title: 1999/288/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä heinäkuuta 1998, Italian Banco di Napolille myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2495) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
bank
closing of accounts
privatisation

text: L 116/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 KOMISSION P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998, Italian Banco di Napolille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n tuen ehdollisesta hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2495) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/288/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 92 ja 93 artiklan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 61 ja 62 artiklan, on mainittujen artiklojen mukaisesti antanut asian- omaisille mahdollisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksensa (1), sek(cid:228) katsoo seuraavaa: 1. Johdanto Banco di Napoli perustettiin julkisoikeudelliseksi luot- tolaitokseksi. Pankin organisaatiota muutettiin 30 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 annetulla lailla N:o 218 (Ama- to-laki) ja sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevilla asetuksilla siten, ett(cid:228) pankkitoiminta siirrettiin julkisesta luotto- laitoksesta erotetulle osakeyhti(cid:246)lle ja toiminta, jolla on sosiaaliset tavoitteet, pankin p(cid:228)(cid:228)oman omistavalle s(cid:228)(cid:228)- ti(cid:246)lle. Ennen kyseess(cid:228) olevia tukitoimenpiteit(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246) omisti 48,1 prosenttia Banco di Napolin osakep(cid:228)(cid:228)- omasta ja sill(cid:228) oli 71,2 prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta. Valtio- varainministeri(cid:246) omisti 9,1 prosenttia osakep(cid:228)(cid:228)omas- ta, mik(cid:228) vastasi 13,5:t(cid:228) prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta. Muilla osakkeenomistajilla oli 10,3 prosenttia p(cid:228)(cid:228)omasta, mik(cid:228) vastasi 15,3:a prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)oma (32,4 prosenttia) muodostui p(cid:246)rssino- teeratuista etuoikeutetuista osakkeista ilman (cid:228)(cid:228)nioike- utta. (1) EYVL C 328, 1. 11. 1996, s. 23. Banco di Napoli -pankkikonserniin kuuluu emoyhti(cid:246) Banco di Napoli SpA, joka on niin sanottu subholding- yhti(cid:246), 11 suoraan ja 2 v(cid:228)lillisesti omistettua tyt(cid:228)ryh- ti(cid:246)t(cid:228) sek(cid:228) 16 muuta yhti(cid:246)t(cid:228), jossa konserni on suoraan tai v(cid:228)lillisesti osakkaana. Se toimi vuoden 1994 lopussa koko Italiassa ja sill(cid:228) oli 810 konttoria, joista 684 Etel(cid:228)-Italiassa ja 126 Keski- ja Pohjois-Italiassa. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi sill(cid:228) oli konttoreita ulkomailla Ranskas- sa, Luxemburgissa, Saksassa, Yhdistyneess(cid:228) kuningas- kunnassa, Espanjassa, Yhdysvalloissa ja Hongkongis- sa. Konsernin toimintaan kuuluu luottojen ja rahoituk- sen v(cid:228)litt(cid:228)minen, arvopaperi- ja kiinteist(cid:246)kauppa, factoring-rahoitus, leasing, omaisuuden- ja sijoitusra- hastojen hoito, yrityspankkitoiminta ja vakuutustoi- minta. Vuoden 1993 lopussa Banco di Napoli oli Ita- lian seitsem(cid:228)nneksi suurin pankki taseen loppusum- malla mitattuna oli 126 000 miljardia Italian liiraa) ja sen vakavaraisuus- aste (9,3 prosenttia) ylitti 8 prosentin v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n, mutta kannattavuus oli suhteellisen vaatimaton (liikevoitto/oma p(cid:228)(cid:228)oma 3,8 prosenttia). (konsernitaseen vastaavaa Banco di Napoli kirjasi vuosina 1994 ja 1995 huomat- tavat tappiot, 1 147 miljardia liiraa vuonna 1994 ja 3 155 miljardia liiraa vuonna 1995. N(cid:228)m(cid:228) tappiot ovat kuluttaneet oman p(cid:228)(cid:228)oman l(cid:228)hes loppuun ja teh- neet mahdottomaksi noudattaa luottolaitostoimintaa koskevissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) vakavaraisuusasteita. Syyt n(cid:228)ihin huomattaviin tappioihin ovat moninaiset. Banco di Napoli oli pitk(cid:228)(cid:228)n paikallisviranomaisten p(cid:228)(cid:228)asiallinen pankki. Se aloitti 1990-luvun alussa laa- jenemisen, johon liittyi eritt(cid:228)in voimakas konttoriver- koston laajentaminen ja luotonannon lis(cid:228)(cid:228)minen Poh- jois-Italian suurille teollisuuskonserneille sek(cid:228) Etel(cid:228)- Italian pk-yrityksille aikana, jolloin talouskasvu oli jo k(cid:228)(cid:228)ntynyt laskuun. Velallisten vaikeudet, riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n luotonannon karsinta ja riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t riskienhallinta- menetelm(cid:228)t johtivat huomattaviin luottotappioihin. Julkisena laitoksena Banco di Napolin sopeutuminen lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)(cid:228)n kilpailuun ja v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t toimenpiteet teknisen ja organisatorisen tehokkuuden kehitt(cid:228)miseksi viiv(cid:228)styiv(cid:228)t. Henkil(cid:246)st(cid:246)kulut olivat jatkuvasti erityisen korkeita ja ne ylittiv(cid:228)t maan keskiarvon. Osakkuuk- sien hankintaa ja hallintaa koskeva politiikka oli seka- 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/37 vaa, se ei perustunut kannattavuuskriteereihin eik(cid:228) konserninjohto my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n valvonut niiden yritysten riskej(cid:228), joihin Banco di Napoli oli sijoittanut. Yleinen konserninjohdon valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228), joka muodostuu yrityksen rahoitusta ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan jakautumista koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja tavoista (”corporate gover- nance”), osoittautui puutteelliseksi. Banco di Napolin tuloksen heikkeneminen, joka johtui p(cid:228)(cid:228)asiassa suurista luottotappioista, yhdess(cid:228) tuottavien omaisuuserien ja rasittavien velkaerien ep(cid:228)tasapainon sek(cid:228) tuottamattomien omaisuuserien kasvavan osuu- den kanssa pakotti pankin toistuvasti turvautumaan pankkienv(cid:228)lisiin markkinoihin, mik(cid:228) lis(cid:228)si rahoitus- kustannuksia ja heikensi kannattavuutta. Banco di Napolin rahoitusvaikeudet johtivat maksuvalmiuskrii- siin, joka ratkaistiin tammikuussa 1996 Cassa Depositi e pankkien my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ja muiden 2 365 miljardin liiran obligaatiolainalla. Prestitin Italian hallitus hyv(cid:228)ksyi 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996 h(cid:228)t(cid:228)toimenpiteen(cid:228) asetuksen (degreto-legge) Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)misest(cid:228), rakenneuudistuksesta ja yksityist(cid:228)misest(cid:228) (asetus N:o 163, annettu 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996). Komissio aloitti 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)- kuuta 1996 tehdyll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228), joka tiedoksiannettiin kirjeell(cid:228) Italian viranomaisille 12 p(cid:228)iv(cid:228)lt(cid:228) elokuuta 1996, perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski asetuksen sis(cid:228)lt(cid:228)mi(cid:228) eri erityisesti valtiovarainministeri(cid:246)n toteuttamaa 2 000 miljardin Italian liiran p(cid:228)(cid:228)omanko- rotusta, Italian keskuspankin Banca d’Italian valtiova- rainministeri(cid:246)n 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 antaman asetuksen (decreto ministriale) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) lainoja ja verohelpotuksia. toimenpiteit(cid:228), ja yksityisten Samanaikaisesti komissio p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) muut toimenpi- teet Banco di Napolin hyv(cid:228)ksi voitaisiin toteuttaa, koska kyseiset toimenpiteet joko eiv(cid:228)t muodostaneet tukea, kuten Cassa Depositi e Prestitin ja muiden jul- kisten luottolaitosten my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) 2 365 miljardin liiran obligaatiolaina sek(cid:228) Amato-lain mukainen p(cid:228)(cid:228)omankorotus, tai katsottiin tukitoimen- piteeksi, nimitt(cid:228)in mahdollisuus vapauttaa pakollinen summa, jonka Banco di Napoli on tallettanut Banca d’Italiaan, mutta jonka kuitenkin voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinioille vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen tarkoitettuja tukia koskevien yhteis(cid:246)n suuntaviivojen perusteella, vaikka se on siin(cid:228) mieless(cid:228) laiton, ettei ilmoitusmenettely(cid:228) noudatettu. tammikuun jolla oli tarkoitus myyd(cid:228) 60 prosenttia pankin p(cid:228)(cid:228)- omasta. Menettely alussa p(cid:228)(cid:228)tettiin vuonna 1997, jolloin 60:t(cid:228) prosenttia Banco di Napo- lin p(cid:228)(cid:228)omasta vastaava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sen osakkeita siirrettiin yhti(cid:246)lle, josta 51 prosenttia omistaa Instituto Nazio- nale per ja 49 prosenttia Banca Nazionale del Lavoro, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’BNL’. Sill(cid:228) v(cid:228)lin Italian viranomaiset p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t korot- taa Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omaa ennen vuoden 1996 loppua v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen sen asettamisen selvitystilaan. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’INA’, le Assicurazioni, Komissio ei ole menettelyn aikana saanut muilta asian- omaisilta huomautuksia asetetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa. 2. Banco di Napolille my(cid:246)nnettyjen valtiontukien kuvaus T(cid:228)m(cid:228)n menettelyn kohteena olevan asian alustavan tarkastelun j(cid:228)lkeen komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) tietyt 27 asetuksessa p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996 annetussa N:o 293, joka korvaa pienin muutoksin 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996 annetun asetuksen N:o 163, kuvail- lut toimenpiteet voisivat sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontu- kea, jota siin(cid:228) vaiheessa ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tieto- jen perusteella ei voitu pit(cid:228)(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio pyysi selvent(cid:228)vi(cid:228) tietoja seuraa- vista tukitoimenpiteist(cid:228): 1) valtiovarainministeri(cid:246)n osallistuminen Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omankorotukseen 2 000 miljardilla lii- ralla edell(cid:228) mainitussa asetuksessa s(cid:228)(cid:228)dettyjen vel- vollisuuksien mukaisesti; 2) Banca d’Italian mahdollisuus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) Banco di Napolin konsernin rakenneuudistuksen helpottami- seksi 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun valtiova- rainministeri(cid:246)n asetuksen mukaisesti lainoja sellais- ten tappioiden kattamiseksi, jotka aiheutuvat siit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napoli on rahoittanut konserniin kuuluvia, selvitystilaan asetettuja yrityksi(cid:228) tai tuke- nut niit(cid:228) muulla tavoin velkojayritysten etua valvo- en; T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle uudesta asetuksesta, jolla muutetaan aikai- sempaa asetusta Banco di Napolin yksityist(cid:228)misen hel- pottamiseksi ja aikaistamiseksi. Syksyll(cid:228) 1996 viran- tarjouskilpailun aloittamisesta, omaiset ilmoittivat 3) toimenpiteet, jotka liittyv(cid:228)t rekister(cid:246)intiveroon (1 miljoonan Italian liiran kiinte(cid:228) summa), jota maksetaan Banco di Napoli -konserniin kuuluvien yritysten ennen 30 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 tote- uttamia yritysten, yritysten osien, omaisuuden ja oikeudellisten sitoumusten siirtoa koskevista asia- kirjoista. L 116/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 My(cid:246)hemmin edell(cid:228) mainittuun asetukseen on tehty tiettyj(cid:228) muutoksia Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)misen, rakenneuudistuksen ja yksityist(cid:228)misen nopeuttamiseksi (asetus N:o 396/96). Italian viranomaiset ovat muun muassa lis(cid:228)nneet mahdollisuuden perustaa omaisuu- denhoitoyhti(cid:246), jonka vastuulla on Banco di Napolin noin 12 400 miljardin liiran suuruisen huonosti tuotta- vaan liiketoimintaan liittyv(cid:228)n omaisuuden hoitaminen, myyminen ja selvitt(cid:228)minen. Viranomaiset ovat lis(cid:228)ksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)nneet nopeutetusta menettelyst(cid:228) 60 prosentin myymiseksi Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omasta tarjouskil- pailulla, jonka yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1996 annetussa valtiovarainmi- nisteri(cid:246)n asetuksessa. Kyseiset toimenpiteet kuvaillaan seuraavassa yksityis- kohtaisesti. 2. 1 Valtiovarainministeri(cid:246)n osallistuminen Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omankorotukseen on Banco Maaliskuun 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1996 annetussa asetuksessa N:o 163, jonka voimassaoloaikaa on jatkettu useita kertoja (2), viimeksi 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 anne- tulla asetuksella N:o 497, ja joka on muutettu 19 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1996 annetuksi laiksi N:o 588, s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n useista rahoitustoimenpiteist(cid:228), joiden tarkoituk- tervehdytt(cid:228)minen, di Napolin sena rakenneuudistus ja yksityist(cid:228)minen. Siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n muun muassa valtiovarainministeri(cid:246)n osallistumisesta yhteen tai useampaan Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omanko- rotukseen yhteens(cid:228) 2 000 miljardilla Italian liiralla. T(cid:228)m(cid:228)n osallistumisen edellytyksen(cid:228) on se, ett(cid:228) nouda- tetaan useita Italian viranomaisten asettamia ehtoja, joiden tavoitteena on taata valtion toimenpiteen kau- pallinen luonne. joka Ensiksi asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) valtiovarainministe- ri(cid:246)n varoja my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n ainoastaan silloin, kun yksi tai useampi pankki tai muu institutionaalinen sijoittaja osallistuu rahoitukseen tai on sitoutunut osallistumaan menettelyyn, tuovan 60 prosentin p(cid:228)(cid:228)omaosuuden myynti(cid:228) Banco di Napo- lista. Valitun menettelytavan ansiosta valtiovarainmi- nisteri(cid:246) pystyy toteuttamaan p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen saa- tuaan pankeilta ensimm(cid:228)iset tarjoukset ja varmuuden siit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napolille pystyt(cid:228)(cid:228)n l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ostaja. koskee m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan (2) Ks. 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1996 annettu asetus N:o 293, 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 annettu asetus N:o 394 ja 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 annettu asetus N:o 497. on ett(cid:228) oma vuoksi p(cid:228)(cid:228)oma Toiseksi valtiovarainministeri(cid:246)n rahoitus my(cid:246)nnettiin vasta sen j(cid:228)lkeen, kun oma p(cid:228)(cid:228)oma oli sopeutettu nii- den varojen perusteella, jotka Banco di Napolilla arvi- oitiin olevan 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996. T(cid:228)t(cid:228) valtiovarainministeri(cid:246)n ja perustellaan sill(cid:228), uusien osakkeenomistajien osallistumisen perustana on oltava ajan tasalla oleva selvitys Banco di Napolin sopeutetusta p(cid:228)(cid:228)omatilanteesta. Vuoden 1996 ensim- m(cid:228)isen vuosinelj(cid:228)nneksen tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kirjattujen laskenut tappioiden 3 867 miljardista 422 miljardiin liiraan ja osakep(cid:228)(cid:228)- oma 1 111 miljardista 128 miljardiin liiraan. Toisen vuosinelj(cid:228)nneksen tappiot, 389 miljardia liiraa, siirret- tiin vuoden loppuun. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla laskematta kaikkia ensimm(cid:228)isen vuosipuoliskon tappioita puolivuotistilin- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen perustui kahteen seikkaan: yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) tietty v(cid:228)himm(cid:228)isp(cid:228)(cid:228)omataso, jotta voitaisiin v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) oikeudellinen velvollisuus aset- taa Banco di Napoli selvitystilaan, toisaalta valtiova- rainministeri(cid:246)n oli pankin v(cid:228)hemmist(cid:246)osakkaana saa- tava s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)lt(cid:228) eli Banco di Napolin enemmist(cid:246)osak- kaalta toimeksianto hoitaa sen osakkeita voidakseen saattaa pankin myynnin menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- seen. Sen vuoksi toimenpiteen edellytyksen(cid:228) oli, ett(cid:228) vatiovarainministeri(cid:246)lle siirret(cid:228)(cid:228)n vakuutena enemmis- t(cid:246)osakkaan (s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246)n) omistamat Banco di Napolin osakkeet (cid:228)(cid:228)nioikeuden kanssa tai ett(cid:228) vatiovarainmi- nisteri(cid:246) saa avoimen ja peruuttamattoman toimeksian- non k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ihin osakkeisin liittyv(cid:228)(cid:228) (cid:228)(cid:228)nioikeutta, jotta ministeri(cid:246)ll(cid:228) olisi (cid:228)(cid:228)nienemmist(cid:246) niiss(cid:228) hallituk- sen kokouksissa, joissa p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)omankorottami- sesta ja Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoelinten uudis- tamisesta. joka noudattaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), Kolmanneksi asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Banco di Napolin johdon on viimeist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 esitett(cid:228)v(cid:228) asianmukainen rakenneuudistussuunni- telma, laa- ditaan valtiovarainministeri(cid:246)n nimitt(cid:228)m(cid:228)n asiantunti- jan avustuksella ja annetaan Banca d’Italian hyv(cid:228)ksyt- t(cid:228)v(cid:228)ksi. Komissiolle ilmoitettiin 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 t(cid:228)m(cid:228)n liikepankki Rotschildin avustuksella laa- ditun suunnitelman p(cid:228)(cid:228)kohdista. Komissiolle ilmoitet- tiin 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996, ett(cid:228) suunnitelmaa vahvistetaan perustamalla omaisuudenhoitoyhti(cid:246). Nelj(cid:228)nneksi ehtona valtiovarainministeri(cid:246)n rahoituk- selle oli sopimukseen p(cid:228)(cid:228)seminen ammattiyhdistysten kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) ty(cid:246)voimakustannuksia v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1997 menness(cid:228) laskemalla yksikk(cid:246)ty(cid:246)kustannukset, sivukulut mukaan luettuna, pankkisektorin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iselle tasolle Italiassa. T(cid:228)l- laiset sopimukset tehtiin 19—22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996. Banco di Napolin maksettavana olevien lis(cid:228)el(cid:228)k- keiden osalta tasoittamismenettely(cid:228) lyk(cid:228)ttiin siihen, kunnes p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)lleen riitt(cid:228)v(cid:228)lle voittotasolle, ja joka tapauksessa vuoden 2000 loppuun asti. Lis(cid:228)ksi p(cid:228)(cid:228)tet- tiin, ett(cid:228) Banco di Napoli voi siirt(cid:228)(cid:228) noin 800 henkil(cid:246)(cid:228) varhaisel(cid:228)kkeelle. 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/39 2. 2 Banca d’Italian 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 anne- tun asetuksen perusteella my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)nnitteit(cid:228) ja kielteisi(cid:228) vaikutuksia rahoitusmarkkinoilla ottaen erityisesti huomioon Isvei- merin huomattavat velat ulkomaisille rahoituslaitoksil- le. Mainitun lain N:o 588/96 3 artiklan 6 kohdan mukaan Banca d’Italia voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) Banco di Napolille 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetussa valtiovarainmi- nisteri(cid:246)n asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti lainoja niiden tappioiden kattamiseksi, jotka aiheutu- vat siit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napoli on rahoittanut konser- niin kuuluvia, selvitystilaan asetettuja yrityksi(cid:228). N(cid:228)ist(cid:228) lainoista hy(cid:246)tyv(cid:228)t n(cid:228)iden yritysten velkojayritykset joille on sek(cid:228) muut konserniin kuuluvat yritykset, Banca d’Italian suostumuksella siirretty velkoja ja muuta irtainta omaisuutta Banco di Napolista. Syys- kuun 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1974 annetun valtiovarainministe- ri(cid:246)n asetuksen mukaan Banca d’Italia voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) alle 24 kuukauden lainoja pitk(cid:228)aikaisista valtion joukko- velkakirjalainoista 1 prosentin korolla sellaisille pan- keille, jotka ovat ottaneet vastatakseen pakkoselvitysti- laan joutuneiden pankkien sitoumuksista tallettajille ja joutuvat kuolettamaan tappiot, jotka aiheutuvat siit(cid:228), ett(cid:228) saatavia ei voida saada takaisin. Banca d’Italia m(cid:228)(cid:228)rittelee n(cid:228)iden lainojen suuruuden kokonaistap- pion ja kuolettamissuunnitelman vaatimusten perus- teella. Aluksi mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) lainoja oli rajoittunut Isveimerin selvitystilan yhteydess(cid:228) mahdollisesti synty- viin tappioihin. My(cid:246)hemmin t(cid:228)m(cid:228) mahdollisuus laa- jennettiin koskemaan omaisuudenhoitoyhti(cid:246)(cid:246)n siirret- tyihin Banco di Napolin omaisuuseriin liittyvi(cid:228) tappi- oita, voida kattaa pankin osakkeiden ei myynnist(cid:228) saatavilla tuloilla. joita 2. 2. 1 Isveimerin selvitystila Isveimer, jonka p(cid:228)(cid:228)omasta Banco di Napoli omisti 65 prosenttia, asetettiin 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1996 vapaaehtoiseen selvitystilaan, ja Banco di Napolin osuus Isveimerin p(cid:228)(cid:228)omasta laskettiin 402 miljardista Italian liirasta (vuoden 1994 lopussa) yhteen liiraan. Selvitysmenettelyn aikana selvitysmiehet pystyiv(cid:228)t maksamaan Isveimerin velkojille sovittuina m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)i- vin(cid:228), koska Banco di Napolilla oli edelleen maksuval- miutta. Banca d’Italian lainojen tarkoituksena on kor- vata Banco di Napolille ne tappiot, joita sille aiheu- tuisi jonka Isveimerille my(cid:246)nnetyst(cid:228) rahoituksesta, avulla t(cid:228)m(cid:228) yritys voisi maksaa velkojiensa saatavat. Tavoitteena on suojata Isveimerin velkojat t(cid:228)ydellisesti. Rahoituksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on rajoitettu siihen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, joka j(cid:228)(cid:228) puuttumaan selvitystilan j(cid:228)lkeen, toisin sanoen sen mukaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Isveimerin omaisuuden myynti ei riit(cid:228) kattamaan velkojien saatavia. Toimenpiteell(cid:228) 2. 2. 2 Omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n perustaminen Omaisuudenhoitoj(cid:228)rjestelyll(cid:228) Banco di Napoli pystyy erottamaan taseestaan ja siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tilap(cid:228)iseen yhti- (cid:246)(cid:246)n tietyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n huonosti tuottavia omaisuuseri(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tilap(cid:228)inen yhti(cid:246) Societa` per la Gestione di Atti- j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’SGA’, osti 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)- vita` , SpA, kuuta 1996 nettokirjanpitoarvolla tuottamattomat omaisuuser(cid:228)t (yli 100 miljoonan Italian liiran er(cid:228)(cid:228)nty- neet velat, uudelleenj(cid:228)rjestellyt ja uudellenj(cid:228)rjestelyn kohteena olevat luotot) ja Banco di Napolin omistus- osuudet kahdeksassa muussa yhti(cid:246)ss(cid:228) ilman kiinte(cid:228)(cid:228) omaisuutta yhteens(cid:228) 12 378 miljardin Italian liiran summalla. On syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) omaisuuser(cid:228)t ostettiin sen nettoarvon mukaan, joka niill(cid:228) oli 30 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996, toisin sanoen n(cid:228)ihin varoihin liittyvien odotettujen tappioiden kattamisen j(cid:228)lkeen, mik(cid:228) pienent(cid:228)(cid:228) huomattavasti samoihin varoihin liitty- vi(cid:228) tulevia tappioita. Mit(cid:228) tulee siirrettyihin omistus- osuuksiin, joista suurin on Banco di Napoli Internatio- nalissa, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’BNI’, joka on Banco di Napolin sivukonttori Luxemburgissa, p(cid:246)rssinoteeratut osakkeet on arvostettu markkina-arvoonsa, muut nettovaralli- suusmenetelm(cid:228)n mukaan. BNI:n tapauksessa k(cid:228)ytettiin m(cid:228)(cid:228)rittelytapaa, tilintarkastustoi- jonka erikoistunut misto KPMG laati v(cid:228)h(cid:228)n aikaa sitten sellaisen mene- telm(cid:228)n perusteella, jossa otetaan huomioon sek(cid:228) varal- lisuus ett(cid:228) tulot. T(cid:228)h(cid:228)n toimenpiteeseen p(cid:228)(cid:228)dyttiin n(cid:228)ihin omaisuus- eriin liittyv(cid:228)n tulevan tappioriskin poistamiseksi ja siten Banco di Napolin nopean myynnin helpottami- seksi. Vaikka viime kes(cid:228)kuussa tehty varaus riitt(cid:228)(cid:228)kin periaatteessa kattamaan jopa kokonaisuudessaan ne varoihin liittyv(cid:228)t tappiot, joita t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voidaan odottaa, ei ole mahdotonta, ett(cid:228) tulevaisuudessa voi olla tarpeen tarkistaa n(cid:228)iden omaisuuserien kirjanpito- arvot vastaamaan todellista arvoa. Toimenpide mah- dollistaa my(cid:246)s sen, ett(cid:228) Banco di Napolin taseesta voi- daan erottaa sellaiset omaisuuser(cid:228)t, jotka kaikkien muiden varojen tavoin tavanomaisesti sis(cid:228)ltyisiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)- vakavaraisuuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen omaan mukaan. Sen vuoksi on pystytty minimoimaan valtion osuus Banco di Napolin uudelleenrahoituksesta, joka on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n vakavaraisuusasteen vahvistamiseksi. voimassa olevien Seuraavasta taulukosta ilmenev(cid:228)t eri omaisuuserien arvot. L 116/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 Taulukko 1 a SGA:han siirrettyjen omaisuuserien arvo Taseeseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sitoumukset teeseen verrattuna. Niinp(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)tetty soveltaa korko- yhdistelm(cid:228)(cid:228), joka lasketaan seuraavien edellisen(cid:228) vuo- tena sovellettujen korkojen aritmeettisen keskiarvon mukaan: Bruttoarvo (mrd. ITL) Kattamis- aste (%) Nettoarvo (mrd. ITL) — valtion kolmen kuukauden velkasitoumusten keski- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen vuotuinen bruttokorko (24 huutokau- pan keskiarvo) 3 670 49,7 1 845 28,3 38,6 17,1 10,3 28,1 0,0 26,5 2 835 4 680 5 537 1 266 603 292 12 378 — pankkienv(cid:228)listen kolmen kuukauden sijoitustodis- tusten todellinen korko (p(cid:228)iv(cid:228)arvojen keskiarvo) — Italian pankkiyhdistyksen (ABI) lainojen keskiko- ron (prime rate ABI) vuotuinen keskiarvo (p(cid:228)iv(cid:228)- arvojen keskiarvo). Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n tilanne mainittuja korkoja koskevien objektiivisten arvioiden perusteella. Er(cid:228)(cid:228)ntyneet lyhytaikaiset lainat Er(cid:228)(cid:228)ntyneet keskipitk(cid:228)t/ pitk(cid:228)aikaiset lainat V(cid:228)lisumma Ep(cid:228)varmat saatavat (1) 3 953 7 623 6 677 Uudelleenj(cid:228)rjestetyt luotot 1 411 Kehitysmaihin kohdistu- vat sitoumukset Osuudet (2) 839 292 Yhteens(cid:228) 16 839 (1) Ep(cid:228)varmojen saatavien kattaminen muodostuu 936 miljardin Ita- lian liiran p(cid:228)(cid:228)omasta ja 200 miljardin Italian liiran viiv(cid:228)stysko- roista, joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) voi muuttua. (2) Kyse on omistusosuudesta kahdeksassa yrityksess(cid:228), joista suurin on pankin Luxemburgissa toimiva sivukonttori BNI. Taulukko 2 Banco di Napolin SGA:lle my(cid:246)nt(cid:228)mien lainojen korot T(cid:228)h(cid:228)n on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) seuraavat luottositoumukset: Taulukko 1 b SGA:han siirrettyjen omaisuuserien arvo 1997 1998 1999 2000 Valtion 3 kuukauden vel- kasitoumusten keskiarvo Pankkienv(cid:228)listen 3 kuu- kauden lainojen keskiarvo Prime rate -keskiarvo Yhteens(cid:228) 8,6 6,5 5,6 5,4 8,8 11,0 9,4 6,7 8,7 7,3 5,6 7,5 6,2 5,2 6,9 5,8 Taseen ulkopuoliset sitoumukset L(cid:228)hde: Banco di Napolin toimittamat v(cid:228)liaikaiset tiedot, jotka perus- tuvat Prometeian ja ABI:n ennusteisiin. Bruttoarvo (mrd. ITL) Kattamis- aste (%) Nettoarvo (mrd. ITL) Er(cid:228)(cid:228)ntyneet lainat Ep(cid:228)varmat saatavat Uudelleenj(cid:228)rjestetyt luotot Yhteens(cid:228) 27 195 53 275 25,9 3,1 0,0 4,7 20 189 53 262 Omaisuudenhoitoyhti(cid:246) on tarkoitus rahoittaa Banco di Napolin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) lainalla, joka vastaa siirrettyjen omaisuuserien arvoa. Lainaa maksetaan takaisin aina sen mukaan kun siirrettyj(cid:228) omaisuuseri(cid:228) myyd(cid:228)(cid:228)n. Lainasta peritt(cid:228)v(cid:228) korko m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n siten, ett(cid:228) Banco di Napoli ei hy(cid:246)dy eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)rsi tappiota omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n perustamista edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tilan- Omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n elini(cid:228)ksi kaavaillaan viitt(cid:228) vuotta. Banco di Napoli ei voi ostaa takaisin siirrettyj(cid:228) omaisuuseri(cid:228). Erityisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) suunnitellaan etu- siirrettyjen omaisuuserien ristiriitojen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi hoidossa. Ensiksi omaisuudenhoitoyhti(cid:246)t(cid:228) johtavat henkil(cid:246)t eiv(cid:228)t ole Banco di Napolista. Toiseksi omai- suuserien yleiseksi hoitotavaksi on p(cid:228)(cid:228)tetty ottaa se, ett(cid:228) ”omaisuudenhoitoyhti(cid:246) tekee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Banco di Napolin ehdotuksesta”. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Banco di Napo- lin organisaatioon perustetaan erityinen muusta pan- kista erill(cid:228)(cid:228)n oleva rakenne, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on hoitaa suhteita SGA:han ja niihin pankin tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ihin, joille SGA on antanut teht(cid:228)v(cid:228)ksi omaisuuden hoidon. Banco di Napolin ja SGA:n hallinnon ja kirjanpidon erotta- minen varmistetaan ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n s(cid:228)hk(cid:246)inen kir- janpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228), joka ei ole yhteydess(cid:228) pankin sis(cid:228)i- seen kirjanpitoon. 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/41 2. 3 Verohelpotukset Lain 3 artiklan 7 kohdan mukaan pankkikonserniin kuuluvien yritysten ennen 30 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 toteuttamia yritysten, yritysten osien, omaisuuden ja oikeudellisten sitoumusten siirtoja koskevien asiakirjo- jen rekister(cid:246)intivero korvataan 1 miljoonan Italian lii- ran kiinte(cid:228)ll(cid:228) kertamaksulla. Italian viranomaiset ovat todenneet, ett(cid:228) toimenpidett(cid:228) sovelletaan ainoastaan siirrett(cid:228)ess(cid:228) luottoja kolmansille ja konttoreiden myyn- nin yhteydess(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) tavoin my(cid:246)nnetyt verohelpotuk- set olivat vuonna 1996 alle 6 miljardia liiraa 1 154 miljardia liiran suuruisten luottojen siirron osalta ja 21 miljardin liiraa 50 konttorin myynnin osalta. Lis(cid:228)ksi tarkoituksena on my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) noin 10 miljardin liiran verohelpotus, joka liittyy 27 muun konttorin myyntiin. Suunnitellut verohelpotukset ovat bruttom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n yhteens(cid:228) noin 36 miljardia liiraa. Yritysverojen v(cid:228)hent(cid:228)misen j(cid:228)lkeen n(cid:228)ihin toimenpitei- siin liittyv(cid:228)t edut ovat yhteens(cid:228) 17 miljardia liiraa. 3. Banco di Napolin hyv(cid:228)ksi toteutettujen toimenpitei- den tukiluonteen arviointi 3. 1 P(cid:228)(cid:228)omankorotus Arvioidessaan valtion toteuttamia toimenpiteit(cid:228) komis- sio soveltaa yleens(cid:228) niin sanottua ”markkinataloussi- joittajaperiaatetta”, kuten julkisia yrityksi(cid:228) koskevassa tiedonannossa (3) todetaan. Tiedonannossa todetaan, ett(cid:228) toimenpiteeseen sis(cid:228)ltyy valtiontukea, jos yksityi- nen sijoittaja, joka toimii tavanomaisissa markkinata- louden olosuhteissa, ei olisi toteuttanut sit(cid:228). Kun on kyseess(cid:228) valtion osallistuminen yrityksen osakep(cid:228)(cid:228)- omaan, voidaan komission vuonna 1984 antaman tie- donannon (4) mukaisesti katsoa, ett(cid:228) yksityinen sijoit- taja ei olisi ryhtynyt t(cid:228)llaiseen toimenpiteesen ja ett(cid:228) sen vuoksi olisi kyse valtiontuesta, kun a) yrityksen taloudellinen tilanne on sellainen, ettei sen voida odottaa kohtuullisessa ajassa maksavan tavanomaista tuottoa sijoitetulle p(cid:228)(cid:228)omalle (osin- kojen tai varallisuuden arvonnousun muodossa) tai kun toimenpiteeseen liittyv(cid:228)t riskit ovat liian suuret tai liian pitk(cid:228)kestoiset; b) valtion omistusosuus nousee p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen kautta huomattavasti alkuper(cid:228)ist(cid:228) osuutta suurem- maksi sellaisessa yrityksess(cid:228), jossa on sek(cid:228) yksityi- ja yksityisten si(cid:228) ett(cid:228) julkisia osakkeenomistajia, johtuu osakkeenomistajien kiinnostuksen puute p(cid:228)(cid:228)asiassa yrityksen huonoista kannattavuusn(cid:228)ky- mist(cid:228); c) my(cid:246)nnetyn p(cid:228)(cid:228)oman kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on suurempi kuin sen saavan yrityksen todellinen arvo. vuoden Tarkasteltavana olevassa asiassa kaikki kolme ehtoa t(cid:228)yttyv(cid:228)t. Ensiksi voidaan todeta, ett(cid:228) valtiovarain- lopussa maksama 1996 ministeri(cid:246)n 2 000 miljardin Italian liiran p(cid:228)(cid:228)omankorotus, joka merkittiin saman vuoden tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)- t(cid:246)n Banco di Napolin toiminnan jatkumiselle, koska vuosien 1994 ja 1995 sek(cid:228) vuoden 1996 alkupuolis- kon tappiot kuluttivat l(cid:228)hes kokonaan Banco di Napo- lin oman p(cid:228)(cid:228)oman niin, ett(cid:228) sen vakavaraisuusaste oli l(cid:228)hes nolla ja siten selv(cid:228)sti vaaditun v(cid:228)himm(cid:228)istason alapuolella. Lis(cid:228)ksi tervehdytt(cid:228)mistoimenpiteiden tote- uttaminen, joka muun muassa johti siihen, ett(cid:228) tasee- seen merkittiin vuoden 1996 lopussa tappioita, jotka liittyiv(cid:228)t siirrettyihin omaisuuseriin ja rakenneuudis- tuskustannuksiin, joita esiintyi my(cid:246)s vuonna 1997, muutti Banco di Napolin nettop(cid:228)(cid:228)oman negatiiviseksi, jolloin Italian siviililain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan pankkiin on joko siirrett(cid:228)v(cid:228) uutta p(cid:228)(cid:228)omaa tai se on asetettava selvitystilaan. Toiseksi voidaan todeta, ett(cid:228) valtio on ainoa toimenpi- teeseen osallistuva osakkeenomistaja, koska toiset osakkeenomistajat, erityisesti s(cid:228)(cid:228)ti(cid:246) ja yksityiset osak- keenomistajat, ovat kielt(cid:228)ytyneet osallistumasta siihen. Niinp(cid:228) valtiosta tulee toimenpiteen j(cid:228)lkeen Banco di Napolin suurin osakkeenomistaja, kun sill(cid:228) aikaisem- min oli ainoastaan 9 prosenttia sen p(cid:228)(cid:228)omasta. Kah- den tuhannen miljardin liiran p(cid:228)(cid:228)omankorotuksella oli todellisuudessa tarkoitus kattaa vuoden 1996 tappiot, jotka olivat yli 1 650 miljardia liiraa. T(cid:228)m(cid:228)n perus- teella on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n yksityinen osakkeen- omistaja ei olisi valmis my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)omaa tap- pioiden kattamiseen, jos p(cid:228)(cid:228)oman tulevalla tuotolla ei voitaisi korvata alkuvaiheen tappioita ja rakenneuudis- tusvaiheen aikana pois j(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) voittoja. N(cid:228)in ei ole, koska Banco di Napolin rakenneuudistussuunnitelman mukaan tavanomaiseen tulokseen, mutta ei enemp(cid:228)(cid:228)n, p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n vasta vuoden 1999 lopussa. (3) Komission tiedonanto j(cid:228)senvaltioille EY:n perustamissopi- muksen 92 ja 93 artiklan sek(cid:228) komission direktiivin 80/723/EY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuus- yrityksiin (EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3). (4) Ks. EU:n tiedote 9–1984. Valtio olisi periaatteessa voinut saada ainakin osan sijoituksestaan takaisin siin(cid:228) yhteydess(cid:228), kun Banco di Napolin osakkeista myytiin 60 prosentin osuus, mutta myynnist(cid:228) saadut tulot osoittautuivat eritt(cid:228)in vaa- timattomiksi, noin 61 miljardiksi liiraksi, ja siten riit- L 116/42 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miksi p(cid:228)(cid:228)oman korotuksen takaisinsaamiseksi. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)oman arvostaminen tulevien kassa- virtojen nykyarvon ja osakkeiden p(cid:246)rssikurssin perus- teella, vaikka kurssi arivioitaisiinkin suhteellisen kor- keaksi, ei takaa j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n summan takaisinsaamis- ta. Lis(cid:228)ksi myynnist(cid:228) saaduilla tuloilla ei voida suoraan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omankorotuksesta aiheutuvia kustannuksia, koska ne on varattu kattamaan omai- suudenhoitoyhti(cid:246)n mahdolliset tappiot. T(cid:228)m(cid:228)n seura- uksena valtiolle p(cid:228)(cid:228)omankorotuksesta aiheutuvien net- tokustannusten voidaan katsoa olevan samat kuin p(cid:228)(cid:228)- oman lis(cid:228)yksen, toisin sanoen 2 000 miljardia liiraa. tahd(cid:228) ostotarjous, p(cid:228)(cid:228)omasta. T(cid:228)ll(cid:246)in oli saatu ainoastaan yksi julkisen pankin antama sitoumus jonka sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) ei voitu tiet(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi sit(cid:228), ett(cid:228) valtio- varainministeri(cid:246) otti vastatakseen Cassa Depositi e Prestitin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n 1 000 miljardin liiran obligaatio- lainan ja muutti sen kes(cid:228)kuussa 1996 toissijaiseksi lai- naksi, jonka korko pysyi samana, ja sen j(cid:228)lkeen muutti lainan p(cid:228)(cid:228)omaksi joulukuussa 1996 ennen tarjouskil- pailun p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), on pidett(cid:228)v(cid:228) toimenpitein(cid:228), jotka eiv(cid:228)t noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta ja joihin sen vuoksi liittyy tukea. ett(cid:228) valtiovarainministeri(cid:246)n Komissio katsoo, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen alustavat ehdot, jotka valtiovarainministeri(cid:246)n mukaan olisivat periaatteessa taanneet markkinataloussijoittajaperiaat- teen noudattamisen, lis(cid:228)ttiin asetukseen sen v(cid:228)ltt(cid:228)mi- seksi, osallistuminen rahoitukseen toteutetaan ilman suunnitelmaa Banco di Napolin kannattavuuden palauttamiseksi. T(cid:228)llaiset ehdot eiv(cid:228)t kuitenkaan ole riitt(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteen rin- nastamiseksi yksityisen sijoittajan toteuttamaan toi- menpiteeseen edell(cid:228) selvitetyist(cid:228) syist(cid:228). Vaikka ehdot eiv(cid:228)t poista toimenpiteen tukiluonnetta, komissio ottaa kuitenkin huomioon niiden lis(cid:228)(cid:228)misen, koska ne ovat omiaan varmistamaan tuen soveltuvuuden yhteismark- kinoille (katso 5 jakso). Kuten todetaan menettelyn aloittamisen yhteydess(cid:228) aikaisemmin, joutui valtiovarainministeri(cid:246) alussa toi- mimaan ilman yksityisten pankkien tukea. Erityisesti on korostettava sit(cid:228), ett(cid:228) puolet 2 000 miljardin liiran p(cid:228)(cid:228)omankorotuksesta, joka maksettiin joulukuussa 1996, muodostui valtiovarainministeri(cid:246)n kes(cid:228)kuussa 1996 Banco di Napolille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n toissijaisen lai- nan muuttamisesta. T(cid:228)m(cid:228) toissijainen laina puolestaan oli seurausta sen 1 000 miljardin liiran obligaatiolai- nan muuttamisesta. T(cid:228)m(cid:228) toissijainen laina puolestaan oli seurausta sen 1 000 miljardin liiran obligaatiolai- nan muuttamisesta, jonka Cassa Depositi e Prestiti my(cid:246)nsi Banco di Napolille tammikuussa 1996. Sit(cid:228), ett(cid:228) valtiovarainministeri(cid:246) otti vastatakseen Cassa Depositi e Prestitin obligaatiolainasta ja muutti sit(cid:228) ett(cid:228) Banco di Napoli pystyi kirjaamaan niin, 1 000 miljardia liiraa toissijaiseksi lainaksi, ei voida pit(cid:228)(cid:228) ministeri(cid:246)n kannalta merkityksett(cid:246)m(cid:228)n(cid:228). Sen vuoksi lainaan liittyv(cid:228)t riskit nimitt(cid:228)in kasvoivat sen seurauksena, ettei laina en(cid:228)(cid:228) ollut selvitystilassa etu- oikeutetussa asemassa suhteessa Banco di Napolin muihin velkoihin eik(cid:228) lainan rahoituksellisia ehtoja muutettu samanaikaisesti siten, ett(cid:228) valtiovarainminis- teri(cid:246) saisi paremman korvauksen hyvityksen(cid:228) suurem- masta riskist(cid:228). Vuonna 1996 toteutetun lainan p(cid:228)(cid:228)omaksi muuttami- sen osalta on korostettava, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) toimenpide toteutettiin ennen sen tarjouskilpailun p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), joka lokakuussa vuoden 60 prosentin osuuden myymiseksi Banco di Napolin k(cid:228)ynnistettiin 1996 Valtiovarainministeri(cid:246) toteutti Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)- omankorotuksen ennen kuin komissio oli tehnyt asi- asta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Italian viranomaiset perustelivat t(cid:228)t(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omankorotus oli ehdottomasti toteutet- tava ennen vuoden loppua, koska muutoin Banco di Napoli olisi pit(cid:228)nyt asettaa selvitystilaan. Italian sivii- lilain 2446, 2447 ja 2448 artiklan mukaan Banco di Napolin hallituksen on ilmoitettava huomattavista tap- pista yhti(cid:246)kokoukselle, jotta se voi pienent(cid:228)(cid:228) tai muut- taa p(cid:228)(cid:228)omaa tai asettaa pankin selvitystilaan. Muutoin johdon voidaan katsoa syyllistyv(cid:228)n rangaistavaan tekoon. Erityisen poikkeuksen perusteella, joka oli ase- tuksen mukaan voimassa 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1996 asti, yhti(cid:246)kokous p(cid:228)(cid:228)tti 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 osittaisesta p(cid:228)(cid:228)oman pienent(cid:228)misest(cid:228) (joka ei koskenut etuoikeutettuja osakkeita) ja p(cid:228)(cid:228)oman korottamisesta 2 000 miljardilla liiralla, joka toteutettaisiin ennen vuoden 1996 loppua. Viranomaiset korostivat sit(cid:228), ett(cid:228) ne olivat noudattaneet sen asetuksen ehtoja, jossa velvoitetaan valtiovarainministeri(cid:246) toteuttamaan p(cid:228)(cid:228)- omankorotus vasta sitten, kun se on saanut yhdelt(cid:228) pankilta sitoumuksen tehd(cid:228) sitova tarjous Banco di Napolin ostosta. joiden vuoksi Komissio ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) ne syyt, Italian viranomaiset toteuttivat toimenpiteen ennen vuoden loppua, mutta toteaa kuitenkin, ett(cid:228) toimenpide toteu- tettiin odottamattomasti ilman muodollista pyynt(cid:246)(cid:228) ja ennen sen tarjouskilpailun p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228), joka koski m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan tuovan osuuden myynti(cid:228) Banco di Napolin osakkeista. Lis(cid:228)ksi t(cid:228)ll(cid:246)in komissiolle toimite- tut tiedot olivat edelleen puutteellisia. Komissio ei ollut voinut tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) siit(cid:228), oliko Banco di Napo- lille ennen p(cid:228)(cid:228)omankorotusta my(cid:246)nnetty tuki yhteis- markkinoille soveltuvaa, koska Italian viranomaiset olivat toimittaneet asianmukaisen rakenneuudistus- suunnitelman my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228). N(cid:228)in ollen tukea on pidett(cid:228)v(cid:228) laittomana. Komissio toteaa my(cid:246)s, ett(cid:228) myynti(cid:228) koskeva menettely lopetettiin tammikuussa 1997 siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysval- lan tuovan osuuden Banco di Napolin osakkeista kon- sortiolle, joka muodostuu vakuutusyhti(cid:246) INA:sta, jolla on 51 prosentin osuus, ja pankista BNL, jolla on 49 prosentin osuus. Sit(cid:228) vastoin Mediocredito Centralen tekem(cid:228) kilpaileva tarjous katsottiin riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi. 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/43 T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi voidaan todeta, ett(cid:228) — toisin kuin Ita- lian valtio — markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja olisi kielt(cid:228)ytynyt sijoittamasta Banco di Napoliin p(cid:228)(cid:228)omaa, josta se my(cid:246)hemmin saisi yksityis- t(cid:228)misen yhteydess(cid:228) takaisin ainoastaan merkityksett(cid:246)- m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. Niinp(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella on katsottava, ett(cid:228) 2 000 miljardin liiran suuruinen p(cid:228)(cid:228)omankorotus on valtiontukea. 3. 2 Banca d’Italian 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 anne- tun asetuksen perusteella my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat 3. 2. 1 Isveimerin selvitystila Sellaisessa tilanteessa, jossa pankin selvitystila mahdol- listaa sen kaiken liike- ja v(cid:228)litystoiminnan myymisen ja sen varojen ja toiminnan jakamisen vapaasti kilpai- lijoille, voidaan yleens(cid:228) todeta, ett(cid:228) selvitystilasta vel- kojille aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi toteute- tut toimenpiteet eiv(cid:228)t todenn(cid:228)k(cid:246)isesti v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) kilpai- lua EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Jos sit(cid:228) vastoin selvitystilassa ole- van pankin varat ja velat siirret(cid:228)(cid:228)n kokonaisuudessaan toiselle oikeushenkil(cid:246)lle, on mahdollista, ett(cid:228) 27 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun ministeri(cid:246)n asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, joiden ansiosta ostajalle voidaan suorittaa korvauksia kaupan negatiivisista erist(cid:228), v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t kil- pailua, koska toinen oikeushenkil(cid:246) voi siten jatkaa sel- vitystilaan joutuneen pankin toimintaa. Kuten komis- sio on todennut vaikeuksissa olevien yritysten pelasta- my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) rakenneuudistukseen miseen valtiontukea koskevissa suuntaviivoissaan, ei valtiontu- kien valvonnalta voi v(cid:228)ltty(cid:228) siirt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) varat toiselle oikeushenkil(cid:246)lle tai toiselle omistajalle (5). ja K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa Italian viranomaiset ovat todenneet, ett(cid:228) Isveimerin selvitystila noudattaa ensimm(cid:228)ist(cid:228) edell(cid:228) kuvailluista vaihtoehdoista ja ett(cid:228) Banco di Napolin osuus Isveimerin p(cid:228)(cid:228)omasta on las- kettu 402 miljardista Italian liirasta yhteen Italian lii- raan. Viranomaiset ovat korostaneet sit(cid:228), ett(cid:228) kyseisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) sai toteuttaa ainoastaan Isveimerin omai- suuserien myyntiin liittyvien ongelmien ratkaisemisek- si. Lis(cid:228)ksi Banca d’Italia, joka on luottolaitosten val- vontaviranomainen Italiassa, valvoi koko ajan tarkasti Isveimerin selvitystilaa. Isveimerin selvitystilan ensim- m(cid:228)inen v(cid:228)liaikainen tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta (5) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja raken- koskevat neuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n suuntaviivat, EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. valtiontukea 1996 osoitti omien varojen vajeeksi noin 1 775 miljar- dia liiraa, mik(cid:228) vastaa selvitystilasta aiheutuvien lopul- listen tappioiden nykyarvoa. Menettelyn aloittamisen (9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1996) ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana asiakasluottojen ja tavanomais- ten maksuvirtojen kehitys pienensi varoja 5 028 miljar- dilla liiralla 6 224 miljardiin liiraan, josta 3 086 miljar- dia oli likvidej(cid:228) varoja. Vuoden vaihteessa nettovelka oli 6 341 miljardia liiraa, kun se selvitystilaa aloitetta- essa oli 12 077 miljardia liiraa. Selvitysmenettely l(cid:228)he- nee siis loppuaan. Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet, ett(cid:228) toimen- pide ei v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ist(cid:228) kilpailua, koska sen tavoitteena ei ole Isveimerin auttaminen, vaan selvitys- tilaan asetetun ja siten markkinoilta poistuneen laitok- sen velkojien etujen valvominen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) Isveimerin velkojiin kuuluu joukko ulkomaisia luottolaitoksia, joiden omistusosuudet ovat merkitt(cid:228)vi(cid:228). Lopuksi Italian viranomaiset ovat koros- taneet sit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napolille ei olisi erityist(cid:228) etua kyseisist(cid:228) lainoista, koska niiden tarkoituksena on yksinomaan korvata pankille ne kulut, jotka aiheutu- vat sille sen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)illeen selvitystilan helpottami- seksi my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) rahoituksesta. Toisin sanoen laino- jen lopullisena saajana ei ole Banco di Napoli. Italian viranomaiset ovan my(cid:246)s sulkeneet pois sen mahdolli- suuden, ett(cid:228) Banco di Napoli voisi ostaa tiettyj(cid:228) Isvei- merin omaisuuseri(cid:228) selvitystilan aikana, lukuun otta- matta niit(cid:228) tapauksia, jolloin osoittautuu, ett(cid:228) on mah- dotonta myyd(cid:228) omaisuuser(cid:228)t muille tai muuttaa ne rahaksi selvitystilan kannalta edullisimmilla ehdoilla. Komissio on tutkinut my(cid:246)s, onko kyseiset lainat samalla tarkoitettu korvaamaan Banco di Napolille ne tappiot, joita sille aiheutuu Isveimerille my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228)(cid:228)n noin 800 miljardin liiran luotoista. T(cid:228)st(cid:228) asiasta Ita- lian viranomaiset ovat sanoneet, ett(cid:228) Banco di Napolin luotot katettiin kokonaan kiinnityksill(cid:228), jotka ylittiv(cid:228)t luottojen arvon. Sen vuoksi Banco di Napoli olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saanut luottonsa takaisin selvitystilas- sa, vaikka se ei olisikaan saanut lainoja Banca d’Itali- alta. Lis(cid:228)ksi voidaan todeta, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan Banco di Napolin Isveimerille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t luotot oli tarkoitus maksaa vasta selvitystilan lopussa. Niinp(cid:228) komission mielest(cid:228) on aiheellista katsoa, ett(cid:228) Banco di Napoli ei hy(cid:246)dy ep(cid:228)oikeutetusti 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun ministeri(cid:246)n asetuksen soveltamisesta. Italian viranomaisten asiasta esitt(cid:228)mien selvitysten perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltaminen k(cid:228)si- telt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa ei muodosta EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta komissio pit(cid:228)(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) vastaisuudessa sille ilmoitetaan etuk(cid:228)- teen mainitun asetuksen soveltamisesta, erityisesti sil- loin, kun selvitystilaan asetetun luottolaitoksen varat L 116/44 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 ja velat luovutetaan kokonaisuudessaan toiselle oikeus- henkil(cid:246)lle, koska asetuksen soveltaminen voi muodos- taa perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tar- koitetun valtiontuen. maan merkitt(cid:228)vi(cid:228) tappioita ja ett(cid:228) sen perustamisen p(cid:228)(cid:228)tarkoituksena oli pienent(cid:228)(cid:228) ep(cid:228)varmuutta tiettyjen tase-erien arvostamisesta, mik(cid:228) olisi voinut my(cid:246)h(cid:228)styt- t(cid:228)(cid:228) yksityist(cid:228)mist(cid:228). 3. 2. 2 Omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n perustaminen luottolaitokset Aikaisemmin k(cid:228)siteltyjen tapausten mukaisesti komis- sio katsoo yleens(cid:228) pankkialan omaisuudenhoitoyhti(cid:246)i- den perustamisen sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)n valtiontukea, koska siten vaikeuksissa olevat voivat poistaa joista taseestaan luottotappiovarauksia ja tappioita, sen normaalisti olisi vastattava itse, ja vakavaraisuus- vaatimusten t(cid:228)ytt(cid:228)minen helpottuu. Ottaen huomioon siirrettyjen omaisuuserien luonteen se helpottaa lis(cid:228)ksi mahdollista yksityist(cid:228)mist(cid:228), koska mahdolliset ostajat voivat v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) pitk(cid:228)n ja hankalan arvostamisen tekemi- sen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien luottotappiovarausten tarkasta suuruudesta. Omaisuudenhoitoyhti(cid:246) rahoitetaan jaet- tavan pankkiyrityksen varoilla tai tarkoitusta varten perustetun yhti(cid:246)n kautta, joka toimii v(cid:228)lik(cid:228)ten(cid:228) pan- kin ja omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n v(cid:228)lill(cid:228), johon omaisuus- er(cid:228)t siirret(cid:228)(cid:228)n. Joka tapauksessa omaisuudenhoitoyh- ti(cid:246)n tappioista vastaa viime k(cid:228)dess(cid:228) valtio valtionta- kuuj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta; tapauksessa Banco d’Italian my(cid:246)nt(cid:228)mill(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annettuun asetukseen perustuvilla lainoilla. t(cid:228)ss(cid:228) Siirrettyjen omaisuuserien luonteen, sovelletun rahoi- tusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ja toimenpiteen keston vuoksi on usein vaikeaa arvioida tarkasti omaisuudenhoitoj(cid:228)rjestelyst(cid:228) aiheutuvat lopulliset kustannukset. Valtiolle aiheutu- vien todenn(cid:228)k(cid:246)isten kustannusten m(cid:228)(cid:228)rittely on kui- tenkin olennaista, jotta tuki voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) ja sen aiheuttaman kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymisen korvaamiseksi voidaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t toimenpiteet. Komis- sio on kiinnitt(cid:228)nyt erityist(cid:228) huomiota t(cid:228)h(cid:228)n kysymyk- seen sen kokemuksen perusteella, jota sill(cid:228) on muista omaisuudenhoitoyhti(cid:246)iden koskevista tapauksista, erityisesti sen vuoksi, ett(cid:228) t(cid:228)llaisten yhti(cid:246)i- den my(cid:246)hemm(cid:228)t tulokset poikkeavat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti niist(cid:228) arvioista, jotka ilmoitettiin tutkimuksen yhtey- dess(cid:228), joka komission on teht(cid:228)v(cid:228) valtiontukea koske- vien perustamissopimuksen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. Salk- kuun kuuluvien omaisuuserien arvioidun nettoarvon ajantasaistaminen, markkinakorkojen vaihtelu, omai- suuserien myynnin tai pankin omaisuudenhoitoyhti(cid:246)lle my(cid:246)nt(cid:228)mien lainojen takaisinmaksun nopeutuminen voivat vaikuttaa paljon toimenpiteest(cid:228) valtiolle aiheu- tuviin lopullisiin nettokustannuksiin. perustamista Italian viranomaiset korostivat ennen kaikkea sit(cid:228), ett(cid:228) omaisuudenhoitoj(cid:228)rjestelyn rakenne ja tapa erosivat perustavanlaatuisesti muista komission aikaisemmin tutkimista tapauksista, koska Banco di Napolin omai- suuser(cid:228)t siirrettiin omaisuudenhoitoyhti(cid:246)lle netto- arvolla eik(cid:228) bruttoarvolla. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napoli vastasi jo tilivuosina 1995 ja 1996 niist(cid:228) tappioista, joita voitiin odottaa siirretyilt(cid:228) omai- suuserilt(cid:228), ja ett(cid:228) tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kirjattiin yli 1 650 miljardin Italian liiran tappiot vuonna 1996 ja 3 160 miljardin liiran tappiot vuonna 1995. Banco di Napoli on kattanut omilla varoillaan, toisin sanoen v(cid:228)hent(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) varauksia ja p(cid:228)(cid:228)omaa, tappioita ja luottotappio- varauksia yhteens(cid:228) 4 460 miljardin liiran arvosta, joka vastaa 26,5:t(cid:228) prosenttia siirrettyjen varojen 16 840 miljardin liiran kokonaisarvosta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on todettava, ett(cid:228) omaisuuser(cid:228)t on arvostettu erikseen eik(cid:228) kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten varausten avulla. Riskej(cid:228) k(cid:228)sit- telev(cid:228)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n (riskikeskus), joka mahdollis- taa tietojen saamisen asiakkaiden kokonaisriskeist(cid:228) muissa pankeissa ja n(cid:228)iden pankkien asiakkaalle m(cid:228)(cid:228)- rittelem(cid:228)st(cid:228) riskitasosta, avulla Banco di Napoli on lis(cid:228)ksi pystynyt sopeuttamaan niiden asiakkaiden ris- kin arvioinnin, joilla on lainoja my(cid:246)s muista pankeis- ta, erityisesti kun on kyse er(cid:228)(cid:228)ntyneist(cid:228) lainoista. Ep(cid:228)- varmoille saataville Banco di Napoli on valinnut toi- minnan tiukan luokittelukriteerin, jonka mukaan luotto sijoitetaan t(cid:228)h(cid:228)n luokkaan sen j(cid:228)lkeen, kun toinen maksuer(cid:228) on j(cid:228)(cid:228)nyt maksamatta. Omaisuuserien arvon alentaminen on tapahtunut Banca d’Italian, riippumattoman pank- kivalvontaviranomaisen, tiukassa valvonnassa. Lis(cid:228)ksi SGA:n toteuttamasta ensimm(cid:228)isten omaisuuserien myynnist(cid:228) saatujen tulosten perusteella tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) esitetyt arviot ovat oikeita. vakauden kannalta hyvin Vaikka komissio katsookin, ett(cid:228) Italian viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228)t selvitykset siirrettyjen varojen taloudellisesta arvioinnista ovat uskottavia, oli sen mielest(cid:228) kuitenkin aiheellista pyyt(cid:228)(cid:228) SGA:n kehityksest(cid:228) yksityiskohtai- nen selvitys, jossa otetaan huomioon rahoituskustan- nusten merkitys sen toiminnalle. Vuonna 1998 lii- kepankki Rotschild esitti komissiolle SGA:ta ja sen mahdollisia tulevia tappioita koskevan tutkimuksen, joka perustui Banca d’Italian ja Banco di Napolin antamiin sek(cid:228) muihin tietoihin. Omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n perustamisen ajankohtana Ita- lian viranomaiset vakuuttivat, ett(cid:228) se ei tule tuotta- Rotschild on tutkinut seuraavia kysymyksi(cid:228): a) SGA:n organisaatio, sen toimintakyky ja suhteet Banco di Napoliin, b) hallinnolliset periaatteet, joita SGA sovel- taa takaisinperint(cid:228)toiminnassaan, c) myyntitoiminnan 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/45 tulokset vuonna 1997, d) arvio, jolla omaisuuser(cid:228)t siir- rettiin SGA:han, e) siirretyist(cid:228) omaisuuserist(cid:228) saatavien tulojen ja Banco di Napolin Banca d’Italian lainojen perusteella my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) rahoituksesta peritt(cid:228)vien kus- tannusten v(cid:228)linen erotus. a) SGA:lla on erityinen organisaatio, joka koostuu seuraavista osista: — Oma organisaatio myyntitoiminnan johtamista, alkuunpanoa, yhteensovittamista ja valvontaa varten. N(cid:228)it(cid:228) toimintoja hoitavat Banco di joilla Napolin ulkopuolelta palkatut henkil(cid:246)t, on riitt(cid:228)v(cid:228) ammattitaito ja kokemus luottojen hoidon ja takaisinperinn(cid:228)n alalta. — Erillinen organisaatio, joka on jaettu ainoas- taan SGA:n asioita hoitavaan keskushallintoon ja Banco di Napolin konttoriverkostoon, jota hoitavat pankin ty(cid:246)ntekij(cid:228)t ja jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on hoitaa luottoja, tehd(cid:228) tutkimuksia ja antaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sehdotuksia. — P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekovaltuudet jakautuvat hallitukselle ja toimitusjohtajalle, jotka voivat hoitaa suo- raan t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ja arimpia luottoja ja joiden yksinomaisella vastuulla on luottojen takaisin- saanti ja selvitt(cid:228)minen. T(cid:228)llainen organisaatio, jossa teht(cid:228)v(cid:228)t jaetaan itse- n(cid:228)iselle erilliselle organisaatiolle, keskushallinnolle ja pankin konttoriverkostolle, antaa SGA:lle mah- dollisuuden hoitaa taloudellisella tavalla ja tarvitta- valla joustavuudella lukuisia saatavia, jotka ovat jakautuneet toiminta-alueelle. T(cid:228)m(cid:228)n pit(cid:228)isi hel- pottaa teht(cid:228)v(cid:228)n toteuttamista kohtuullisessa ajassa ja rajoitetuin kustannuksin. Toisaalta teht(cid:228)vien sek(cid:228) luottojen hoidosta ja tutkimuksista kannetun vastuun jakaminen samoin kuin pankin ty(cid:246)nteki- j(cid:246)iden ja SGA:n v(cid:228)lisist(cid:228) ohjeista, valvonnasta ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) kannetun vastuun jakaminen t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ne vaatimukset, jotka liittyv(cid:228)t omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n ja pankin erottamiseen toisistaan. b) Banca d’Italian antaman ohjes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti SGA on laatinut takaisinperint(cid:228)toiminnalle strate- giset ohjeet siten, ett(cid:228) tuotto maksimoidaan ja toi- minnan kesto ja siit(cid:228) aiheutuvat kustannukset rajoitetaan mahdollisimman pieniksi. Koska oikeu- delliset toimenpiteet ovat aikaa vievi(cid:228) ja aiheutta- vat siten riskin kyseisten tulol(cid:228)hteiden huonontu- misesta, on etusijalle asetettu muut kuin oikeudelli- set ratkaisut, myynti ja selvitys ja/tai monivuotiset kuoletusratkaisut, joissa takaisinmaksuaikaa rajoi- tetaan niin paljon kuin mahdollista. T(cid:228)m(cid:228)n menet- telytavan avulla on my(cid:246)s voitu tarkastella mahdol- lisuuksia velkaisten yritysten tervehdytt(cid:228)miseen, jolloin on voitu v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) kivuliaita seurauksia. Uudelleenj(cid:228)rjesteltyjen luottojen osalta on p(cid:228)(cid:228)tetty, ett(cid:228) uutta lis(cid:228)rahoitusta ei en(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nnet(cid:228), ett(cid:228) mahdollisuuksien mukaan pienennet(cid:228)(cid:228)n niit(cid:228) luot- toja, joista on jo p(cid:228)(cid:228)tetty uudelleenj(cid:228)rjestelysopi- muksessa ja ett(cid:228) luottojen muuntamista riskip(cid:228)(cid:228)- omaksi v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n. c) Selvitystoiminnassa on p(cid:228)(cid:228)sty tyydytt(cid:228)viin tulok- siin: 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 oli saatu takaisin 1 476 miljardia Italian liiraa, mik(cid:228) vastaa noin 12:ta prosenttia omaisuuserist(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) summasta noin 660 miljardia liiraa tuli ulkomaisten arvopa- pereiden ja riskimaille my(cid:246)nnettyjen luottojen myynnist(cid:228) (bruttomyyntivoittoa noin 80 miljardia liiraa) ja noin 780 miljardia liiraa ep(cid:228)varmoista lai- nasaatavista. Italialaisten arvopapereiden myyn- nist(cid:228) on my(cid:246)s saatu pient(cid:228) myyntivoittoa. Lis(cid:228)ksi myynnist(cid:228) ja realisoinnista osamaksuilla tai muulla tavoin on tehty sopimuksia, jotka vuodesta 1998 alkaen tuottavat yhteens(cid:228) yli 580 miljardia liiraa. Kaiken kaikkiaan SGA:n hallitus on tarkastellut 3 789 miljardin liiran arvosta positioita ja tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset liirasta. yhteens(cid:228) 3 559 miljardista SGA:n selvitystoiminnan tulokset ensimm(cid:228)isen toi- mintavuoden aikana vastaavat odotuksia, jotka asetettiin Banco di Napolin rakenneuudistussuunni- telmaa laadittaessa. 1996, jolloin noudattama omaisuuser(cid:228)t luottotappiovarauksia d) Rotschild on vertaillut joidenkin sellaisten pank- kien luottojen arviointitapoja ja luottotappiovara- usten tekoa koskevia periaatteita, jotka ovat kokonsa ja maantieteellisen sijaintinsa suhteen Banco di Napoliin verrattavissa. Joulukuun 31 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) siirrettiin SGA:han, laaditun tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan Banco di Napolin ja taseen tervehdytt(cid:228)mist(cid:228) koskeva politiikka on samoilla linjoilla suurten pankkien kanssa tai kon- servatiivisempi. Koska SGA:lla on mahdollisuus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) toimintansa lopettamisesta ja sellaisten j(cid:228)l- jelle j(cid:228)(cid:228)vien omaisuuserien realisoinnista, joiden takaisinhankintaan ei ole perusteita, sen j(cid:228)lkeen kun suurin osa siirretyist(cid:228) varoista on saatu takai- sin, on kuitenkin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) arvioida tappiot. Rotschildin varovaisissa arvioissa lasketaan aineel- lisen tappion olevan korkeintaan 10 prosentin luokkaa sanoen 1 000—1 200 miljardia Italian liiraa. siirretyist(cid:228) varoista, toisin L 116/46 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 e) Mit(cid:228) tulee omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n rahoittamisesta Italian viranomaiset aiheutuviin kustannuksiin, ovat vakuuttaneet, ett(cid:228) korko, jota sovelletaan Banco di Napolin SGA:lle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n lainaan, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) periaatetta noudattaen, Banco di Napoli ei hy(cid:246)dy eik(cid:228) k(cid:228)rsi tappioita nykytilanteeseen verrattuna. Niinp(cid:228) koron on vas- tattava siirrettyjen omaisuuserien todellista tuottoa. T(cid:228)m(cid:228)n oletuksen mukaan SGA:n on pystytt(cid:228)v(cid:228) tuottoa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Banco di Napolin lainasta peritt(cid:228)v(cid:228)n koron maksa- miseen. omaisuuserien siirrettyjen Konsulttina toimineen Rotschildin analyysissa otetaan my(cid:246)s huomioon mahdollisuus rahoituksen ep(cid:228)tasapai- noon. Erityisesti on analysoitu sit(cid:228) mahdollisuutta, ett(cid:228) Banco di Napolin SGA:lle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n rahoituk- seen liittyv(cid:228)t menot ovat varmoja ja suuria, kun taas tulot, jotka saadaan siirrettyjen luottojen korkotuloina tai arvopapereille jaettuina osinkoina, ovat ep(cid:228)varmoja ja pieni(cid:228). Vuonna 1997 oli SGA:n maksettavana ole- vien Banco di Napolilta saamasta rahoituksesta aiheu- tuvien rahoituskulujen (1 089 miljardia liiraa) ja sen saamien korkotulojen — mukaan lukien viiv(cid:228)styskorot — (1 039 miljardia liiraa) v(cid:228)linen ero on 60 miljardia liiraa. Teoreettisesti t(cid:228)m(cid:228) ero voisi vaihdella eri syist(cid:228), joita ovat esimerkiksi mahdollinen viiv(cid:228)styskorkojen periminen luotoista, kiinte(cid:228)korkoisten ja vaihtuvakor- koisten luottojen suhde, rahoituskulujen asteittainen pieneneminen yleisen korkojen laskun seurauksena, SGA:n rahoituksen asteittainen pieneneminen poisto- jen ja takaisinmaksujen seurauksena ja SGA:han siir- rettyjen omaisuuserien asteittainen heikkeneminen. Jos oletetaan, ett(cid:228) vuoden 1997 edellytykset pit(cid:228)v(cid:228)t paik- kansa my(cid:246)s seuraavana tilivuotena, ja otetaan huomi- oon omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n suunniteltu elinik(cid:228) ja edell(cid:228) mainitut tekij(cid:228)t, vaihtelee ep(cid:228)tasapaino Rotsc- hildin varovaisten arvioiden mukaan 1 000—2 700 miljardin liiran v(cid:228)lill(cid:228) seuraavan 2—3 vuoden aikana, mukaan luettuna d kohdassa mainitut kustannukset. Italian viranomaisten mukaan t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saa- vutetut tulokset osoittavat, ett(cid:228) mahdollisuudet SGA:n toiminnan lopettamiseen nopeasti ja ilman merkitt(cid:228)vi(cid:228) tappioita ovat hyv(cid:228)t. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa komissio ei voi kuitenkaan sulkea pois sit(cid:228) mahdollisuutta, ett(cid:228) SGA:n omaisuuserien arvon asteittainen heikkeneminen voi tuoda mukanaan suuria tappioita ja lis(cid:228)t(cid:228) rahoitusku- lujen ja korkotulojen v(cid:228)list(cid:228) eroa. Viiv(cid:228)styskorkojen perimiseen liittyvien vaikeuksien ja muiden kokemus- ten perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) on asianmukaista hyv(cid:228)ksy(cid:228) tappioiden arvioiminen mahdollisimman suuriksi eli 2 700 miljardiksi liiraksi. Lis(cid:228)ksi valtionta- kuu kattaa teoreettiset enimm(cid:228)istappiot, 12 378 mil- jardia liiraa, jotka olisivat seurausta siit(cid:228) Rotschildin analyysissa oletetusta tilanteesta, ett(cid:228) SGA:n omistuk- seen j(cid:228)(cid:228)vill(cid:228) omaisuuserill(cid:228) ei ole positiivista arvoa. Kuten aikaisemmin muissa tapauksissa komissio on my(cid:246)s ottanut huomioon muita tekij(cid:246)it(cid:228), jotka voisivat pienent(cid:228)(cid:228) valtion maksettavana olevien kulujen aiheut- tamia lopullisia nettokustannuksia. syntyv(cid:228)t N(cid:228)iden kustannusten osalta on otettava huomioon, ett(cid:228) laissa N:o 588/96 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) omaisuudenhoi- toyhti(cid:246)ss(cid:228) mahdollisesti tappiot on ensi k(cid:228)dess(cid:228) katettava tuloilla, joita saadaan valtiovarain- ministeri(cid:246)n omistamien Banco di Napolin osakkeiden myynnist(cid:228). Jotta saataisiin kuva valtion nettokustan- nuksista, on sen vuoksi aiheellista, kuten aikaisemmis- sakin tapauksissa, v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) valtiolle omaisuudenhoito- j(cid:228)rjestelyst(cid:228) aiheutuvista bruttokustannuksista nettotu- jotka saadaan valtion omistamien Banco di lot, Napolin osakkeiden myynnist(cid:228). Lis(cid:228)ksi valtion omis- tuksessa edelleen olevan v(cid:228)hemmist(cid:246)osuuden arvo on selv(cid:228)sti omaisuuser(cid:228), jonka arvioiminen on varmem- paa kuin siin(cid:228) tapauksessa, jos rakenneuudistussuunni- telman on edelleen tuotettava tuottoa, mik(cid:228) tekee kyseisen yrityksen arvon arvioimisen ep(cid:228)varmemmak- si. Valtiovarainministeri(cid:246) on ilmoittanut aikovansa sopivan tilaisuuden tullen myyd(cid:228) osakeosuutensa, joka vastaa 17,4:(cid:228)(cid:228) prosenttia Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)omas- ta. Sen perusteella, kuinka Banco di Napolin osakkeet on noteerattu p(cid:246)rssiss(cid:228) viimeisen puolen vuoden aika- na, voidaan t(cid:228)m(cid:228)n omistusosuuden arvon katsoa ole- van noin 1 000 miljardia liiraa. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on viel(cid:228) huomautettava, ett(cid:228) valtio- varainministeri(cid:246) hy(cid:246)tynee Banco di Napolista 27,7 prosenttia omistavan BNL:n k(cid:228)ynniss(cid:228) olevasta yksi- tyist(cid:228)misest(cid:228). Banco di Napolin osakkeiden arvonnou- sun perusteella, jonka p(cid:246)rssikurssin kehitys viimeisen puolen vuoden aikana vahvistaa, BNL:n osuus Banco di Napolista on noin 1 500 miljardia liiraa. Valtiova- rainministeri(cid:246) hy(cid:246)tyy suoraan t(cid:228)st(cid:228) arvonnoususta BNL:n yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228), joka on jo aloitettu Italian hallituksen sitoumuksen mukaisesti, joka on muotoiltu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 annetussa p(cid:228)(cid:228)ministerin asetuksessa, jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n suunna- tusta tarjouksesta vakaan osakkeenomistajaryhm(cid:228)n perustamiseksi ja julkisesta myyntitarjouksesta, jonka nykyisen osakekurssin mukaan pit(cid:228)isi tuottaa valtiolle arviolta noin 10 000 miljardin liiran tulot. Sen j(cid:228)lkeen kun tarjous oli julkistettu eri pankeissa, sek(cid:228) italialai- sissa ett(cid:228) ulkomaisissa, valtiovarainministeri(cid:246) on valin- nut Banco Bilbao Vizcayan ostotarjouksen, joka koski 10:t(cid:228) prosenttia pankin p(cid:228)(cid:228)omasta. Seuraavan vaiheen on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tapahtua syksyll(cid:228) 1998, ja valtiovarainminis- teri(cid:246) on nimitt(cid:228)nyt henkil(cid:246)t, jotka vastaavat julkisen myynnin yhteensovittamisesta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on korostettava, ett(cid:228) valtiovarain- ministeri(cid:246) on ennen tulevaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 50 prosentin suuruisen omistusosuutensa myynti(cid:228), joka sill(cid:228) on markkinoilla, muuttanut BNL:n etuoikeutetut osak- keet tavallisiksi osakkeiksi, ja siten pienent(cid:228)nyt omis- tusosuutensa pankissa 85,5 prosentista 70 prosenttiin. kokonaisvaltaisesta 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/47 Yhteenvetona komissio katsoo, ett(cid:228) valtiolle omai- suudenhoitoyhti(cid:246)st(cid:228) nettokustannusten aiheutuvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), josta on v(cid:228)hennetty valtiovarainministeri(cid:246)n Banco di Napolin osakkeiden myynnist(cid:228) saamat tulot ja lis(cid:228)tulot BNL:st(cid:228) omistetun osuuden myynnist(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228), voidaan Italian viranomaisten antamien tietojen perusteella arvioida noin 200 miljardiksi liiraksi. Kokonaistukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mahdollinen ylitt(cid:228)minen voisi olla valtion lis(cid:228)tukea. Erityisesti valtion nettokustan- nusten poikkeaminen nykyisist(cid:228) laskelmista voisi muo- dostaa valtion lis(cid:228)tuen Banco di Napolille, koska n(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)kustannukset vastaavat niit(cid:228) tappioita, joista Banco di Napoli olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti joutunut vastaa- jollei varoja olisi siirretty SGA:han. Ep(cid:228)var- maan, muustekij(cid:228), joka liittyy t(cid:228)llaisten omaisuudenhoitoyh- ti(cid:246)iden perustamiseen, on niin selv(cid:228), ett(cid:228) komission tuelle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n on koskettava koko p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aikaista j(cid:228)rjestely(cid:228). K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa Rotschildin viimeaikaiset arviot perustuvat SGA:n perustamisen j(cid:228)lkeiseen kehitykseen, joka antaa omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n aihetta arvioita v(cid:228)ljent(cid:228)(cid:228) ja v(cid:228)himm(cid:228)istappioista. todenn(cid:228)k(cid:246)isist(cid:228) enimm(cid:228)is- Tappioiden olevan t(cid:228)ll(cid:228) 1 000—2 700 miljardia liiraa, kuten aikaisemmin todettiin. Hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n tukea komission on otettava huomioon suurin teoreettinen riski, jonka takaus kat- taa, 12 378 miljardia liiraa. ennustetaan hetkell(cid:228) velallisiin Omaisuudenhoitoj(cid:228)rjestelyn vaikutuksista todenneet, ett(cid:228) yrityksiin Italian viranomaiset ovat varojen selvitystila hoidetaan tiukkojen ammattimais- ten kriteereiden mukaan. Tarkoituksensa mukaisesti SGA:n on hoidettava siirrettyj(cid:228) omaisuuseri(cid:228) tavoittee- naan muuttaa ne rahaksi taloudellisten perusteiden mukaisesti. Erityisesti SGA:n on lyhyimm(cid:228)ss(cid:228) mahdol- lisessa ajassa pystytt(cid:228)v(cid:228) saamaan mahdollisimman suuret tulot luottojen takaisinperimisest(cid:228) ja muiden omaisuuserien realisoinnista. Jopa SGA:n johto on alis- tettu Banca d’Italian valvontaan. Komissio on pystynyt toteamaan, ett(cid:228) omaisuudenhoitoyhti(cid:246) toimii kuten yksityinen sijoittaja, jonka tavoitteena on toiminnan lopettamisesta aiheutuvien kustannusten minimointi. Komissio varaa itselleen kuitenkin mahdollisuuden tut- kia, onko tukea my(cid:246)nnetty velallisten yritysten tai SGA:lle siirrettyjen toimintojen hyv(cid:228)ksi. eritt(cid:228)in pieni summa, noin 36 miljardia Italian liiraa, joka vastaa noin 17,2 miljardin liiran nettosummaa yritysverojen v(cid:228)hent(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. Viranomaiset ovat korostaneet sit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napolille luottojen siir- ron yhteydess(cid:228) koituva etu on ollut eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)inen ja ett(cid:228) samanlaisiin tuloksiin olisi voitu p(cid:228)(cid:228)st(cid:228), jos pankki olisi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla rekister(cid:246)im(cid:228)tt(cid:228) siirtoa kos- kevia asiakirjoja, mik(cid:228) olisi ollut mahdollista, koska rekister(cid:246)inti on osapuolille vapaehtoista. Konttoreiden siirron ollessa kyseess(cid:228) rekister(cid:246)inti kuuluu ostajalle. Banco di Napolin tarve myyd(cid:228) omaisuuser(cid:228)t nopeasti asettaa sen heikkoon neuvotteluasemaan mahdollisiin ostajiin n(cid:228)hden, mink(cid:228) vuoksi ei ole kovin todenn(cid:228)- k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napoli voisi jollain tavoin saada kokonaan tai osittain takaisin ostajalle my(cid:246)nnetyt verotukselliset edut. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella komissio kat- soo kuitenkin, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet muodostavat valtiontuen, vaikka se onkin rajoitettu. Luottojen siir- toon liittyvien etujen osalta vaikuttaa silt(cid:228) kuin Banco di Napoli olisi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt rekister(cid:246)id(cid:228) asiakirjat pa- rantaakseen toimenpiteiden avoimuutta ja rauhoittaak- seen siten ostajia ja muita velkojia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustui siten aikomukseen siirt(cid:228)(cid:228) luotot paremmilla ehdoilla ja v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)mist(cid:228) koskevaa ep(cid:228)varmuutta. Sen vuoksi Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228) on taloudellista arvoa. Sama p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) voidaan my(cid:246)s tehd(cid:228) konttoreiden myynnist(cid:228), koska ei voida sulkea pois sit(cid:228) mahdolli- suutta, ett(cid:228) verotukselliset edut voisivat hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) taloudellisesti Banco di Napolia, koska rekister(cid:246)inti oli muodollisesti ostajan vastuulla. Koska kyseess(cid:228) oli poikkeus yleisest(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), joka sis(cid:228)ltyi pelastamista ja rakenneuudistusta koskevaan oikeudelliseen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)k- seen ja joka koski suoraan pankkia, on selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) toi- menpide toteutettiin Banco di Napolin auttamiseksi ja rakenneuudistuksen helpottamiseksi. Verohelpotusten sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n enimm(cid:228)istuen nettoarvo on noin 17 miljar- dia liiraa, kuten edell(cid:228) todetaan. 3. 3 Verohelpotukset Lain 3 artiklan 7 kohdan mukaisista verohelpotuksista Italian viranomaiset ovat sanoneet, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on Komissio katsoo, ett(cid:228) Banco di Napolille my(cid:246)nnetty valtiontuki, joka muodostuu edell(cid:228) mainituista teki- j(cid:246)ist(cid:228), on 4 217 ja 14 395 miljardin liiran v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) summaa arvioitaessa on otettava huomioon, ett(cid:228) valti- olla Banco di Napolista olevan suoran ja v(cid:228)lillisen omistusosuuden arvo on noin 2 500 miljardia liiraa: valtiontuen nettokustannukseksi tulee siis noin 2 717 miljardia liiraa ja sen mahdollinen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 11 895 miljardia liiraa, jos kaikki omaisuudenhoitoyh- ti(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t riskit otetaan huomioon. L 116/48 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 4. J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lisen kaupan v(cid:228)(cid:228)ristyminen 5. Banco di Napolille my(cid:246)nnetyn valtiontuen yhteis- markkinoille soveltuvuuden arviointi Rahoituspalvelujen vapauttaminen ja rahoitusmarkki- noiden yhdentyminen tekev(cid:228)t yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isest(cid:228) kau- pasta entist(cid:228) alttiimman kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiselle. Kun tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n sellaiselle luottolaitokselle kuin Banco di Napoli, joka my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) luottoja ja muuta rahoitusta yrityksille, jotka kilpailevat kansainv(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla, ja joka lis(cid:228)ksi tarjoaa rahoituspalveluja kilpaillen muiden eurooppalaisten pankkien kanssa ja ulottaa toimintansa ulkomaille Italian ulkopuolisella konttoriverkostollaan, se voi ep(cid:228)ilyksett(cid:228) vaikuttaa v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)sti yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan. N(cid:228)in on eri- tyisesti silloin, kun yhteinen raha otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja markkinat avataan, mik(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) kilpailupaineita yhtei- s(cid:246)n maissa. Lis(cid:228)ksi on otettava huomioon, ett(cid:228) vaikka pankit voi- vatkin harjoittaa kansallisten rajojen ulkopuolella perustoimintaansa, nimitt(cid:228)in talletusten vastaanotta- mista ja luottojen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228), ne kohtaavat usein ulkomaille laajentumiseen liittyvi(cid:228) esteit(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) esteet liityv(cid:228)t usein kansallisten pankkien paikalliseen juurtu- miseen, mik(cid:228) nostaa ulkomaisten kilpailijoiden mark- kinoille tulemisen kustannuksia. Koska alan vapautta- minen lis(cid:228)(cid:228) yh(cid:228) enemm(cid:228)n pankkien mahdollisuuksia tarjota palveluja toisissa j(cid:228)senvaltioissa, kuten esimer- kiksi Cre´dit Lyonnais, Deutsche Bank ja Westdeutsche Landesbank ovat jo tehneet, voi pankille, joko kan- sainv(cid:228)liselle tai kotimaiselle, my(cid:246)nnetty valtiontuki est(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n mahdollisuuden. Sen vuoksi jopa sellais- ten paikallisten pankkien, jotka muutoin joutuisivat j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n markkinat alhaisen tehokkuutensa ja kilpai- lykykyns(cid:228) vuoksi, s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi my(cid:246)nnetty tuki uhkaa v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) vapaata kilpailua yhteis(cid:246)ss(cid:228), koska se vaikeuttaa ulkomaisten pankkien tulemista Italian markkinoille. Ilman kyseess(cid:228) olevaa tukea Banco di Napoli olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti joutunut selvitystilaan. Siin(cid:228) tapauk- sessa Banco di Napolin omaisuuser(cid:228)t olisi voinut hankkia yksi tai useampi ulkomainen kilpailija, joka on halukas saamaan merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kaupallista jalansijaa Italiassa. Banco di Napolin asiakaskunta olisi lis(cid:228)ksi joutunut k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n toisten pankkien puoleen, mah- dollisesti ulkomaisten. Sen vuoksi on katsottava, ett(cid:228) Banco di Napolille my(cid:246)nnetty tuki kuuluu EY:n perus- tamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisala- an, koska se voi muodostaa valtiontuen, joka v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) kilpailua siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) sill(cid:228) on vaikutusta j(cid:228)sen- valtioiden v(cid:228)liseen kauppaan. 5. 1 Yleisi(cid:228) huomioita Sen j(cid:228)lkeen kun komissio on arvioinut, muodostaako Banco di Napolille my(cid:246)nnetty rahoitusapu valtiontuen, sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tarkastella, voidaanko tukea pit(cid:228)(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa on ensin todettava, ett(cid:228) kyseess(cid:228) ei ole luonteeltaan sosiaalinen tuki, jota my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)isille kuluttajille, eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tuki, jonka my(cid:246)nt(cid:228)misen tarkoituksena on tiettyjen Italian alueiden kehityksen edist(cid:228)minen. Kyseess(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole tuki, jonka tarkoituksena on taloudessa olevan vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistaminen, koska tuen tar- koituksena on poistaa yhden ainoan tukea saavan lai- toksen eli Banco di Napolin vaikeudet eik(cid:228) kaikkien alan toimijoiden kohtaamat vaikeudet. Syyt Banco di Napolin tappioihin l(cid:246)ytyv(cid:228)t sen itsens(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228) ja tun- tuvat suuressa m(cid:228)(cid:228)rin liittyv(cid:228)n pankin harjoittamaan agressiiviseen liiketoiminta- ja luottopolitiikkaan ilman huolellista riskien valvontaa. Niinp(cid:228) my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea ei voida perustella my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n Euroopan yhteisell(cid:228) edul- la. Ainoastaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poik- keus voi tulla kysymykseen. Tuen soveltuvuus yhteis- markkinoille on arvioitava yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea koskevien erityiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen (6) mukaisesti. Vaikeuksissa oleville yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) valtiontukea koskevan yleisen periaatteen mukaan tuen soveltuvuudelle asetetaan useita ehtoja, muun muassa seuraavat: 1) On toteutettava realistisille oletuksille perustuva rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla sijoite- tun p(cid:228)(cid:228)oman tuotto saadaan kohtuullisessa ajassa palautetuksi t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)lle v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset tasolle; n(cid:228)in varmistetaan yrityksen elinkelpoisuus pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). 2) Tuen kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)n vaikutuksen korvaa- miseksi on saatava riitt(cid:228)v(cid:228) vastasuorite, jotta voi- daan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) tuki ei ole yhteis(cid:246)n etujen vas- tainen. (6) Ks. alaviite 5. 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/49 3) Tuen tulee olla suhteessa niihin tavoitteisiin, joita sill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n saavuttamaan, ja se on rajoitettava ehdottomasti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, jotta yritys itse osallistuu mahdollisimman voimak- kaasti tervehdytt(cid:228)misponnisteluihin. 4) Rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava koko- naisuudessaan ja kaikki komission lopullisessa p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyt muut velvoitteet on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228). 5) Edellisten ehtojen t(cid:228)ytt(cid:228)misen valvomiseksi on luo- tava valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228). Rakenneuudistustukia koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)llainen rakenneuudistustuki on tavallisesti vain kerran tarpeen. 5. 2 Rakenneuudistussuunnitelman arviointi Banco di Napolin rakenneuudistussuunnitelman on laatinut luottolaitos liikepankki Rotschildin avustuk- sella, jonka valtiovarainministeri(cid:246) nimesi konsultiksi. Ensimm(cid:228)inen suunnitelma laadittiin vuonna 1996 kes(cid:228)kuun lopussa ja se sis(cid:228)lsi eri toimenpiteit(cid:228), joista osan toteuttaminen oli aloitettu jo vuoden 1996 alus- sa. Suunnitelmaa vahvistettiin ja tarkennettiin marras- kuun lopussa 1996, jotta Banco di Napolin yksityist(cid:228)- minen olisi mahdollista ennen vuoden loppua. Uuteen suunnitelmaan sis(cid:228)ltyy erityisesti noin 12 400 miljar- din Italian liiran arvoisten pankin omaisuuserien siirt(cid:228)- minen omaisuudenhoitoyhti(cid:246)(cid:246)n, tiukempien vakava- raisuuss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen hyv(cid:228)ksyminen sek(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)n ja yleiskustannusten v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n ohjelman tehostaminen. Suunnitelmassa ilmoitetaan ensin Banco di Napolin maksukyvytt(cid:246)myyden todelliset syyt, joihin sis(cid:228)ltyy joukko puutteita laitoksen rakenteessa, rahoituksessa, johdossa ja strategisessa suunnittelussa. Johdon osalta todetaan erityisesti, ett(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)hallinto ei ollut tar- koituksenmukaista, organisaatiorakenne oli monimut- kainen, tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228) riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, kaupallinen toi- minta kehittym(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ja varainhoito uskallettua. Stra- tegisen kehityksen osalta ett(cid:228) alueellinen laajentuminen ei ollut homogeenista, luot- topolitiikkaa ei valvottu, ulkomaan toimintoja ei ollut integroitu muuhun toimintaan, sijoitustoiminnan riskit analyysi osoittaa, varallisuuden olivat liian suuret ja ett(cid:228) innovatiivisia tuotteita ei ollut. N(cid:228)m(cid:228) puutteet johtivat siihen, ett(cid:228) luottotappi- oista aiheutui vakavia taloudellisia ja rahoitusongel- mia, p(cid:228)(cid:228)omanmuodostus oli riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), kannatta- vuus heikko ja maksuvalmius puutteellinen. Luottotap- piot lis(cid:228)siv(cid:228)t erityisesti rahoitustilanteen ep(cid:228)tasapainoa (korkomarginaalin pienentyminen ja vuotuiset tappiot) ja (tuottamattomien ep(cid:228)tasapainoa omaisuuserien lis(cid:228)(cid:228)ntyminen ja muiden kuin raskaiden jolloin rahoitusta oli haet- velkaerien v(cid:228)heneminen), tava normaalia enemm(cid:228)n pankkienv(cid:228)lisilt(cid:228) markki- noilta. Konttoriverkostolle oli tyypillist(cid:228) hallitsematon laajeneminen: konttoreiden avaaminen Pohjois-Italian alueella, jossa kilpailu pankkialalla on eritt(cid:228)in kovaa, ei johtanut odotettuihin tuloksiin, koska marginaalit olivat aivan liian vaatimattomia, riskit liian suuria ja rakennekustannukset eritt(cid:228)in korkeat. Henkil(cid:246)st(cid:246)kulut olivat suhteettomia verrattuna kehitykseen markki- noilla sek(cid:228) yksitt(cid:228)isell(cid:228) ett(cid:228) yleistasolla. Rakenneuudistussuunnitelma on osa kilpailukykyist(cid:228) ja avointa yksityist(cid:228)mist(cid:228), joka toteutetaan eritt(cid:228)in lyhyess(cid:228) ajassa, jopa ennen kuin saadaan vahvistus ter- vehtymisest(cid:228), ja jossa omaa p(cid:228)(cid:228)omaa lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)sti alle alan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn v(cid:228)himm(cid:228)istason, mik(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) mahdollisten ostajien olisi siirret- t(cid:228)v(cid:228) pankkiin p(cid:228)(cid:228)omaa. Komissio suhtautuu yleens(cid:228) my(cid:246)nteisesti t(cid:228)llaiseen toimenpiteeseen, koska se peri- aatteessa takaa sen, ett(cid:228) valtio voi lopullisesti ratkaista ongelman pankin tervehdytt(cid:228)misell(cid:228) ja parantaa osal- taan pankin hallintoa koskevaa yleist(cid:228) valvontaj(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228) (corporate governance), joka oli yhtym(cid:228)n tap- pioiden takana. Komissio pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaista ratkaisua soveliaana, koska sen avulla on mahdollista luoda tehokkaampi valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228), joka perustuu sellai- siin toimenpiteisiin, jotka eiv(cid:228)t h(cid:228)iritse markkinoita. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomautettava, ett(cid:228) Banco di Napoli on viime vuosien aikana valtion suoraan tai ep(cid:228)suoraan ilmaisemaan tukeen luottaen harjoittanut joka on osittain johtanut varomatonta politiikkaa, huomattaviin tappioihin. T(cid:228)llainen k(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen on erityisen sopimatonta kahdesta syyst(cid:228): ensinn(cid:228)kin sen vuoksi, ett(cid:228) yhti(cid:246)n hallinnon valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tehottomuus on johtanut valtiontuen lopullisen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n huomattavaan kasvuun osakkeenomistajilla yrityk- sen johdossa olevan passiivisen roolin vuoksi, mik(cid:228) on lis(cid:228)ksi saanut aikaan ”moraaliseen riskiin” (7) liittyv(cid:228)n ongelman. Toiseksi sen vuoksi, ett(cid:228) seuraukset virheel- lisest(cid:228) ja varomattomasta toiminnasta n(cid:228)kyv(cid:228)t pankki- alalla vasta jonkin ajan kuluttua, sill(cid:228) suurten riskien ottaminen n(cid:228)kyy tietyn, taloudellisina yleens(cid:228) pitk(cid:228)hk(cid:246)n ajan j(cid:228)lkeen, mink(cid:228) vuoksi uskallet- tua politiikkaa voidaan harjoittaa pitk(cid:228)n aikaa, mik(cid:228) aiheuttaa yh(cid:228) vakavampia h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228). tappioina (7) T(cid:228)m(cid:228) moraalinen riski (”moral hazard”) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) mit(cid:228) suurempia virheit(cid:228) hallinnossa tehd(cid:228)(cid:228)n, sit(cid:228) enemm(cid:228)n virheist(cid:228) vastuussa oleva yritys saa tukea. L 116/50 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 Rakenneuudistussuunnitelmassa kaikkia Banco di Napolin heikkoja kohtia ja pyrit(cid:228)(cid:228)n terveh- dytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pankin toiminta, palauttamaan varallisuu- den, rahoituksen ja kannattavuuden tasapaino sek(cid:228) takaamaan yksityist(cid:228)minen rajoitetussa ajassa. k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Erityisesti suunnitelman mukaan on tarkoitus v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) 2 480 ty(cid:246)paikkaa, joista 1 000 poistettiin jo vuoden 1996 aikana ja lis(cid:228)(cid:228) vuoden 1997 aikana. Asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset kustannukset hen- kil(cid:246)(cid:228) kohden, jotka vuonna 1996 olivat 125 miljoonaa liiraa, laskevat Italian pankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)n keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- selle tasolle, joka oli 117 miljoonaa liiraa. Hallinto- kustannuksia pienennet(cid:228)(cid:228)n 12 prosenttia vuonna 1997 ja 9 prosenttia vuonna 1998. Taulukko 3 Banco di Napolin liiketoimintasuunnitelma (mrd. ITL) 1995 1996 1997 1998 1999 Korkomarginaali 1 961 1 635 1 597 […] (*) […] (*) Palvelumarginaali 534 621 649 […] (*) […] (*) V(cid:228)litysmarginaali yhteens(cid:228) Henkil(cid:246)kus- tannukset Muut hallintokus- tannukset Yleiskustannukset yhteens(cid:228) 2 495 2 256 2 246 […] (*) […] (*) (cid:159) 1 512 (cid:159) 1 540 (cid:159) 1 322 […] (*) […] (*) (cid:159) 613 (cid:159) 550 (cid:159) 518 […] (*) […] (*) (cid:159) 2 125 (cid:159) 2 090 (cid:159) 1 840 […] (*) […] (*) K(cid:228)ytt(cid:246)kate 370 166 406 […] (*) […] (*) Luottotappiot ja varaukset (cid:159) 3 112 (cid:159) 1 533 (cid:159) 202 […] (*) […] (*) Muut varaukset (cid:159) 382 (cid:159) 500 (cid:159) 270 […] (*) […] (*) Satunnaiset tulot, netto Muut tekij(cid:228)t yhteens(cid:228) (cid:159) 24 201 90 […] (*) […] (*) (cid:159) 3 518 (cid:159) 1 832 (cid:159)382 […] (*) […] (*) Tulos ennen veroja (cid:159) 3 148 (cid:159) 1 665 23 […] (*) […] (*) Verot Tulos verojen j(cid:228)lkeen (cid:159) 8 (cid:159) 4 (cid:159) 4 […] (*) […] (*) (cid:159) 3 156 (cid:159) 1 669 19 […] (*) […] (*) (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen est(cid:228)miseksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen t(cid:228)t(cid:228) toisintoa toimituksellisesti muutettu. Muutetut kohdat on merkitty hakasulkeilla ja t(cid:228)hdell(cid:228). 300 pistett(cid:228) vuosien 1996 ja 1999 v(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) anto- ja ottolainauksen v(cid:228)lisen korkomarginaalin noin 130 pis- tett(cid:228). Talletusten kasvunopeus pysyy v(cid:228)h(cid:228)isen(cid:228), mutta sit(cid:228) vastoin investointien pit(cid:228)isi lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) selvemmin. V(cid:228)litysmarginaali pysyy tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tasolla provisio- tulojen lis(cid:228)(cid:228)ntymisen ansiosta; n(cid:228)iden tulojen osuuden v(cid:228)litysmarginaalista on sopeuduttava niihin korkeam- piin tasoihin, jotka ovat tavanomaisia enemm(cid:228)n kil- pailua kohtaaville pankeille. Kannattavuuden palautu- minen ei kuitenkaan n(cid:228)yt(cid:228) perustuvan vuoden 1995 tason alapuolella pysyvien v(cid:228)litysmarginaalien suuren- tumiseen, vaan ennemmin yleiskustannusten ja luotto- takaa my(cid:246)s kustannusten pienentymiseen. T(cid:228)m(cid:228) seikkojen ennusteen pysyess(cid:228) muuttumattomina, parantuminen perustuu tekij(cid:246)ihin, joita yritys pystyy suuressa m(cid:228)(cid:228)rin valvomaan eik(cid:228) markkinoiden ja liikevaihdon kas- vuun. Luottotappiovarausten v(cid:228)heneminen johtuu kan- nattamattomien luottojen siirrosta omaisuudenhoito- yhti(cid:246)(cid:246)n ja toiminnan v(cid:228)hentymisest(cid:228). Suunnitelman mukaan my(cid:246)s kannattamattomien luottojen korot sopeutetaan terveemm(cid:228)lle tasolle. paikkansapit(cid:228)vyyden muiden koska Korvaus Banco di Napolin omaisuudenhoitoyhti(cid:246)lle my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) lainoista ei ole kiinte(cid:228), vaan se perustuu indeksij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, jossa se sidotaan edelt(cid:228)v(cid:228)n vuo- den lyhyisiin markkinakorkoihin (ks. 2. 2 jakso). Tilan- teessa, jossa korot laskevat, t(cid:228)llainen menetelm(cid:228) n(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) antavan Banco di Napolille tyydytt(cid:228)v(cid:228)n korvauk- sen ottaen huomioon tavanomaisesti korkeamman korvauksen asiakasluotoista ja resursseista aiheutuvista kustannuksista. hallinnossa suunnataan Saatujen asiakirjojen analyysin perusteella suunnitelma Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)miseksi vaikuttaa riitt(cid:228)- v(cid:228)lt(cid:228). Rotschildin kaltaisen kansainv(cid:228)lisen liikepankin apu takaa, ett(cid:228) Banco di Napolin perustavanlaatuiset ongelmat on otettu huomioon tyydytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. t(cid:228)rkeisiin Rakenneuudistustoimenpiteet tekij(cid:246)ihin tavanomaisessa (henkil(cid:246)st(cid:246), organisaatio, tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228), kaupalliset kysymykset), strategiseen kehitykseen (asiakkaiden valinta, alueelli- nen kehitys, ja rahoitusrakenteeseen (oma p(cid:228)(cid:228)oma, luottojen laatu, kannattavuus, maksu- valmius). Suurin osa rakenneuudistustoimenpiteist(cid:228) on jo toteutettu, erityisesti yksikk(cid:246)kohtaisten ja absoluut- tisten ty(cid:246)kustannusten alentaminen. Palveluksessa ole- vasta henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228) aiheutuvat kustannukset pieneniv(cid:228)t vuoden 1997 aikana 142 miljardia Italian liiraa tai 11 prosenttia, kun taas erotetuista tai el(cid:228)kkeelle siirre- tyist(cid:228) henkil(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvat kustannukset pieneniv(cid:228)t 83 miljardia liiraa tai suhteellisesti 36 prosenttia. tuotekehitys) Suunnitelmassa esitetyt olettamukset vaikuttavat rea- listisilta. Lyhyiden korkojen odotetaan laskevan l(cid:228)hes Banco di Napolin vuoden 1997 tulos vahvistaa, ett(cid:228) tervehdytt(cid:228)minen on meneill(cid:228)(cid:228)n, ja ylitt(cid:228)(cid:228) liiketoimin- tasuunnitelmassa esitetyt odotukset, vaikka toiminnan volyymi pienentyikin. Jo ensimm(cid:228)isten kuuden kuu- kauden j(cid:228)lkeen nettotulos (16,8 miljardia liiraa) ylitti 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/51 odotukset ja vastasi tasoa, joka arvioitiin saavutetta- van vuoden lopussa. Vuoden 1997 j(cid:228)lkipuoliskolla toi- puminen vahvistui edelleen, ja Banco di Napolin vuo- den 1997 tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s osoitti odotettua suurempaa 142 miljardin liiran nettovoittoa, mink(cid:228) ansiosta Banco di Napoli pystyi jakamaan osinkoa etuoikeutetuille osak- keille. Tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s osoittaa erityisesti, ett(cid:228) Banco di Napoli pystyi pys(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ja jopa k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)li- tysmarginaalin pienentymisen suurien nettoprovisioi- den ja korkomarginaalin vakautumisen ansiosta. Yleis- kustannusten voimakas pienentyminen, joka on eri- tyisesti henkil(cid:246)st(cid:246)kuluihin radikaaleista liittyvist(cid:228) toimenpiteist(cid:228), n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan suunnitelman mukaista. Kehityksen perusteella voidaan olettaa, ett(cid:228) Banco di Napolin rakenneuudistussuunnitelmalla on tulevina vuosina hyv(cid:228)t edellytykset johtaa odotettuihin tuloksiin ja jopa ylitt(cid:228)(cid:228) ne. seurausta Banco di Napolin rakenneuudistussuunnitelman uskot- tavuutta vahvistaa se, ett(cid:228) yksityiset osakkeenomistajat ovat t(cid:228)ydellisesti osallistuneet yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen toteutettuun p(cid:228)(cid:228)omankorotukseen. Valtiovarainminis- teri(cid:246) on kielt(cid:228)ytynyt noin 900 miljardia liiraa koske- vasta toimenpiteest(cid:228), jonka toteuttamisesta ovat vas- tanneet l(cid:228)hes kokonaan yksityiset osakkeenomistajat, erityisesti INA (8). T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) INA:n ja yksityisten osakkeenomistajien hallitseva osallistuminen toimenpiteeseen tekee siit(cid:228) luonteeltaan kaupallisen ja lis(cid:228)(cid:228) Banco di Napolin rakenneuudistus- suunnitelman uskottavuutta. Italian viranomaisten mukaan pitk(cid:228)aikainen taloudelli- nen ja rahoituksellinen elinkelpoisuus, joka on jo nyt varmistettu rakenneuudistussuunnitelman sis(cid:228)lt(cid:228)mien toimenpiteiden ansiosta, varmistuu my(cid:246)s BNL:(cid:228)(cid:228)n yhdistymisen yhteydess(cid:228). Viranomaiset ovat korosta- neet n(cid:228)iden kahden pankin my(cid:246)nteisi(cid:228) synergiavaiku- tuksia Banco di Napolin kannattavuuteen ja BNL:n merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) panosta rakenneuudistukseen ennen yksi- tyist(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on mainittava, ett(cid:228) BNL:n yksityist(cid:228)miseksi toimenpiteet poistavat riskin, ett(cid:228) Banco di Napolin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta julkiselle siirtyy yksityiselt(cid:228) oikeushenkil(cid:246)lt(cid:228) (INA) oikeushenkil(cid:246)lle (BNL), ja siten ne pienent(cid:228)v(cid:228)t riski(cid:228), ett(cid:228) julkisia varoja on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n, jos raken- neuudistussuunnitelman sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t odotukset eiv(cid:228)t t(cid:228)y- ty. Sit(cid:228) vastoin BNL:n yksityist(cid:228)minen vahvistaa, ett(cid:228) Banco di Napolin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta siirtyy varmasti yksi- tyisiin k(cid:228)siin. jo toteutetut t(cid:228)llainen ehdotus voidaan toteuttaa. Joka tapauksessa t(cid:228)llaisessa sulautumisessa, jos ehdotus toteutettaisiin 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 annettun asetuksen mukaisesti ottaen huomioon kummankin pankin varat ja markkinanoteeraukset, luotaisiin uusi pankki, jonka p(cid:228)(cid:228)omasta suurin osa olisi yksityisess(cid:228) omistuksessa ja valtio olisi v(cid:228)hemmist(cid:246)osakas. Komissio on samoin halunnut varmistaa, ett(cid:228) mahdol- linen sulautuminen BNL:n kanssa ei vahingoittaisi sulautuman kautta luotavan yrityskokonaisuuden ja siten Banco di Napolin kannattavuutta. BNL:n kan- nattavuus on itse asiassa ollut viime vuosina melko vaatimaton eik(cid:228) sen perusteella voida t(cid:228)ydent(cid:228)vien tie- tojen puuttuessa p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) oman p(cid:228)(cid:228)oman tuotto uudessa BNL:n ja Banco di Napolin sulautumisen kautta syntyv(cid:228)ss(cid:228) pankissa olisi hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) yksityi- selle markkinataloudessa toimivalle sijoittajalle. Italian viranomaiset ovat t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) korostaneet, ett(cid:228) BNL on toteuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)n rakenneuudistussuun- nitelman, jonka BNL on kustantanut itse ennen sulau- tumista. Erityisesti BNL on jo tehnyt toimintaa ja rakenneuudistustoimenpiteit(cid:228) varten merkitt(cid:228)vi(cid:228) vara- uksia, jotka vastaavasti ovat pienent(cid:228)neet nettovaroja. Sen vuoksi on kohtuullista korostaa, ett(cid:228) sulautuminen ei tule vaikuttamaan negatiivisesti uuden pankkiyrityk- sen tuottoon verrattuna yksinomaan Banco di Napolia koskeviin laskelmiin. Pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) voidaan odot- taa my(cid:246)nteisi(cid:228) vaikutuksia. Liikepankki Rotschild on toimittanut komissiolle ker- tomuksen, jossa korostetaan BNL:n edistyst(cid:228) vuoden 1993 j(cid:228)lkeen, jolloin valittiin uusi johtoryhm(cid:228). Edell(cid:228) mainittujen varausten lis(cid:228)ksi BNL osoittaa selvi(cid:228) merkkej(cid:228) rakenteiden tervehtymisest(cid:228). Noudatetun strategian mukaisesti pankki on onnistunut pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n koko pankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) havaitun korkomarginaalin pienentymisen hallinnassa ja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n palvelutoimin- nan tuloja houkuttelemalla rahasto- ja vakuutuss(cid:228)(cid:228)st(cid:228)- miseen. Kustannuspuolella BNL on onnistunut pienen- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n todellisia henkil(cid:246)st(cid:246)kuluja, mik(cid:228) johtuu osit- tain ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n pienent(cid:228)misest(cid:228). Toteutettava johon sis(cid:228)ltyy muun rakenneuudistussuunnitelma, muassa edelleen (3 700 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)minen kolmivuotiskautena 1998—2000), antaa syyn odottaa t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) saa- vutettujen tulosten parantuvan l(cid:228)hivuosina. henkil(cid:246)st(cid:246)kulujen pienent(cid:228)minen Banco di Napolin ja BNL:n mahdollisesta yhdistymi- sest(cid:228) BNL:n yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ei viel(cid:228) ole selv(cid:228)(cid:228), milloin (8) INA on m(cid:228)(cid:228)ritelty yksityiseksi niiden tietojen perusteella, jotka Italian viranomaiset ovat antaneet sen osakkeen- omistajista, erityisesti institutionaalisten yksityisten sijoit- tajien merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) osuudesta ja niiden (cid:228)(cid:228)nim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Rotschild-pankki on arvioinut, ett(cid:228) Banco di Napolin ja BNL:n sulautuessa Banco di Napolin tulos paran- tuisi yhdentymisest(cid:228) BNL:n kanssa. Pankkien sulautu- misella voidaan saada merkitt(cid:228)vi(cid:228) noin 500 miljardin liiran synergiaetuja ottaen huomioon sen, ett(cid:228) pankit t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t toisiaan maantieteellisesti ja toiminnalli- sesti. Sulautuman pit(cid:228)isi luoda synergiaetuja henkil(cid:246)s- t(cid:246)n, muiden yleiskustannusten ja muiden kuin rahoi- tustulojen suhteen. Esimerkiksi henkil(cid:246)st(cid:246)puolella L 116/52 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 synergiaedut nousisivat noin 240 miljardiin liiraan (47,5 prosenttia kaikista henkil(cid:246)st(cid:246)kuluista) yleisiss(cid:228) johtoryhmiss(cid:228) toimivia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ja rationalisoimalla konttoriverkostoa Italiassa ja ulko- mailla. Synergiaedut olisivat 125 miljardia liiraa mui- den yleiskustannusten osalta (25 prosenttia kaikista yleiskustannuksista) ja 140 miljardia liiraa muiden kuin rahoitustulojen osalta (27,5 prosenttia kokonais- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228)), provisioiden kyseess(cid:228) ollessa. liikevoiton erityisesti ja Muihin sulautumatapauksiin verrattuna tehdyt oletta- mukset n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t riitt(cid:228)v(cid:228)n varovaisilta. Synergiaetujen lasketaan olevan noin 30 prosenttia toimintakustan- nuksista, kun ne muissa tapauksissa, esimerkiksi Ita- liaa ja Yhdistynytt(cid:228) kuningaskuntaa koskevissa, ovat olleet 35 prosenttia toimintakustannuksista. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena Banco di Napolin p(cid:228)(cid:228)oman tuot- toaste voisi nousta 7,6 prosentista 11,6 prosenttiin, jos mahdollinen sulautuminen BNL:n kanssa toteutetaan. T(cid:228)m(cid:228) taso riitt(cid:228)(cid:228) varmistamaan uuden yrityksen pitk(cid:228)- aikaisen taloudellisen ja rahoituksellisen elinkelpoisuu- den. Rotschildin liikepankin mukaan t(cid:228)llainen tulos edellytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) Banco di Napolin rakenneuudistus- suunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan ja ett(cid:228) Banco di Napolin ja BNL:n sulautuminen tapahtuu. Joka tapauksessa Banco di Napolin siirt(cid:228)minen INA/ BNL-yhtym(cid:228)(cid:228)n, jossa INA on enemmist(cid:246)osakas, var- mistaisi Banco di Napolin pitk(cid:228)aikaisen taloudellisen ja rahoituksellisen kannattavuuden, vaikka ilman suo- ranaista Banco di Napolin ja BNL:n sulautumistakin. Komissio katsoo edell(cid:228) esitettyjen seikkojen perusteel- la, ett(cid:228) pankkien mahdollisen sulautumisen yhteydess(cid:228) Banco di Napolin ja BNL:n muodostaman kokonai- suuden taloudellinen ja rahoituksellinen kannattavuus on varmistettu ja ett(cid:228) uusia valtion toteuttamia tuki- toimenpiteit(cid:228) ei tarvita. 5. 3 Tuen suhteellisuus tavoitteisiin n(cid:228)hden Mit(cid:228) tulee muiden rakenneuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea koskevien suuntaviivojen sis(cid:228)lt(cid:228)mien ehtojen t(cid:228)ytt(cid:228)miseen, komissio katsoo, ett(cid:228) Banco di Napoli osallistuu merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin rakenneuudistuksen kustannnuksiin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) muistuttaa, ett(cid:228) Banco di Napoli on vastannut omaisuudenhoito- yhti(cid:246)(cid:246)n siirretyist(cid:228) sitoumuksista aiheutuneista kustan- nuksista noin 4 400 miljardin Italian liiran arvosta, joka on yli kaksi kertaa enemm(cid:228)n kuin valtiovarainmi- nisteri(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)omankorotus. T(cid:228)h(cid:228)n on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) omai- suudenhoitoyhti(cid:246)(cid:246)n siirt(cid:228)misen lis(cid:228)ksi luopuminen 5 300 miljardin liiran arvoisista keskipitkist(cid:228) luotoista kahden vuoden aikana (1995 ja 1996), erityisesti rahoitusalan omistusosuuksista noin 210 miljardin lii- ran arvosta ja kiinteist(cid:246)ist(cid:228) noin 230 miljardin liiran arvosta. Periaate, jonka mukaan tuki on rajoitettava ehdotto- masti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, edellytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) toisaalta valvotaan, ett(cid:228) Banco di Napolilla on omaa p(cid:228)(cid:228)omaa riitt(cid:228)v(cid:228)sti lakis(cid:228)(cid:228)teisten velvoittei- densa hoitamiseen, mutta ett(cid:228) sill(cid:228) ei toisaalta ole omaa p(cid:228)(cid:228)omaa enemm(cid:228)n kuin on ehdottomasti v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n suhteen komissio toteaa, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- omahuollon alin taso on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) sen mahdolli- suuden mukaan, ett(cid:228) valtion toimenpiteen j(cid:228)lkeen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omaa tulee muilta osak- keenomistajilta. Kun esimerkiksi on kyse nopeasta tar- jouskilpailun kautta toteutettavasta yksityist(cid:228)misest(cid:228), voidaan olettaa, ett(cid:228) mahdollinen ostaja huolehtii siit(cid:228), ett(cid:228) lakis(cid:228)(cid:228)teiset velvollisuudet t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n. Komissio toteaa, ett(cid:228) valtiovarainministeri(cid:246)n osallistu- minen rahoitukseen 2 000 miljardin liiraan p(cid:228)(cid:228)oman- korotuksella on selv(cid:228)sti rajoitettua, koska se ei riitt(cid:228)- nyt vakavaraisuusasteen palauttamiseen niiden tappioi- den vuoksi, jotka kirjattiin vuoden 1996 lopussa ja jotka ovat pienent(cid:228)neet Banco di Napolin oman p(cid:228)(cid:228)- oman noin 1 000 miljardiin liiraan. Yhtym(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)detyn vakavaraisuusvaatimuksen ovat t(cid:228)ytt(cid:228)neet ostajat ja jotka ovat siirt(cid:228)- muut yksityiset osakkeenomistajat, neet Banco di Napoliin uutta p(cid:228)(cid:228)omaa vuoden 1997 aikana. Sen vuoksi voidaan katsoa, ett(cid:228) valtiovarain- ministeri(cid:246)n osallistuminen on todella rajoitettu ehdot- tomasti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. 5. 4 Esitetyt vastasuoritteet On syyt(cid:228) muistuttaa komission politiikasta, joka liittyy tuen kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)vien vaikutusten korvaamiseksi annettuihin vastasuoritteisiin. Vaikeuksissa olevien yri- tysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:246)nnet- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228) valtiontukea koskevissa yhteis(cid:246)n suuntaviivoissa todetaan, ett(cid:228) vastasuoritteiden tarkoituksena on pois- taa mahdollisimman pitk(cid:228)lti kilpailijoille aiheutuvat kielteiset vaikutukset. Muutoin tuki olisi vastoin yhteist(cid:228) etua eik(cid:228) sille voitaisi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. Vastasuoritteiden on merkitt(cid:228)v(cid:228) sellaista tuensaajayri- joka tyksen toteuttamaa t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) toimenpidett(cid:228), ylitt(cid:228)(cid:228) yrityksen tervehdytt(cid:228)mist(cid:228) varten v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)t rakenneuudistustoimenpiteet. Niinp(cid:228) vastasuorit- teiden on ensi sijassa oltava toimenpiteit(cid:228), joita ei suo- raan eik(cid:228) v(cid:228)lillisesti rahoiteta valtiontuella. 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/53 Komissio on v(cid:228)h(cid:228)n aikaa sitten osoittanut er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) toi- sessa pankkia koskevassa tapauksessa, ett(cid:228) on mahdol- lista arvioida tuen aiheuttama teoreettinen kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen. Suora suhde pankin p(cid:228)(cid:228)oman ja sen sitoumusten v(cid:228)lill(cid:228), jotka on painotettu sen riskitason mukaan, jonka pankki voi ottaa, m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n vaka- varaisuusvaatimuksen avulla, joka tekee mahdolliseksi mitata suoraan pankin p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen mahdolli- sesti aiheuttama teoreettinen vaikutus sen toimintata- soon. Luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta (9) 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktii- vin 89/647/ETY mukaan, jota on viimeksi muutettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996 (10) annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:228) 96/10/EY, vaka- varaisuusvaatimus on sama kaikille Euroopan pankeil- le, mik(cid:228) yksinkertaistaa p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen tai samalla tavoin vaikuttavan tuen vaikutuksen arvioin- tia. Jos tuki annetaan p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen muodossa, kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen voidaan arvioida summittain riskipainotettujen varojen perusteella. Yhden miljardin Italian liiran suuruinen p(cid:228)(cid:228)omankorotus tai samoin vaikuttava muu toimenpide esimerkiksi mahdollistaa sen, ett(cid:228) pankki voi olosuhteiden pysyess(cid:228) muutoin samoina lis(cid:228)t(cid:228) painotettuja omia varojaan (ottaen huo- mioon vakavaraisuusvaatimuksen, jonka mukaan yri- tyksen on noudatettava vakavaraisuusasteen kahdek- san prosentin v(cid:228)himm(cid:228)istasoa, joka lasketaan omien varojen perusteella, josta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n puolet muodostuu perusp(cid:228)(cid:228)omasta) 12,5—25 miljardia liiraa. vuoden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi K(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa tuki, joka nousee noin 2 217 miljardiin liiraan, muodostaa noin puolet vaka- varaisuusvaatimuksen 1994 lopussa vaaditusta omasta p(cid:228)(cid:228)omasta. Toisin kuin muissa tapauksissa ja kuten todetaan t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 5. 3 jaksossa, kyseisen tuen tavoitteena on p(cid:228)(cid:228)asiassa kattaa tappioita ja varmistaa pankin selviytyminen eik(cid:228) sellaisen p(cid:228)(cid:228)omatason s(cid:228)ilytt(cid:228)minen, joka mah- dollistaa toiminnan s(cid:228)ilytt(cid:228)misen aikaisemmalla tasol- la. Yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen vuonna 1997 my(cid:246)nnetyn p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen vakavaraisuusvaatimus pystyttiin t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. Tuki johtaa siis k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sii- hen, ett(cid:228) Banco di Napoli voidaan pit(cid:228)(cid:228) toiminnassa, tosin toiminta on v(cid:228)h(cid:228)isemp(cid:228)(cid:228) omaisuuden luovutus- ten vuoksi. avulla T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi rakenneuudistussuunnitelman sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t toimenpiteet vaikuttavat riitt(cid:228)vilt(cid:228) heikent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuen seurauksena olevaa kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymist(cid:228) mahdolli- simman paljon. Jo toteutetut toimenpiteet ovat ennen kaikkea pienen- t(cid:228)neet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti pankin kokoa. Taseen loppu- summa on pienentynyt vuoden 1994 lopun 121 000 miljardista liirasta 69 000 miljardiin liiraan vuoden 1997 lopussa, mik(cid:228) tarkoittaa 43 prosentin pienenty- mist(cid:228) kolmen vuoden aikana. Riskipainotetut varat ovat v(cid:228)hentyneet viel(cid:228) enemm(cid:228)n. Kun ei oteta huo- mioon 12 400 miljardin suuruisten varojen siirtoa omaisuudenhoitoyhti(cid:246) SGA:han, varat ovat pienenty- neet l(cid:228)hes 40 000 miljardia liiraa. Isveimer-tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n (jolla oli vuoden 1994 lopussa varoja l(cid:228)hes 15 000 miljardia liiraa) lopettamista vapaaehtoisen selvitystilan kautta ei kuitenkaan voida t(cid:228)ysin verrata vastasuoritteeseen, koska selvitystila oli jossa v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n osa rakenneuudistussuunnitelmaa, k(cid:228)ytett(cid:228)isiin valtion varoja. Koska kyseess(cid:228) on selvi- tystila ja kyseess(cid:228) olevat summat ainoastaan v(cid:228)litettiin Banco di Napolin kautta, voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) pankin auttamiseksi Isveimerin selvitystilan aikana toteutettui- hin toimenpiteisiin ei liity tukea. Selvitystila merkitsi kapasiteetin lopettamista. Banco di Napoli ei olisi pys- tynyt hankkimaan Isveimerin varoja selvitystilan yhteydess(cid:228), jollei olisi osoittautunut, ett(cid:228) oli mahdo- tonta myyd(cid:228) yritys toisille tai muuttaa se rahaksi edul- lisimmilla ehdoilla selvitystilan kautta. Banco di Napoli on lis(cid:228)ksi myynyt yli 300 miljardin liiran arvosta kiinteist(cid:246)j(cid:228) ja yli 200 miljardin liiran arvosta osakkeita. Esimerkiksi IMI:n ja Banca di Roman osakkeet on myyty voitolla. Lis(cid:228)ksi suunnit- teilla on viel(cid:228) noin 100 miljardin liiran arvoisten kiin- teist(cid:246)jen myynti. Italiassa Banco di Napoli on jo myynyt 50 konttoria Banca popolare di Brescialle ja 9 Banca Popolare Antoniana Venetalle. Lis(cid:228)ksi 18 muun konttorin myynti on aloitettu ja pit(cid:228)isi saada p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ennen vuoden loppua. Myydyt konttorit olivat kannattavia, mist(cid:228) on osoituksena yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) niiden markkinoilla her(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228) kiinnostus ja niist(cid:228) saatu hinta (290 miljar- dia ja 34,5 miljardia liiraa), toisaalta se osuus hinnas- ta, jonka ostaja on maksanut goodwill-arvosta (132 miljardia tai 46 prosenttia kaupan arvosta ja 21,3 mil- jardia liiraa tai 62 prosenttia arvosta). Kyseisten 59 konttorin myynnin seurauksena p(cid:228)(cid:228)stiin eroon yli 2 500 miljardin liiran luotoista. Luottoja pit(cid:228)isi olla mahdollista pienent(cid:228)(cid:228) viel(cid:228) noin 1 000 miljardia liiraa j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n 18 konttorin myynnin kautta. T(cid:228)t(cid:228) myynti(cid:228) voidaan siis pit(cid:228)(cid:228) korvauksena tuesta. Sen j(cid:228)l- keen kun 77 konttoria, joiden osuus konttorim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on noin 10 prosenttia, on myyty, Banco di Napoli tulee olemaan alueellinen pankki, jolla on ainoastaan muutamia konttoreita ulkomailla ja jonka toiminta Pohjois-Italiassa vaatimatonta. Konttoreiden myynti tai uudelleenj(cid:228)rjestely tulee ep(cid:228)ilyksett(cid:228) j(cid:228)lleen ajankohtaiseksi sulauduttaessa yhteen BNL:n kanssa. on (9) EYVL L 386, 30. 12. 1989, s. 14. (10) EYVL L 85, 3. 4. 1996, s. 17. Italian ulkopuolella Banco di Napoli on jo v(cid:228)hent(cid:228)nyt toimintaansa todella huomattavasti: osittain omistettu- L 116/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 jen yhti(cid:246)iden ja konttoreiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on laskenut kol- mestatoista kuuteen kahdessa vuodessa ja toiminnan volyymi puolestaan on jo pienentynyt noin 70 prosent- tia. Erityisesti investointitaso on pienentynyt noin 22 000 miljardia liiraa. Pariisin, Frankfurtin, Los Angelesin, Moskovan ja Soulin konttorit on suljettu ja muut (Barcelona) on puolestaan myyty. Banco di Napoli aikoo j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) Espanjan markkinat l(cid:228)hiaikoina. Muissa konttoreissa henkil(cid:246)kuntaa ja toimintaa on pienennetty. On syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) Banco di Napolin kansainv(cid:228)linen verkosto toimi voitollisesti muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Arvioinnissa on lis(cid:228)ksi otettu huomioon Luxemburgin sivukonttorin (Banco di Napoli International) siirt(cid:228)minen omaisuudenhoito- yhti(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)t(cid:228) ei kuitenkaan voida pit(cid:228)(cid:228) tuen vastasuo- ritteena, koska omaisuudenhoitoyhti(cid:246)n perustaminen on my(cid:246)t(cid:228)vaikuttanut Banco di Napolin pelastamiseen. Edell(cid:228) esitetyn perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) Banco di Napolin ja viranomaisten toteuttamat toimenpiteet korvaavat haittavaikutuksia merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla ja johtavat pankille my(cid:246)nnetyn tuen aiheuttaman kilpai- lua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)n vaikutuksen huomattavaan pienenty- miseen, vaikka ne eiv(cid:228)t voikaan poistaa t(cid:228)t(cid:228) vaiku- tusta kokonaan. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena komissio katsoo, ett(cid:228) Banco di Napolin tarjoamat vastasuoritteet ovat riitt(cid:228)vi(cid:228) ja vai- kuttavat osaltaan siihen, ett(cid:228) pankille my(cid:246)nnetyst(cid:228) tuesta tulee yhteismarkkinoille soveltuva. 5. 5 Muut tekij(cid:228)t Kuten rakenneuudistustukea koskevissa yhteis(cid:246)n suun- taviivoissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, komissio on tutkinut my(cid:246)s Banco di Napolin tilannetta verohelpotusten osalta. Mainittujen suuntaviivojen mukaan valtiontukea saa- nut yritys ei sen lis(cid:228)ksi voi saada verohelpotusta, joka vastaa tuen muodostavan p(cid:228)(cid:228)omankorotuksen katta- Italian viran- mien verotulojen menetysten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). omaiset ovat todenneet t(cid:228)st(cid:228) asiasta, ett(cid:228) Italian lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), 917/86 123 artiklassa, joiden mukaan s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) ehtoja, Banco di Napoli voisi hy(cid:246)ty(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) edusta, ei ole t(cid:228)y- tetty. s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen T. U. erityisesti Sen vuoksi voidaan todeta, ett(cid:228) valtion osallistuminen rahoitukseen ei vaikuta vahvistamalla Banco di Napo- lin asemaa enemp(cid:228)(cid:228) kuin on ehdottomasti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)- t(cid:246)nt(cid:228) eik(cid:228) rajoita sen eurooppalaisten kilpailijoiden mahdollisuuksia kilpailuun. P(cid:228)invastoin Banco di Napolin markkina-asema on jo pienentynyt merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti. Ottaen huomioon Banco di Napolin raken- neuudistustoimenpiteet toiminnan v(cid:228)hent(cid:228)miseksi voidaan kyseisen tuen sen vuoksi kat- soa noudattavan rakenneuudistustukia koskevia yhtei- s(cid:246)n suuntaviivoja ja se julistetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi. ponnistukset ja 6. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t Loppup(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228) esitetyn ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tie- tojen perusteella komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)missuunnitelmaan liittyy merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti valtiontukea, joka muodostuu erityisesti 2 000 miljardin Italian liiran suuruisesta p(cid:228)(cid:228)omankorotuk- sesta, Banca d’Italian 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun ministeri(cid:246)n asetuksen mukaisesti my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) lainoista SGA:n tappioiden kattamiseksi ja nettoarvol- taan 17 miljardin liiran suuruisista verohelpotuksista. Ottaen huomioon valtion arvioidut tulot meneill(cid:228) ole- vasta yksityist(cid:228)misest(cid:228) valtion kustannusten netto- arvoksi on arvioitu 2 217 miljardia liiraa ja niiden teo- reettinen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 11 895 miljardia liiraa. Banco di Napolin Banca d’Italialta 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syys- kuuta 1974 annetun asetuksen mukaisesti Isveimerin selvitystilan yhteydess(cid:228) saamat lainat eiv(cid:228)t kuitenkaan ole valtiontukea, jos m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) ehtoja noudatetaan. N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet on tutkittu tarkasti perustamisso- pimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perus- teella sen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi, voidaanko niiden katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)- kohtien perusteella voidaan katsoa, ett(cid:228) Banco di Napolin saama tuki t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaikeuksissa olevien yritys- ten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen my(cid:246)nnett(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) valtiontukea koskevien yhteis(cid:246)n suuntaviivojen vaatimukset edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) noudatetaan tiettyj(cid:228) ehto- ja, joista osa on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) taloudellisen ja rahoi- tuksellisen kannattavuuden kannalta ja toiset puoles- taan ovat vastasuoritteita, jotka ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) tuen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi yhteisen edun mukaiseksi. Tuen suuruuden vuoksi on lis(cid:228)ksi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) suunnitelman toteuttamista valvotaan erityisesti sulau- tumishankkeeseen sis(cid:228)ltyvien rakenneuudistustoimen- piteiden osalta, jotta komissiolle esitetty tervehdytt(cid:228)- missuunnitelma toteutetaan tehokkaasti ja t(cid:228)ydellisesti. Sen vuoksi Italian viranomaisten on t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) alkaen ilmoitettava komissiolle kuuden kuukauden v(cid:228)lein suunnitelman edistymisest(cid:228) ja kai- kista tapauksista, tulokset poikkeavat joissa saadut ennusteista. Suunnitelmaan ei saa tehd(cid:228) muutoksia, 4. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 116/55 jotka lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t Banco di Napolin saaman valtiontuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), ilman komission ennakkohyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). 2 artikla Rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mu- kaisesti komissio katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)llaisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)mi- sen on tavallisesti oltava tarpeen ainoastaan kerran. N(cid:228)ill(cid:228) ehdoilla kyseess(cid:228) olevalle tuelle voidaan my(cid:246)n- t(cid:228)(cid:228) poikkeus EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan kiellosta, koska sit(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla 1. Banco di Napolin tervehdytt(cid:228)mis-, rakenneuudis- tus- ja yksityist(cid:228)mistoimenpiteet, joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n 27 asetuksessa p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1996 annetussa N:o 163, jonka voimassaoloaikaa on jatkettu useita kertoja, viimeksi 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 annetulla asetuksella N:o 497, joka on muutettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1996 annetuksi laiksi N:o 588, ja erityi- sesti valtiovarainministeri(cid:246)n 2 000 miljardin Italian lii- ran suuruinen p(cid:228)(cid:228)omankorotus Banco di Napolille, verohelpotukset ja Banca d’Italian 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syys- kuuta 1974 annetun ministeri(cid:246)n asetuksen mukaisesti my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) laina Societa` per la Gestione di Attivita` joiden mahdollinen SpA:n tappioiden kattamiseksi, enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 14 395 miljardia liiraa, ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettua valtiontukea. N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet, joista valtiolle aiheutuvat netto- kustannukset ovat arviolta noin 2 217 miljardia Italian liiraa, mahdollisen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ollessa kuitenkin 11 895 miljardia liiraa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c ala- kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Edell(cid:228) 1 artiklassa mainittujen toimenpiteiden hyv(cid:228)k- symisen edellytyksen(cid:228) on, ett(cid:228) Italia noudattaa Banco di Napolin sitoumusta myyd(cid:228) tai lopettaa ennen vuo- den 1998 loppua 18 Pohjois- ja Keski-Italiassa sijaitse- vaa konttoria ja Madridin konttorin, sek(cid:228) seuraavia ehtoja: a) takaa, ett(cid:228) toteutetaan kaikki tervehdytt(cid:228)mistoi- menpiteet ja kaikki 1 artiklassa kuvaillussa j(cid:228)rjes- jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t telm(cid:228)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, komissiolle esitettyyn rakenneuudistussuunnitel- maan; b) rakenneuudistussuunnitelman ehtoja ei muuteta t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen ehtojen huomioon ottamisen j(cid:228)lkeen ilman komission ennakkohyv(cid:228)k- synt(cid:228)(cid:228); c) Banco di Napolilta poistetaan mahdollisuus saada verohelpotuksia, jotka vastaavat valtiovarainminis- teri(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)omankorotuksella katettujen verotulojen menetysten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228); d) konttoreiden, osakkeiden ja muiden omaisuuserien myynnist(cid:228) saadut tulot k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n Banco di Napo- lin talouden ja rahoituksen tervehdytt(cid:228)miseen; e) takaa, ett(cid:228) Banco di Napoli ei osta takaisin omai- suuseri(cid:228) Isveimerin selvitystilasta paitsi jos osoit- tautuu, ett(cid:228) on mahdotonta myyd(cid:228) yritys toisille tai realisoida se edullisimmilla ehdoilla selvitystilas- sa. 3 artikla Italian viranomaisten on toimittava t(cid:228)ysin yhteisty(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n toimitettava komissiolle seuraavat asiakirjat: valvomiseksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja a) Italian viranomaisten yksityiskohtainen kertomus komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja raken- neuudistussuunnitelman toteuttamisesta. Siin(cid:228) on oltava erityisesti: 2. Banca d’Italian Isveimerin selvitystilan yhteydess(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1974 annetun ministeri(cid:246)n ase- tuksen mukaisesti my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat eiv(cid:228)t ole valtion- tukea Banco di Napolille, jos n(cid:228)it(cid:228) varoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n tavalla, jonka yksityinen sijoittaja voi hyv(cid:228)ksy(cid:228), ja jos 2 artiklan e alakohdan ehto t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n. — valtion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa mahdollisesti edelleen olevaan yhtym(cid:228)(cid:228)n kuuluvien eri yhti(cid:246)iden taloudellisen ja rahoituksellisen tehokkuuden tarkastelu, jossa verrataan yksityiskohtaisesti tuloksia suunnitelmassa esitettyihin arvioihin, L 116/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 4. 5. 1999 — kuvaus kaikista niist(cid:228) toimenpiteist(cid:228), jotka val- tio on toteuttanut n(cid:228)iden yritysten hyv(cid:228)ksi p(cid:228)(cid:228)- omankorotuksina, takauksina, luotoista luopumisena tai muussa muodossa, rahoituksena, saanut teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, ja Isveimer yrityksen selvitystilan p(cid:228)(cid:228)ttymiseen saakka. N(cid:228)m(cid:228) asiakirjat on toimitettava komissiolle heti kun kyseisten yri- tysten hallitukset ovat hyv(cid:228)ksyneet ne. — yksityiskohtainen analyysi Banca Nazionale del Lavoron ja Banco di Napolin mahdollisen sulautumisen edistymisest(cid:228), — selvitys siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin sitoumus ja 2 artiklan ehdot on t(cid:228)ytetty. Komissio voi toteuttaa erityisi(cid:228) tarkastuksia n(cid:228)iden asiakirjojen ja suunnitelman a ja b alakohdan toteutta- misen arvioimiseksi. Kertomus on toimitettava puolivuosittain komis- sion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) siihen asti, kunnes sitoumus ja 2 artiklan ehdot on t(cid:228)ytetty. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla b) Taseet, tuloslaskelmat sek(cid:228) vuosi- ja puolivuotisti- linp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, jotka tarkasteltavien toimenpiteiden kohteena olevien yritysten johto on laatinut; kysei- set yritykset ovat Banco di Napoli ja Banca Nazio- nale del Lavoro, viimeksi mainitun yksityist(cid:228)mi- seen saakka, omaisuudenhoitoyhti(cid:246) Societa` di Ges- tione di Attivita` SpA siihen asti, kunnes se on Tehty Brysseliss(cid:228) 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998. Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission j(cid:228)sen