sophia Jacoba GmbH:s och Preussag Anthrazit GmbH:s aff(cid:132)rslinje p(cid:134) marknaden f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol i gemenskapen och framf(cid:148)r allt i F(cid:148)renade kungariket bedrevs med subventioner, som indirekt anv(cid:132)ndes f(cid:148)r syften som inte avses i kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG och 96/560/EKSG av den 30 april 1996 om Tysklands st(cid:148)d till kolindustrin f(cid:148)r (cid:134)ren 1995 och 1996 (6). (3) Preussag Anthrazit, f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse oktober 1994/ september 1995, s. 13. (4) Sophia Jacoba GmbH, f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse 1995, s. 5. (5) Preussag Anthrazit, f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelse oktober 1995/ september 1996, s. 13. (6) EGT L 244, 25. 9. 1996, s. 15. 9. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/77 I den formella underr(cid:132)ttelsen betonades att Celtic Energy Ltd, vars produktion (cid:132)r klart mer konkurrenskraftig, kunde skadas av konkurrensen fr(cid:134)n Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH. Dessa f(cid:148)retags beteende kunde anses strida mot artikel 2 andra stycket i EKSG- f(cid:148)rdraget, eftersom gemenskapen enligt denna artikel ”skall gradvis skapa betingelser som i sig sj(cid:132)lva s(cid:132)kerst(cid:132)ller den mest rationella f(cid:148)rdelningen av produktionen vid h(cid:148)gsta m(cid:148)jliga produktivitetsniv(cid:134). ”. De n(cid:132)mnda f(cid:148)reta- gens beteende kunde (cid:132)ven anses strida mot artikel 3 b och artikel 3 g i EKSG-f(cid:148)rdraget. Dessutom understryks i artikel 4 b i EKSG-f(cid:148)rdraget att en s(cid:132)ljares till(cid:132)mpning av olika villkor p(cid:134) j(cid:132)mf(cid:148)rbara aff(cid:132)rstransaktioner enligt artikel 60. 1 andra strecksatsen i EKSG-f(cid:148)rdraget (cid:132)r f(cid:148)rbjuden, s(cid:132)rskilt med h(cid:132)nsyn till k(cid:148)parnas nationalitet. Kommissionen motiverade detta antagande med att st(cid:148)den, vilka enligt Tyskland utg(cid:148)r st(cid:148)d f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning av kol f(cid:148)r produktion av elektrisk str(cid:148)m, i grund och botten utg(cid:148)r st(cid:148)d f(cid:148)r att s(cid:132)kra dessa f(cid:148)retags existens genom att t(cid:132)cka en betydande del av deras fasta produktionskost- nader. Vidare ans(cid:134)g kommissionen att dessa st(cid:148)d i reali- teten gynnade hela produktionen. Om st(cid:148)den upph(cid:148)rde skulle produktionen i sin helhet inte l(cid:132)ngre vara konkur- renskraftig, oberoende av p(cid:134) vilken marknad de olika produkterna s(cid:134)ldes. Kommissionen ans(cid:134)g att den distinktion som Tyskland gjorde mellan subventionerad och icke-subventionerad produktion beroende p(cid:134) antracitens avs(cid:132)ttningsmarknad var artificiell och ogrundad samt att den underl(cid:132)ttade att man med statligt st(cid:148)d satte priser som inte t(cid:132)cker produk- tionskostnaderna. argumentet om korssubventionering, I sitt svar p(cid:134) den formella underr(cid:132)ttelsen h(cid:132)vdar Tyskland betr(cid:132)ffande att st(cid:148)den skulle beviljas f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning av kol till v(cid:132)rmekraft- verk och till st(cid:134)lindustrin och preciserar att leveranserna till andra f(cid:148)rbrukarsektorer inte erh(cid:148)ll n(cid:134)gra subventioner alls. Tyskland betonar att subventionerna enligt den femte ”Verstromungsgesetz” (1) (lag om elektrisk str(cid:148)mproduk- tion p(cid:134) basis av kol) syftar till att t(cid:132)cka skillnaden mellan produktionskostnaderna och priset p(cid:134) kol fr(cid:134)n tredje land. fullkomligt rationellt att Tyskland r(cid:132)ttf(cid:132)rdigar – dock utan bel(cid:132)gg – de ifr(cid:134)gava- rande f(cid:148)retagens f(cid:148)rfarande med att det kan vara ekono- miskt tempor(cid:132)rt ut(cid:148)ka eller uppr(cid:132)tth(cid:134)lla en produktion som (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n de kvantiteter som kan avs(cid:132)ttas till kostnadst(cid:132)ckande priser. Tyskland p(cid:134)pekar att om den ytterligare produktion som d(cid:132)rigenom m(cid:148)jligg(cid:148)rs leder till s(cid:132)nkt genomsnittlig kostnad f(cid:148)r total- produktionen, kan en f(cid:148)rb(cid:132)ttring av genomsnittskostna- (1) BGBI. 1995 I, s. 1638. derna uppn(cid:134)s genom den ytterligare utvinningen. Vidare anf(cid:148)r Tyskland att j(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan genomsnittskostna- derna f(cid:148)r totalproduktionen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsint(cid:132)kterna p(cid:134) den brittiska marknaden (cid:132)r vilseledande om man inte tar h(cid:132)nsyn till denna bakgrund. P(cid:134) grundval av de uppgifter som Tyskland l(cid:132)mnat konsta- terar kommissionen att 1996 s(cid:134)ldes i gemenskapen 1,1 miljoner ton och 1997 770 000 ton n(cid:148)tkol till priser som inte t(cid:132)ckte de genomsnittliga produktionskostnaderna. Genomsnittspriset p(cid:134) det antracitn(cid:148)tkol som f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH s(cid:134)lt inom gemenskapen ligger i sj(cid:132)lva verket ca 100 tyska mark l(cid:132)gre per ton (cid:132)n genomsnittskostnaden f(cid:148)r totalpro- duktionen. Betr(cid:132)ffande argumentet att det ligger i ett f(cid:148)retags intresse att producera s(cid:134) l(cid:132)nge priserna t(cid:132)cker de r(cid:148)rliga kostna- derna och eventuellt (cid:132)ven en liten del av de fasta kostna- derna, anser kommissionen att Tyskland genom denna princip om f(cid:148)rs(cid:132)ljning till gr(cid:132)nskostnaden uttryckligen medger att st(cid:148)rsta delen av eller t. o. m. n(cid:132)stan samtliga fasta kostnader t(cid:132)cks genom produktion av ”till kostnads- f(cid:148)rs(cid:132)ljningsbara kvantiteter”, dvs. av t(cid:132)ckande int(cid:132)kter antracitfinkolet (2,3 miljoner ton 1996 och 1,4 miljoner ton 1997), som enligt Tyskland (cid:132)r det enda produktions- omr(cid:134)de som subventioneras. Kommissionen anser att det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) kostnadst(cid:132)ckande int(cid:132)kter av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen som helhet, vare sig det handlar om f(cid:148)rs(cid:132)ljning av finkol eller n(cid:148)tkol, utan att medr(cid:132)kna subventionerna. P(cid:134) grund av de n(cid:132)mnda f(cid:148)retagens h(cid:148)ga produktionskostnader (cid:132)r den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningen sedan flera (cid:134)r f(cid:148)rlustbringande. Den t(cid:132)ckning av produktionskostnaderna genom de erh(cid:134)llna int(cid:132)kterna som Tyskland h(cid:132)nvisar till, f(cid:148)rklaras av att man i resultatr(cid:132)kningen f(cid:148)r f(cid:148)retagen inte g(cid:148)r klar (cid:134)tskillnad mellan r(cid:148)relseint(cid:132)kter och statliga st(cid:148)d. Med andra ord, dessa f(cid:148)retag betraktar de st(cid:148)d som de beviljats som en del sin oms(cid:132)ttning. Dessutom skiljer de inte mellan olika f(cid:148)rbrukarsektorer, oberoende av om de (cid:132)r subventionerade eller – enligt Tysklands utsaga i fr(cid:134)ga om industri och hush(cid:134)ll – icke-subventionerade. I resultatr(cid:132)kningen f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH f(cid:148)r verksamhets(cid:134)ret 1997 redovisas f(cid:148)rs(cid:132)ljningsint(cid:132)kter p(cid:134) 530,27 miljoner tyska mark (2). I detta ing(cid:134)r st(cid:148)d p(cid:134) mer (cid:132)n 270 miljoner tyska mark. I f(cid:148)rvaltningsber(cid:132)ttelsen f(cid:148)r verksamhets(cid:134)ret 1996 n(cid:132)mns en f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) 473,74 miljoner tyska mark, och i analysen av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsint(cid:132)k- terna under punkt 12 i bilagan till resultatr(cid:132)kningen – liksom f(cid:148)r verksamhets(cid:134)ret 1997 – finns ingen h(cid:132)nvis- tyska mark som ning till de st(cid:148)d p(cid:134) 278 miljoner (2) (cid:143)rsredovisning och depositionskung(cid:148)relser, bilaga till Bundes- anzeiger Nr. 85, 8. 5. 1998. L 60/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 1999 kommissionen beviljade f(cid:148)r (cid:134)r 1996. De f(cid:148)rs(cid:132)ljningsin- t(cid:132)kter f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n faktisk f(cid:148)rs(cid:132)ljning uppg(cid:134)r d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)r (cid:134)ren 1996 och 1997 endast till 200 respektive 260 miljoner tyska mark. I detta sammanhang p(cid:134)minner kommissionen om artikel 2. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG, enligt vilken f(cid:148)retaget m(cid:134)ste redovisa alla beviljade st(cid:148)d i resultatr(cid:132)kningen s(cid:134)som en s(cid:132)rskild inkomstpost f(cid:148)rh(cid:134)llande till oms(cid:132)ttningen. Tyskland har inte efterlevt denna best(cid:132)mmelse och har d(cid:132)rmed brutit mot principen om (cid:148)ppenhet och anv(cid:132)nd- ning av st(cid:148)den f(cid:148)r avsett (cid:132)ndam(cid:134)l. i Argumentet om f(cid:148)rs(cid:132)ljning till gr(cid:132)nskostnaden kan te sig logiskt f(cid:148)r ett f(cid:148)retag som verkar under konkurrensf(cid:148)rh(cid:134)l- landen. Det (cid:132)r dock inte l(cid:132)ngre h(cid:134)llbart d(cid:134) ett f(cid:148)retag t(cid:132)cker mer (cid:132)n 50 % av kostnaderna f(cid:148)r sina totala produktion med statliga st(cid:148)d och n(cid:132)stan alla fasta kost- nader b(cid:132)rs uteslutande av produktionen, som enligt Tysk- land subventioneras. Om det, s(cid:134)som Tyskland p(cid:134)st(cid:134)r, f(cid:148)re- ligger skaleffekter, s(cid:134) skulle de endast vara m(cid:148)jliga p(cid:134) grund av subventioner. F(cid:148)r (cid:148)vrigt (cid:132)r subventionerna s(cid:134) stora att f(cid:148)retaget skulle vara tvunget att omedelbart l(cid:132)gga ned sin verksamhet om de bortf(cid:148)ll. Det argument som Tyskland anf(cid:148)rt, enligt vilket de fasta kostnaderna f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH:s f(cid:148)rment icke-subventionerade produktion t(cid:132)cks med andra medel, som leder till en substansf(cid:148)rlust f(cid:148)r f(cid:148)retaget, saknar f(cid:148)lj- aktligen grund och kan dessutom sv(cid:134)rligen f(cid:148)renas med det faktum att vinster uppn(cid:134)ddes under (cid:134)ren 1996 och 1997. Dessutom (cid:132)r det obegripligt vilket intresse f(cid:148)retaget skulle ha av att bedriva sin totala produktion med f(cid:148)rlust. Eftersom den f(cid:148)rlustbringande f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av antracit, som enligt Tyskland inte subventioneras, g(cid:132)ller en relativt stor produktionskvantitet, har p(cid:134)g(cid:134)tt under m(cid:134)nga (cid:134)r och man inte kan r(cid:132)kna med att f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan mark- att nadspriser f(cid:148)rb(cid:132)ttras i framtiden, (cid:132)r kommissionen av den uppfatt- ningen att denna verksamhet endast (cid:132)r m(cid:148)jlig p(cid:134) grund av att Tyskland s(cid:132)kerst(cid:132)ller f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH:s (cid:148)verlevnadsf(cid:148)rm(cid:134)ga med hj(cid:132)lp av statliga st(cid:148)d. produktionskostnader kommer och Detta bekr(cid:132)ftas av att de f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH avsedda bidragen anm(cid:132)lts av Tyskland enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG. I den artikeln avses – i motsats till artikel 4 i det n(cid:132)mnda beslutet, i vilken det handlar om st(cid:148)d till driftsinskr(cid:132)nkning – en forts(cid:132)ttning av produktionen p(cid:134) obest(cid:132)md tid p(cid:134) grundval av en b(cid:132)ttre ekonomi i f(cid:148)rh(cid:134)llande till betingelserna p(cid:134) v(cid:132)rldsmark- naden. Att f(cid:148)retaget, s(cid:134)som Tyskland anf(cid:148)r, avst(cid:134)tt fr(cid:134)n att g(cid:148)ra anspr(cid:134)k p(cid:134) alla till(cid:134)tna (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla f(cid:148)retagets substansv(cid:132)rde, vilket mot bakgrund av redog(cid:148)- relsen ovan skulle inneb(cid:132)ra en politik med inriktning p(cid:134) nedl(cid:132)ggning av f(cid:148)retaget, mots(cid:132)gs av att Tyskland anm(cid:132)lt st(cid:148)den till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH f(cid:148)r (cid:134)ren 1996 och 1997 inom ramen f(cid:148)r driftst(cid:148)den enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG. S(cid:134)som redan visats har kommissionen genom gransk- ningen av f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH:s resultat- r(cid:132)kning f(cid:148)r verksamhets(cid:134)ren 1996 och 1997 konstaterat att en (cid:134)rsvinst p(cid:134) 12,59 miljoner tyska mark respektive 39,72 miljoner tyska mark uppn(cid:134)ddes, trots f(cid:148)rluster av den f(cid:148)rment icke-subventionerade f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) 65 miljoner tyska mark 1997 och 56,6 miljoner tyska mark 1996. Tyskland p(cid:134)st(cid:134)r vidare att st(cid:148)den (cid:132)r f(cid:148)renliga med beslut nr 3632/93/EKSG, eftersom de utg(cid:148)r del av ett nationellt s(cid:132)kerst(cid:132)lla energif(cid:148)rs(cid:148)rjningen, vilket program f(cid:148)r att skulle bidra till f(cid:148)rs(cid:148)rjningss(cid:132)kerheten i Tyskland och i gemenskapen, och s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder uttryckligen godk(cid:132)nns i beslutet. Betr(cid:132)ffande detta p(cid:134)pekar kommissionen efter- tryckligt att n(cid:134)got s(cid:134)dant m(cid:134)l inte anges i det n(cid:132)mnda beslutet, och att det d(cid:132)rf(cid:148)r inte kan (cid:134)beropas som krite- rium f(cid:148)r godk(cid:132)nnande av st(cid:148)den. Att (cid:134)beropa ett s(cid:134)dant kriterium strider (cid:132)ven mot best(cid:132)mmelserna i artikel 2 andra stycket i EKSG-f(cid:148)rdraget. Med h(cid:132)nsyn till redog(cid:148)relsen ovan (cid:132)r det klarlagt att de statliga st(cid:148)d som beviljats enligt beslut nr 3632/93/EKSG och beslut 96/560/EKSG gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r de gynnade till priser som inte t(cid:132)cker f(cid:148)retagen att s(cid:132)lja antracit produktionskostnaderna, f(cid:148)rs(cid:132)ljningar samt delvis strider mot best(cid:132)mmelserna i artiklarna 2 och 4 b i EKSG-f(cid:148)rdraget. att dessa Betr(cid:132)ffande grundvalen f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av st(cid:148)den meddelar Tyskland att st(cid:148)den ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av de ber(cid:132)knade genomsnittskostnaderna f(cid:148)r totalproduktionen enligt riktlinjerna f(cid:148)r f(cid:148)retagsredovisning i kolindustrin (Richtlinien f(cid:129)r das betriebliche Rechnungswesen im Steinkohlenbergbau, RBS) (1). Tyskland motiverar detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt med att de olika stenkolstyperna och stenkolssorterna endast kan utvinnas samtidigt (kopplad produktion) och att kostnaderna d(cid:132)rf(cid:148)r inte kan ber(cid:132)knas enligt avs(cid:132)ttningsomr(cid:134)den (kraft- och v(cid:132)rmeproduktions- marknaden), vilket inneb(cid:132)r att alla kostnadsf(cid:148)rdelningar (exempelvis enligt tekniska kriterier eller l(cid:148)nsamhetskrite- rier) i sista hand m(cid:134)ste bli godtyckliga. Enligt Tyskland (cid:132)r det inom ramen f(cid:148)r detta system om(cid:148)jligt att f(cid:148)reta en omf(cid:148)rdelning av olika kostnadselement mellan de olika avs(cid:132)ttningsomr(cid:134)dena. Utg(cid:134)ngspunkten f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av st(cid:148)den (cid:132)r genomsnittskostnaderna f(cid:148)r totalproduktionen. (1) Utgiven av Gesamtverband des deutschen Steinkohlenbergbaus. 9. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/79 Kommission anser d(cid:132)rut(cid:148)ver att antracitfinkol och antra- citn(cid:148)tkol (cid:132)r kopplade produkter p(cid:134) grund av r(cid:134)varans homogena karakt(cid:132)r och de icke-differentierade utvin- ningskostnaderna. Den stora skillnaden med avseende p(cid:134) handelsv(cid:132)rde mellan dessa b(cid:134)da produkter, som kan uppg(cid:134) till 500 %, talar i princip f(cid:148)r en kostnadsf(cid:148)rdelning som beaktar inte endast de producerade kvantiteterna, utan (cid:132)ven marknadsv(cid:132)rdet f(cid:148)r produkter av s(cid:134) olika kvalitet som det (cid:132)r fr(cid:134)ga om f(cid:148)r antracitfinkol och antra- citn(cid:148)tkol. I sj(cid:132)lva verket uppg(cid:134)r de av de ifr(cid:134)gavarande tyska fritt f(cid:148)retagen kalkylerade genomsnittspriserna gruva till 60–70 tyska mark/t f(cid:148)r antracitfinkol och till 190 tyska mark/t f(cid:148)r antracitn(cid:148)tkol. satsen i EKSG-f(cid:148)rdraget och d(cid:132)rmed strider mot artikel 4 b. Betr(cid:132)ffande den prisanpassningsmekanism som avses i artikel 60. 2 i EKSG-f(cid:148)rdraget, fastslog kommissionen i sin formella underr(cid:132)ttelse att direkt eller indirekt anv(cid:132)ndning av statliga st(cid:148)d f(cid:148)r att systematiskt anpassa ett produktpris till de priser som till(cid:132)mpas av producenter som inte f(cid:134)r s(cid:134)dana st(cid:148)d, inte kan anses vara f(cid:148)renlig med EKSG- f(cid:148)rdraget. Kommissionen anser att en rent kvantitetsgrundad kost- nadsf(cid:148)rdelning, som resulterar i genomsnittskostnader p(cid:134) mer (cid:132)n 300 tyska mark/t – varvid man vid dessa kost- nader inte skiljer mellan de b(cid:134)da produkterna – leder till att de bokf(cid:148)ringsm(cid:132)ssiga kostnaderna f(cid:148)r antracitfinkol, med ringa v(cid:132)rde, tillm(cid:132)ts en oproportionerligt stor vikt, p(cid:134) grund av att man inte beaktar marknadsv(cid:132)rdet som dessa produkter har p(cid:134) grund av sina fysikaliska egenskaper, och att st(cid:148)dniv(cid:134)n d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knas f(cid:148)r h(cid:148)gt. i S(cid:134)som p(cid:134)visats redog(cid:148)relsen ovan skulle f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH inte p(cid:134) l(cid:134)ng sikt kunnat uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sin prispolitik utan de st(cid:148)d som beviljats inom ramen f(cid:148)r beslut nr 3632/93/ EKSG. Denna prispolitik innebar att antracitn(cid:148)tkol s(cid:134)ldes i F(cid:148)renade kungariket till andra priser (cid:132)n i de andra medlemsstaterna och till priser som l(cid:134)g under dem som de brittiska producenterna av antracitn(cid:148)tkol erbj(cid:148)d. Av detta kan slutsatsen dras att en kostnadsf(cid:148)rdelning, som grundar sig p(cid:134) produkternas respektive till mark- nadspriser ber(cid:132)knade bidrag till oms(cid:132)ttningen – en princip som inte endast tar h(cid:132)nsyn till kvantiteter, utan (cid:132)ven till v(cid:132)rdet per enhet – skulle ge till resultat ett mer logiskt samband mellan kostnaderna per enhet, produk- ternas marknadsv(cid:132)rde och de beh(cid:148)vliga subventionerna. Betr(cid:132)ffande den princip om skydd f(cid:148)r ber(cid:132)ttigade f(cid:148)rv(cid:132)nt- ningar som Tyskland anf(cid:148)r, kan man konstatera att denna inte kan g(cid:148)ras g(cid:132)llande, eftersom kommissionens beslut f(cid:148)rpliktar medlemsstaten att se till att den uppfyller de skyldigheter den (cid:134)tagit sig. I besluten f(cid:148)reskrivs dock inte vilka medel som skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta. Betr(cid:132)ffande har kommissionen aldrig h(cid:132)vdat att det system som till(cid:132)mpas i Tyskland skulle vara tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att p(cid:134)visa att st(cid:148)den anv(cid:132)nts p(cid:134) avsett s(cid:132)tt. D(cid:132)rf(cid:148)r kan varken Tyskland eller de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen med avseende p(cid:134) kommissionens icke- ingripande och kravet p(cid:134) (cid:134)terbetalning av st(cid:148)d som miss- brukats (cid:134)beropa principen om skydd f(cid:148)r ber(cid:132)ttigade f(cid:148)rv(cid:132)ntningar. kostnadsber(cid:132)kningen reglerna f(cid:148)r IV I den formella underr(cid:132)ttelsen understr(cid:148)k kommissionen att en s(cid:132)ljares till(cid:132)mpning av olika villkor vid j(cid:132)mf(cid:148)rbara aff(cid:132)rstransaktioner, s(cid:132)rskilt med h(cid:132)nsyn till k(cid:148)parnas nationalitet, (cid:132)r f(cid:148)rbjuden enligt artikel 60. 1 andra streck- Tyskland h(cid:132)vdar att enligt H(cid:148)ga myndighetens beslut nr 30-53 av den 2 maj 1953 om de genom artikel 60. 1 i f(cid:148)rdraget f(cid:148)rbjudna metoderna inom den gemensamma marknaden f(cid:148)r kol och st(cid:134)l (1), senast (cid:132)ndrat genom kommissionens beslut nr 1834/81/EKSG (2), och beslut 72/443/EKSG, (cid:132)r godk(cid:132)nnande av prisanpassning inte beroende av att f(cid:148)retagen generellt inte f(cid:134)r n(cid:134)got st(cid:148)d. Vidare p(cid:134)st(cid:134)r Tyskland att ett allm(cid:132)nt f(cid:148)rbud mot prisan- passning f(cid:148)r f(cid:148)retag som f(cid:134)r statligt st(cid:148)d borde ha funnits i de n(cid:132)mnda besluten. Kommissionen anser att anv(cid:132)ndning av st(cid:148)d som beviljats inom ramen f(cid:148)r beslut nr 3632/93/EKSG f(cid:148)r att anpassa priserna till konkurrenternas i den mening som avses i artikel 60. 2 i EKSG-f(cid:148)rdraget inte avses i det n(cid:132)mnda beslutet och inte bidrar till att f(cid:148)rverkliga ett av de m(cid:134)l som n(cid:132)mns i EKSG-f(cid:148)rdragets artikel 2 f(cid:148)rsta stycket. I avsnitt III i ingressen till beslut nr 3632/93/EKSG s(cid:132)gs att de m(cid:134)l som anges i beslutet skall f(cid:148)rverkligas under strikt iakttagande av konkurrensreglerna, f(cid:148)r att st(cid:148)den inte skall leda till snedvridning av konkurrensen och inte heller till n(cid:134)gon (cid:134)tskillnad mellan gemenskapens kolpro- ducenter, k(cid:148)pare och konsumenter. Likas(cid:134) klarg(cid:148)rs i avsnitt I fj(cid:132)rde stycket i ingressen att ett utm(cid:132)rkande k(cid:132)nnetecken f(cid:148)r st(cid:148)dsystemet (cid:132)r att det m(cid:134)ste ligga i linje med gemenskapens intressen och inte f(cid:134)r st(cid:148)ra den gemensamma marknadens funktion. (1) EGT 6, 4. 5. 1953, s. 109/53. (2) EGT L 184, 4. 7. 1981, s. 7. L 60/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 1999 Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att EKSG-f(cid:148)rdragets grundprincip p(cid:134) omr(cid:134)det f(cid:148)r statligt st(cid:148)d (cid:132)r ett totalt f(cid:148)rbud mot st(cid:148)d, men att prisanpassningar dock (cid:132)r till(cid:134)tna (artikel 60ff). Likas(cid:134) g(cid:132)ller att kommissionens beslut om statliga st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r kolindustrin endast g(cid:132)ller principen om icke- diskriminering av k(cid:148)pare (artikel 4 b) och inte artikel 60ff eller reglerna f(cid:148)r prisanpassning. Det f(cid:148)rekommer ofta att kommissionen i sina beslut om statliga st(cid:148)d f(cid:148)rutser villkor f(cid:148)r st(cid:148)dmottagarnas beteende f(cid:148)r att begr(cid:132)nsa de snedvridningar av konkurrensen som st(cid:148)den kan leda till. Slutligen anser Tyskland i motsats till kommissionen att artikel 4 b i EKSG-f(cid:148)rdraget inte kan till(cid:132)mpas samtidigt som artikel 60. 2 i EKSG-f(cid:148)rdraget. H(cid:132)r h(cid:132)nvisar Tyskland till Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 13 april 1994 i m(cid:134)l C-128/92 (Banks mot British Coal) (1). Visserligen (cid:132)r det riktigt att artikel 4 b enligt domstolens r(cid:132)ttspraxis endast kan till(cid:132)mpas sj(cid:132)lvst(cid:132)ndigt d(cid:134) det inte finns n(cid:134)gra mer specifika r(cid:132)ttsregler. Om s(cid:134)dana best(cid:132)m- melser angetts i andra f(cid:148)reskrifter i f(cid:148)rdraget eller om de (cid:132)r mer preciserade d(cid:132)r, s(cid:134) skall alla de texter som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till en och samma best(cid:132)mmelse beaktas och till(cid:132)mpas samtidigt. I det f(cid:148)religgande fallet g(cid:132)ller de ”mer specifika r(cid:132)ttsreg- lerna” beslut om statliga st(cid:148)d till kolindustrin, som endast h(cid:132)nf(cid:148)r sig till artikel 4 b och s(cid:132)rskilt utesluter diskrimi- nering av k(cid:148)pare och konsumenter f(cid:148)r att i m(cid:148)jligaste m(cid:134)n minimera de snedvridningar av konkurrensen som st(cid:148)den leder till. P(cid:134) grund av denna logik till(cid:134)ter dessa beslut dock inte att beviljade st(cid:148)d anv(cid:132)nds f(cid:148)r prisanpass- ning. Dessutom (cid:132)r prisanpassningsmekanismen n(cid:132)ra f(cid:148)rbunden med avs(cid:132)ttningen av produktionen p(cid:134) den gemensamma marknaden. Eftersom st(cid:148)d till f(cid:148)rs(cid:132)ljning inte avses i beslut nr 3632/93/EKSG, kan man inte (cid:134)beropa detta beslut f(cid:148)r att f(cid:148)reta en anpassning till priser som till(cid:132)mpas av konkurrenter inom gemenskapen. Vidare f(cid:134)r en best(cid:132)mmelse som skapats f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att (cid:148)ppenhet r(cid:134)der p(cid:134) marknaden och att de r(cid:132)ttsliga best(cid:132)mmelserna i EKSG-f(cid:148)rdraget iakttas, inte (cid:134)beropas f(cid:148)r att bryta mot principerna som skyddas av just denna best(cid:132)mmelse. konstaterar dessutom att med avseende p(cid:134) den viktigaste punkten i klagom(cid:134)len har (cid:134)tminstone f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH inte f(cid:148)ljt reglerna f(cid:148)r prisanpassning. (cid:142)ven om detta f(cid:148)retag under vissa omst(cid:132)ndigheter i princip kunde (cid:134)beropa dessa regler, skulle detta gynnade f(cid:148)retags konkreta beteende p(cid:134) grund av anv(cid:132)ndningen av de statliga st(cid:148)den inte vara f(cid:148)renligt med den gemen- samma marknaden. I den formella underr(cid:132)ttelsen till Tyskland visade kommissionen varf(cid:148)r det finns anledning att anta att f(cid:148)re- tagen Sophia Jacoba GmbH:s och Preussag Anthrazit GmbH:s aff(cid:132)rslinje kunde leda till att olika villkor till- l(cid:132)mpas p(cid:134) j(cid:132)mf(cid:148)rbara aff(cid:132)rstransaktioner. P(cid:134) detta replikerade Tyskland att marknads- och konkur- rensbetingelserna inom den gemensamma marknaden varierar beroende p(cid:134) tidpunkt och region. Dessutom g(cid:132)llde anbuden produkter av olika kvalitet. Tyskland ans(cid:134)g d(cid:132)rf(cid:148)r att f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH:s och Preussag Anthrazit GmbH:s f(cid:148)rs(cid:132)ljningar av antracit i de olika medlemsstaterna inte var j(cid:132)mf(cid:148)rbara. I artikel 2. 1 i beslut nr 30-53 s(cid:132)gs att om en s(cid:132)ljare inom den gemensamma marknaden till(cid:132)mpar olika villkor p(cid:134) j(cid:132)mf(cid:148)rbara aff(cid:132)rstransaktioner skall detta anses vara ett I f(cid:148)rbjudet beteende enligt artikel 60. 1 i ingressen till beslut nr 3632/93/EKSG sl(cid:134)s likas(cid:134) fast att de statliga st(cid:148)den inte f(cid:134)r leda till n(cid:134)gon diskriminering mellan k(cid:148)pare eller konsumenter av kol i gemenskapen. f(cid:148)rdraget. finns Genom sina unders(cid:148)kningar har kommissionen fastst(cid:132)llt stora prisskillnader mellan de olika att det fr(cid:134)n f(cid:148)retagen Sophia medlemsstaterna f(cid:148)r produkter Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH av samma kvalitet och med samma leveranstider. Omfattningen av dessa prisskillnader kan inte f(cid:148)rklaras enbart av olika transportpriser. Enligt artikel 3 i beslut nr 30-53 (cid:132)r det fr(cid:134)ga om j(cid:132)mf(cid:148)r- bara aff(cid:132)rstransaktioner i den mening som avses i artikel 60. 1 d(cid:134) transaktionerna skett med k(cid:148)pare som har samma kommersiella funktion och g(cid:132)ller identiska eller likartade produkter, vars (cid:148)vriga aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga egenskaper inte tydligt skiljer sig fr(cid:134)n varandra. Slutligen anser kommissionen, inte enbart p(cid:134) grund av de r(cid:132)ttsgrunder som anf(cid:148)rts, att de gynnade f(cid:148)retagen inte kan (cid:134)beropa reglerna f(cid:148)r prisanpassning. Kommissionen (1) Rec. 1994, s. I-1209. Tyskland h(cid:132)vdar vidare att Sophia Jacoba GmbH och s(cid:132)ljarna av antracitn(cid:148)tkol fr(cid:134)n Preussag Anthrazit GmbH sedan m(cid:134)nga (cid:134)r har till(cid:132)mpat prisanpassning f(cid:148)r exporten till den brittiska marknaden, och att de d(cid:132)rvid aldrig erbjudit priser som varit l(cid:132)gre (cid:132)n konkurrenternas, varf(cid:148)r det aldrig har f(cid:148)rekommit st(cid:148)rningar av marknaden. 9. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 60/81 f(cid:148)retag som vill prisanpassningsmekanism m(cid:134)ste till(cid:132)mpa Kommissionen p(cid:134)pekar att denna underr(cid:132)tta kommissionen i enlighet med artikel 60. 2 i EKSG- f(cid:148)rdraget och sekund(cid:132)rr(cid:132)tten, vilket det ena av de b(cid:134)da f(cid:148)retagen, Preussag Anthrazit GmbH, inte har gjort. Betr(cid:132)ffande beteendet hos f(cid:148)rs(cid:132)ljarna av antracitn(cid:148)tkol som producerats av f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH, som Tyskland h(cid:132)nvisar till, s(cid:132)gs i artikel 7 andra stycket i beslut nr 30-53 att (producent-)f(cid:148)retagen b(cid:132)r ansvaret vid (cid:148)vertr(cid:132)delser som beg(cid:134)s av f(cid:148)retr(cid:132)dare, f(cid:148)rs(cid:132)ljningsorgani- sationer eller kommission(cid:132)rer. Av detta framg(cid:134)r att ansvaret f(cid:148)r de prisanpassningar som Tyskland (cid:134)beropar betr(cid:132)ffande Preussag Anthrazit GmbH:s f(cid:148)rs(cid:132)ljningar helt och fullt ligger p(cid:134) detta f(cid:148)retag. S(cid:134)som redan visats framg(cid:134)r det av de uppgifter som kommissionen har tillg(cid:132)ngliga att detta f(cid:148)retag bjudit under konkurrenternas priser. D(cid:134) dessutom den prisanpassning som detta f(cid:148)retag (cid:134)beropar inte anm(cid:132)lts, har kommissionen inte kunnat vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i artikel 60. 2 andra stycket. som i Kommissionen anser att de diskrimineringar huvudsak konstaterats omfattas av artikel 4 i EKSG- f(cid:148)rdraget och inte kan motiveras av reglerna f(cid:148)r prisan- passning. Genom att f(cid:148)retagen anv(cid:132)nt st(cid:148)den p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivits strider de mot de s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelserna i beslut nr 3632/93/EKSG och 96/560/EKSG och kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. V I EG-domstolens dom av den 28 april 1993 i m(cid:134)l C-364/ 90 (Italien mot kommissionen) (1) fastst(cid:132)lls principen att bevisb(cid:148)rdan betr(cid:132)ffande st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet ligger hos den medlemsstat som ans(cid:148)ker om undantag. P(cid:134) grundval av de argument som Tyskland och de gynnade f(cid:148)retagen framf(cid:148)rt, kommissionens konstate- rande att det inte har p(cid:134)visats att f(cid:148)retagen anv(cid:132)nt st(cid:148)den korrekt samt f(cid:148)retagens prispolitik har det f(cid:148)r kommis- sionen inte varit m(cid:148)jligt att undanr(cid:148)ja de tvivel p(cid:134) st(cid:148)dens f(cid:148)renlighet som anges i den formella underr(cid:132)ttelsen och att dra slutsatsen att st(cid:148)den (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemen- samma marknaden och att de inte anv(cid:132)nts oriktigt. P(cid:134) grundval av redog(cid:148)relserna ovan anser kommissionen att de st(cid:148)d som den godk(cid:132)nde i sitt beslut 96/560/EKSG f(cid:148)r (cid:134)ret 1996, som uppgick till 99,5 miljoner tyska mark, varav 42,9 miljoner tyska mark tillf(cid:148)ll Sophia Jacoba GmbH och 56,6 miljoner tyska mark Preussag Anthrazit f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av GmbH, anv(cid:132)ndes antracit industri- och hush(cid:134)llssektorerna, och att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skedde till priser som inte t(cid:132)ckte produk- tionskostnaderna. f(cid:148)r P(cid:134) grundval av kommissionens unders(cid:148)kningar, de f(cid:148)rs(cid:134)lda kvantiteterna antracit och de till(cid:132)mpade priserna st(cid:134)r det klart att en del av dessa st(cid:148)d – 13,55 miljoner tyska mark, dvs. 3,75 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH och 9,8 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Preussag Anthrazit GmbH – lett till sned- vridningar av konkurrensen p(cid:134) marknaden f(cid:148)r antracit- n(cid:148)tkol f(cid:148)r omr(cid:134)dena industri och hush(cid:134)ll i gemenskapen, som (cid:132)r of(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och d(cid:132)rf(cid:148)r strider mot best(cid:132)mmelserna i beslut nr 3632/93/ EKSG. De ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)retagen m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r betala tillbaka dessa belopp till Tyskland. Enligt artikel 1 i kommissionens beslut 98/687/EKSG av den 10 juni 1998 om Tysklands st(cid:148)d till kolindustrin 1997 (2) har kommissionen skjutit upp verkst(cid:132)llandet av sitt beslut om ett driftst(cid:148)d enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG som uppg(cid:134)r till 65 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH samt om ett st(cid:148)d till driftsinskr(cid:132)nkning enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG som uppg(cid:134)r till 12 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget Sophia Jacoba GmbH, samman- lagt 77 miljoner tyska mark. Genom att kommissionen f(cid:148)rbeh(cid:134)llit sig sitt beslut betr(cid:132)ffande dessa belopp, har den gett uttryck f(cid:148)r sin (cid:134)sikt att dessa belopp anv(cid:132)nts f(cid:148)r produktion av antracit f(cid:148)r omr(cid:134)dena industri och hush(cid:134)ll i gemenskapen samt f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning av detta kol till priser som inte t(cid:132)cker produktionskostnaderna. P(cid:134) grundval av kommissionens unders(cid:148)kningar st(cid:134)r det klart att en del av dessa st(cid:148)d, n(cid:132)mligen 6,8 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH, har lett till snedvridningar av konkurrensen p(cid:134) mark- naden antracitn(cid:148)tkol f(cid:148)r omr(cid:134)dena industri och hush(cid:134)ll, som (cid:132)r of(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden och d(cid:132)rf(cid:148)r strider mot best(cid:132)mmelserna i beslut nr 3632/93/ EKSG. Eftersom st(cid:148)den under (cid:134)r 1997 redan har betalats ut med f(cid:148)regripande av kommissionens beslut, m(cid:134)ste Tyskland enligt artikel 9. 5 i beslutet (cid:134)terkr(cid:132)va beloppet p(cid:134) 6,8 miljoner tyska mark fr(cid:134)n det ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)retaget. (1) Rec. 1993, s. I-2097. (2) EGT L 324, 2. 12. 1998, s. 30. L 60/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 1999 Det (cid:134)terst(cid:134)ende beloppet av de st(cid:148)d som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r (cid:134)r 1997 till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retagen Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit GmbH – 70,2 miljoner tyska mark – kan anses vara f(cid:148)renliga med m(cid:134)len f(cid:148)r beslut nr 3632/93/EKSG – s(cid:132)rskilt med artiklarna 3 och 4 med beaktande av den motivering som grundas p(cid:134) dessa artiklar och som framlagts i de (cid:134)rliga positiva besluten betr(cid:132)ffande f(cid:148)r kolindustrin. Tysklands (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)rm(cid:134)n till P(cid:134) grundval av de principer som Tyskland f(cid:148)retr(cid:132)der, enligt vilka beviljande av st(cid:148)d skall begr(cid:132)nsas till kolpro- duktion som (cid:132)r avsedd f(cid:148)r kraftproduktion och f(cid:148)r st(cid:134)lin- dustrin, skall Tyskland s(cid:132)kerst(cid:132)lla att den produktion av sektorerna industri och antracitn(cid:148)tkol hush(cid:134)ll s(cid:132)ljs till priser som t(cid:132)cker produktionskostna- derna. som avs(cid:132)tts i H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. kommissionens beslut, har anv(cid:132)nts felaktigt i strid med beslut nr 3632/93/EKSG. Artikel 3 Tyskland skall kr(cid:132)va tillbaka de belopp som anges i artikel 1 och artikel 2. 2 av de gynnade f(cid:148)retagen. (cid:143)terbetalningen skall ske enligt de f(cid:148)rfaranden och best(cid:132)mmelser som anges i tysk r(cid:132)tt f(cid:148)r skulder till staten, inklusive r(cid:132)ntor, som skall ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av refe- rensr(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r ber(cid:132)kning av regionalst(cid:148)d fr(cid:134)n och med den dag d(cid:134) st(cid:148)det beviljades till dess det har betalats tillbaka. Artikel 4 Tyskland skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n och med delgiv- ningen av detta beslut meddela kommissionen vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som har vidtagits f(cid:148)r att f(cid:148)lja beslutet. Artikel 1 Artikel 5 St(cid:148)den till f(cid:148)retaget Sophia Jacoba GmbH p(cid:134) 3,75 miljoner tyska mark och till f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH p(cid:134) 9,8 miljoner tyska mark, som Tyskland betalat i enlighet med beslut nr 96/560/EKSG, har anv(cid:132)nts felak- tigt i strid med beslut nr 96/560/EKSG. Artikel 2 De st(cid:148)d p(cid:134) 70,2 miljoner tyska mark, som Tyskland f(cid:148)re- gripande kommissionens beslut f(cid:148)r (cid:134)r 1997 betalat enligt artiklarna 3 och 4 i beslut nr 3632/93/EKSG till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r kolproduktionen, dvs. driftst(cid:148)d p(cid:134) 58,2 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget Preussag Anthrazit GmbH enligt artikel 3 i beslutet samt st(cid:148)d p(cid:134) 12 miljoner tyska mark till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Sophia Jacoba GmbH enligt artikel 4 i beslutet, godk(cid:132)nns. Ett st(cid:148)d p(cid:134) 6,8 miljoner tyska mark, som Tyskland beviljat Preussag Anthrazit GmbH f(cid:148)regripande f(cid:148)retaget Vid den (cid:134)rliga avr(cid:132)kningen av de faktiskt utbetalade f(cid:148)religgande beslutet skall Tyskland st(cid:148)den enligt det enligt artikel 9. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG (cid:148)verl(cid:132)mna alla uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att bed(cid:148)ma att de kriterier som anges i artiklarna 3 och 4 i beslut nr 3632/93/EKSG samt detta beslut f(cid:148)ljts. Artikel 6 Detta beslut riktar sig till F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 29 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen