title: Euroopan unionin toiminta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla - Vuosikertomus 1998

eurovoc_concepts:
EU research policy
activity report
applied research
research and development
technological change

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1998 KOM(1998)4391opull. EUROOPAN UNIONIN TOIMINTA TUTKIMUKSEN JA TEKNOLOGISEN KEHITTÄMISEN ALALLA VUOSIKERTOMUS 1998 (Komission esittämä) tutkimustoimintaa koskevassa komission vuosikertomuksessa Tässä vuoden 1997 luodaan yleiskatsaus yhteisön tutkimuspolitiikassa vuoden aikana tapahtuneeseen kehitykseen ja kyseisenä vuonna harjoitettuun tutkimustoimintaan. Kertomuksen tarkoituksena on antaa tietoa, joka voi kiinnostaa tutkijoita, tutkimusorganisaatioita, teollisuusyrityksiä, tutkimuspolitiikan asiantuntijoita ja poliitikkoja, jotka ovat kiinnostuneita yhteisön ohjelmista, sekä Euroopan parlamenttia ja ministerineuvostoa1. Tässä viimeisimmässä vuosikertomuksessa on jälleen muutettu edellisinä vuosina noudatettua esitystapaa, koska siinä on pyritty ottamaan huomioon se, että yhteisön tutkimusohjelmien toteutuksesta on ollut saatavilla yhä tarkempaa tietoa. Uutta kertomusta on haluttu muuttaa myös edellisistä kertomuksista saadun palautteen perusteella, jota ovat antaneet erityisesti Euroopan parlamentti ja tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea CREST. Vuosikertomuksen kokonaisrakenne on kuitenkin vakioitu, mikä helpottaa tiedonhakua ja vertailua. Kertomuksessa luodaan yleiskatsaus tärkeimpään vuonna 1997 harjoitettuun tutkimustoimintaan (sekä vuoden 1998 toimintaan eräillä aloilla, joilla on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä tai tehty tärkeitä päätöksiä). Kertomuksen liitteessä tietoa kunkin neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan erityisohjelman toteutuksesta sekä esimerkkejä tuetuista hankkeista. Liitteessä II annetaan puolestaan tilastotietoa allekirjoitetuista sopimuksista, ehdotuksista ja rahoituksesta. Liitteessä III on luettelo muista tietolähteistä, joista saa lisätietoa yhteisön tutkimustoiminnasta (ks. seuraavan sivun huomautus). I annetaan yksityiskohtaista Vuosi 1997 oli yhteisön tutkimuspolitiikan kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeä. Amsterdamin sopimuksella muutettiin tutkimuksen oikeusperustaa, ja jos sopimus ratifioidaan, neuvoston päätöksiin ei enää tällä alalla vaadita yksimielisyyttä, mikä yksinkertaistaa päätöksentekoa ja yhdenmukaistaa tutkimuspolitiikan muiden politiikan alojen kanssa, joilla on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston välistä yhteispäätösmenettelyä. Tutkimustoiminta on saanut huomattavaa tukea myös Agenda 2000 -asiakirjasta, jossa komissio esittää laajentumista ja tulevaisuuden haasteita varten kehittämänsä strategian ja painottaa tietoja ja taitoja edistävän politiikan tärkeyttä. Lisäksi komissio antoi kyseisenä vuonna virallisen ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi, joka poikkeaa huomattavasti aikaisemmista ohjelmista, koska siinä pyritään entistä strategisempaan, keskitetympään ja yhtenäisempään tutkimustoimintaan, jolla tehostetaan yhteisön rahoitustuen vaikutuksia. Neljännen puiteohjelman toteuttamista jatkettiin samassa laajuudessa kuin vuonna 1996. Kaikista erityisohjelmista saatiin ja arvioitiin yhteensä lähes 24 000 ehdotusta, allekirjoitettujen sopimusten määrä oli 6 000 ja yhteisön varoja jaettiin 3 miljardia ecua erilaisiin tutkimushankkeisiin, joissa oli mukana yhteensä 24 000 osallistujaa. Neljänteen puiteohjelman kuuluvien hankkeiden määrä kasvoi vuoden 1997 loppuun mennessä yli 15 000 tutkimushankkeeseen, ja allekirjoitettujen sopimusten arvo nousi 8,2 miljardiin ecuun. Käynnissä olevien hankkeiden määrä oli 10 000. Hankkeisiin osallistuvien pk-yritysten määrää onnistuttiin lisäämään huomattavasti vuosien 1996 ja 1997 välisenä aikana (18 prosentista 24 prosenttiin kaikista osallistujista) samoin kuin niiden saamia määrärahoja (13 prosentista 16 prosenttiin kaikista määrärahoista). Tämä oli mahdollista lähinnä pk-yrityksiä tukevien tietotekniikan käyttöönoton ansiosta. (tutkimusyhteistyöhankkeet ja kartoituspalkinnot) toimenpiteiden ja l EY:n perustamissopimuksen 130 p artiklan ja puiteohjelmista tehtyjen EY:n ja Euratomin päätösten mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisen kertomuksen. * ** vuonna tutkimuspolitiikan kehittämisessä keskityttiin Kuluneena viidenteen puiteohjelmaan, josta komissio antoi virallisen ehdotuksensa huhtikuussa 1997. Euroopan parlamentti käsitteli ehdotusta ensimmäisen kerran joulukuussa 1997, minkä jälkeen komissio antoi muutetun ehdotuksensa tammikuussa 1998 ja neuvosto yhteisen kantansa saman vuoden maaliskuussa. Näillä valmisteluilla pyrittiin siihen, että viidennestä puiteohjelmasta ja sen toteutukseen tarvittavista erityisohjelmista voitaisiin tehdä päätös vuoden 1998 loppuun mennessä, millä taattaisiin rahoituksen jatkuvuus neljännen puiteohjelman voimassaolon päätyttyä vuonna 1998. edelleenkin Vuonna 1997 tehtiin päätös neljännen puiteohjelman lisärahoitusta koskevasta ehdotuksesta, jonka komissio oli tehnyt alkuvuodesta 1996. Päätös merkitsi 115 miljoonan ecun lisämäärärahojen myöntämistä moniin erityisiin tutkimuskohteisiin, kuten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) tutkimukseen. Lisäksi vuoden aikana edistyttiin huomattavasti ensimmäisen innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Kyseiseen toimintasuunnitelmaan sisältyy laaja valikoima toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan entistä suotuisammat olosuhteet Euroopassa harjoitettavalle innovaatiotoiminnalle. Vuoden 1997 aikana ja vuoden 1998 alussa kiinnitettiin erityistä huomiota ohjelmien hallinnointiin. Tavoitteena oli parantaa asteittain hallinnoinnin tehokkuutta ja laatua. Tämän lisäksi jatkettiin menestyksekkäästi hallintojärjestelmien kehittämistä ja parantamista, jolla pyrittiin siihen, että viidennen puiteohjelman täysin huomioon uudet keskittämisen, koordinoinnin ja joustavuuden periaatteet. toteutuksessa otettaisiin HUOMAUTUS EU:n tutkimustoiminnasta on saatavilla runsaasti lisätietoa säännöllisesti annettavista täydentävistä kertomuksista, joissa käsitellään tutkimustoiminnan eri näkökohtia. Tämän vuosikertomuksen lisäksi Euroopan komissio julkaisee lähinnä seuraavantyyppisiä asiakirjoja, jotka antavat yhdessä erittäin hyvän kokonaiskuvan EU:n tutkimustoiminnasta: - Vuosittaiset seurantakertomukset, joissa seurataan puiteohjelman ja erityisohjelmien laadusta ja toteutusta ja annetaan nopeaa ja riippumatonta palautetta toteutuksen edistymisestä. - Viisivuotisarviointikertomukset, jotka annetaan joka neljäs vuosi sekä puiteohjelmasta että erityisohjelmista ja joissa esitetään takautuvasti riippumattomia arvioita EU:n TTK-ohjelmien tarkoituksenmukaisuudesta, tehokkuudesta, tuloksista ja vaikutuksista. - Raportti Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista, jonka toinen painos julkaistiin joulukuussa 1997 ja jossa annetaan tietoa ja tehdään vertailevia analyysejä Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla harjoitettavasta TTK-toiminnasta ottaen huomioon koko maailman tilanne. - Tutkimus ja kehitys: vuositilastot on vuosittain julkaistava Eurostatin kertomus, jossa annetaan runsaasti tietoa yhteisön ja jäsenvaltioiden T&K-kustannuksista, T&K-henkilöstöstä ja patenteista. - Komission tärkeimmät vuosittaiset talousarvioasiakirjat eli alustava talousarvioesitys, talousarvio, konsolidoitu tulosti li ja tase. - Erilaiset tutkimukset ja analyysit, joita tehdään ja julkaistaan tutkimusohjelmien yhteydessä ja joissa käsitellään kulloinkin kyseessä olevan TTK-alan erityiskysymyksiä. Tärkeimmät asiakirjat luetellaan liitteessä III. * * * i <• v<[ • M"H"iiHM»^»j<i^i^iMii - —- • « • < p^ < s< „ < • ,—, ^ i;> ^ <, v | '. v- !- „r'r"' ", ,,",(< Î—, i, ,/j—"ir'X'l|PR»yj!)S,''|pii'i'f YHTEISÖN TTK-POLITIIKKA 1997-1998 1. TUTTOMUSPOLITTIKAN MUUTOKSET 1. 1 TTK-politiikan taustaa 1. 2 Viidennen puiteohjelman valmistelu 1. 3 Ensimmäisen Euroopan innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano 2. YHTEISÖN TUTKIMUSPOLITIIKAN MUITA TÄRKEITÄ OSATEKIJÖITÄ VUOSINA 1997-1998 2. 1 Neljännen puiteohjelman lisärahoitus 2. 2 CREST ja yhteisön politiikan ja kunkin maan kansallisen politiikan yhteensovittaminen 2. 3 Neuvoa-antavat komiteat 2. 4 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 2. 5 Kansainvälinen yhteistyö 3 TUTKIMUSTOIMINTA VUONNA 1997 JA PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 3. 1. Haasteet ja tieteelliset ja tekniset tulokset 3. 2. Puiteohjelmien seuranta 3. 3 Vuonna 1997 tehdyt sopimukset ja vuoden 1997 maksut: vuosittainen perustaja puiteohjelmat 3. 4. Puiteohjelmien täytäntöönpanoja Euroopan tutkimuspolitiikan tavoitteet 3. 4. 1. Yritysten osallistuminen 3. 4. 2. Pk-yritysten kannustaminen käyttämään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen mahdollisuuksia 3. 4. 3. Yhteisön tutkimuksen vaikutus Euroopan talouden kehittymiseen 4 TUTKIMUKSEN HALLINTO 1 LIITE I: TTK-TOIMINNAN TILANNEKATSAUS VUODELTA 1997 JA TYÖOHJELMA VUODELLE 1998 LIITE n; TILASTO- JA RAHOITUSTEETOJA: VUOTUINEN PERUSTA VUODELLE 1997 JA PUITEOHJELMAT LIITE Hl; TÄRKEIMMÄT YHTEISÖN TUTKIMUSTOIMINTAA KOSKEVAT KERTOMUKSET LUETTELO TÄRKEIMMISTÄ KÄYTETYISTÄ LYHENTEISTÄ m 1 1 2 4 7 7 7 8 10 12 13 13 14 14 15 15 16 17 18 20 75 96 97 Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevan politiikan tarkoituksena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja myötävaikuttaa siten Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kehittymiseen sekä parantaa Euroopan kansalaisten elämän laatua. EU:n TTK-politiikka täydentää kunkin jäsenvaltion kansallista tutkimustoimintaa ja tukee yhteisön politiikkaa muilla aloilla, kuten maatalouden, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, liikenteen, ympäristön, terveyden, koulutuksen ja energian aloilla. Euroopan unionin TTK-politiikkaa toteutetaan tutkimusohjelmilla, joiden piirissä Euroopan eri maiden liikeyritykset - myös pk-yritykset - yliopistot ja tutkimuskeskukset osallistuvat yhteisin tutkimushankkeisiin. EU:n TTK:n tutkimusaiheet määritellään monivuotisissa puiteohjelmissa. Nykyisen puiteohjelman (1994-1998) talousarvio on kokonaisuudessaan 13,215 miljoonaa ecua, josta EY. n neljännen puiteohjelman talousarvio on 11,879 miljardia ja Euratomin puiteohjelman talousarvio 1,336 miljardia ecua (ks. liitteen II taulukko 9). Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) ja sen seitsemän tutkimuslaitosta muodostavat yhteisön oman tutkimuskeskuksen, suoraa puiteohjelmien tutkimustoimintaa ja antaa tieteellistä tukea Euroopan unionin politiikalle muilla aloilla. YTK:n vuosikertomus 1997 on erikseen saatavana (liitteessä I on siitä lyhyt tiivistelmä). harjoittamalla toteutukseen osallistuu joka 1. TUTKIMUSPOLITIIKAN MUUTOKSET 1. 1 TTK-POLITIIKAN TAUSTAA Vuonna 1997 tutkimukselle annettiin entistä tärkeämpi tehtävä yhteisön yleisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa. Vuoden kaksi merkittävää poliittista tapahtumaa olivat Amsterdamin sopimuksen ja Agenda 2000 -asiakirjan viimeistely, joista viimeksi mainittu sisältää yhteisön toimielinten ja talouden tulevaa kehitystä koskevat komission ehdotukset. Molempien tapahtumien yhteydessä todettiin, että työttömyyden, kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen kaltaiset tärkeät kysymykset on ratkaistava lujittamalla yhteisön tietopohjaa ja rakentamalla Eurooppaa, joka on yhä lähempänä kansalaisiaan. jonka mukaan neuvoston on yhteispäätösmenettelyssä Amsterdamin sopimus on tutkimuspolitiikan kannalta merkittävä edistysaskel, koska se poistaa tehtävä päätöksensä vaatimuksen, yksimielisesti. Kyseinen muutos yhdenmukaistaa tutkimuspolitiikan muiden politiikan alojen kuten yhtenäismarkkinapolitiikan kanssa. Tämä on luottamuksenosoitus yhteisön säännöstöä kohtaan, ja sen toivotaan tasapainottavan keskustelua ja nopeuttavan päätöksentekoa neuvotteluissa, joita käydään tulevista puiteohjelmista. Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotetaan strategiaa, jolla pyritään selviytymään Eurooppaa kohtaavista kauaskantoisista muutoksista, joita tapahtuu geopolitiikan, väestönkehityksen, ympäristön, tekniikan ja talouden alalla ja jotka luovat uusia poliittisia ja taloudellisia tulevaisuudennäkymiä uudella vuosisadalla. Syrjimätön yhteiskunta, jossa on saavutettu kestävä kasvu ja työllisyys sekä korkea elämänlaatu, edellyttää dynaamisia yrityksiä sekä ammattitaitoisia ja asioista perillä olevia kansalaisia. Siksi tietoon liittyvät politiikat - tutkimus, innovaatio ja koulutus - ovat ratkaisevan tärkeitä. Niihin on varattava riittävästi varoja ja ne on kohdennettava tehokkaasti, jotta ne hyödyttäisivät mahdollisimman paljon koko Eurooppa. Agenda 2000 -asiakirjassa suositetaan, että viidenteen puiteohjelmaan varattaisiin aikaisempaa tiukemman talousarvion rajoissa jonkin verran enemmän määrärahoja kuin nykyiseen puiteohjelmaan. 1. 2 VIIDENNEN PUITEOHJELMAN VALMISTELU Vuosi 1997 oli ratkaisevan tärkeä myös yhteisön tutkimuspolitiikan kehityksen kannalta, sillä kuluneena vuonna komissio antoi viralliset ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi sekä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt (EY:n perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti) ja alustavan asiakirjan puiteohjelman tarkasta sisällöstä. Näillä valmisteluilla pyrittiin siihen, että tarvittavat päätökset voitaisiin tehdä ennen vuoden 1998 loppua, millä taattaisiin tutkimukseen myönnettävän rahoituksen jatkuvuus vuonna 1999. Komissio antoi kesäkuussa 1998 EY:n2 ja Euratomin3 puiteohjelmia ja yhteistä tutkimuskeskusta ehdotukse erityisohjel- miksi koskien. Viidettä puiteohjelmaa koskeva ehdotus Komissio antoi viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa huhtikuussa 19974. Ehdotus poikkesi huomattavasti edellisistä puiteohjelmista, ja siinä noudatettiin aikaisemmin laadittujen alustavien asiakirjojen suosituksia. Nämä asiakirjat olivat olleet laajalla lausuntokierroksella, ja niistä oli päästy yleiseen yhteisymmärrykseen. Komission ehdotuksessa tutkimustoiminnan perustaksi valittiin kuusi ohjelmaa - kolme aihealuekohtaista ja kolme horisontaaliohjelmaa - ja siinä noudatettiin erittäin kohdennettua ja yhtenäistä sekä EY:n että Euratomin puiteohjelmaan ja joka antoi suuremman mahdollisuuden joustavuuteen puiteohjelmien toteutuksessa. Lisäksi ehdotuksessa vahvistettiin tutkimusaiheiden valintaperusteet, joihin sisältyivät tutkimuksen sosiaalinen ja taloudellinen merkitys sekä korkea eurooppalainen lisäarvo. jota sovellettiin lähestymistapaa, Komissio antoi edellä mainitut ehdotuksensa ennen kuin se oli antanut talouskehitystä koskevan ennusteensa ja ehdotuksensa siitä, miten yhteisön kokonaistalousarviota olisi kehitettävä vuodesta 2000 alkaen. Viimeksi mainitut asiakirjat annettiin heinäkuussa 1997 Agenda 2000 -asiakirjan yhteydessä samoihin aikoihin kuin muutettu puiteohjelmaehdotus5. Muutetussa ehdotuksessa ehdotettiin Agenda 2000 -asiakirjassa esitettyjen poliittisten tavoitteiden ja rahoitusnäkymien mukaista kokonaistalousarvioita lisätä 16,3 miljardiin ecuun neljänteen puiteohjelmaan verrattuna, mikä on kolme prosenttiyksikköä enemmän kuin kiinteä prosenttiosuus BKT:sta. lisäämistä. Määrärahoja aiottiin sekä määrärahojen Muutettu ehdotus oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 1997. Parlamentti kannatti siirtymistä aikaisempaa strategisempaan ja keskitetympään puiteohjelmaan, jossa otetaan huomioon Euroopalle tärkeät kysymykset ja joka yhtenäistää tutkimustoimintaa jakamalla sen muutamaan suureen aihealuekohtaiseen ohjelmaan. Tätä ehdotusta kannattivat myös talous- ja sosiaalikomitea6 sekä alueiden komitea7. Parlamentti ehdotti puiteohjelman määrärahojen lisäämistä 16,7 miljardiin ecuun sekä useita muutoksia ohjelman rakenteeseen. Näitä muutoksia olivat aihealuekohtaisten ohjelmien määrän lisääminen neljään sekä energia- ja ympäristötutkimuksen yhdistäminen erilliseksi ohjelmaksi. Lisäksi parlamentti teki muutoksia tutkimustoiminnan sisältöön. Parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen komissio muutti ehdotustaan pääasiallisesti kahdella tavalla. Ensiksi se sisällytti siihen useita tarkistuksia, joita parlamentti oli tehnyt tutkimustoiminnan 2 KOM (98) 305, 10. 6. 1998. 3 KOM (98) 306, 10. 6. 1998. 4 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002); ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998- 2002). KOM(97) 142. 5 KOM(97) 439 lopullinen, 11. 8. 1997. 6 CES 1407, 1997 (EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 133). 7 CdR 158/97 lopullinen, 17. -18. 9. 1997. sisältöön8 ja jotka paransivat komission ehdotusta. Toiseksi se ehdotti puiteohjelmarakennetta, johon kuuluisi neljä aihealuekohtaista ohjelmaa. Viimeksi mainitulla ehdotuksellaan komissio halusi ottaa huomioon parlamentin näkemyksen tutkimustoiminnan jakautumisesta ja säilyttää samalla yhtenäisen lähestymistavan, jossa keskityttäisiin alkuperäisen poliittisen periaatteen mukaisesti sosiaalis taloudellisiin tavoitteisiin. Alun perin ehdotettu 16,3 miljardin talousarvio pysyi 14. tammikuuta 1998 annetussa muutetussa ehdotuksessa ennallaan. Tutkimusasioiden neuvosto käsitteli ehdotusta ensimmäisen kerran 15. toukokuuta ja keskusteli siitä tarkemmin 10. marraskuuta 1997, jolloin se käytti apunaan CRESTin antamia lausuntoja ehdotuksen tieteellis-teknisestä sisällöstä. Neuvosto sopi yhteisestä kannasta 12. helmikuuta 1998 pitämässään kokouksessa ja vahvisti sen virallisesti 23. maaliskuuta 1998. Yhteisessä kannassa vahvistettiin neljään ohjelmaan perustuva rakenne ja muutettiin tutkimustoiminnan sisältöä jotakuinkin samoin tavoittein kuin parlamentin tarkistuksissa ja komission muutetussa ehdotuksessa joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Yksi merkittävä poikkeus komission ehdotuksesta oli kokonaistalousarvio, joka yhteisessä kannassa vahvistettiin 14 miljardiksi ecuksi9. Kun inflaatio on otettu huomioon, tämä talousarvio jää huomattavasti pienemmäksi kuin neljännen puiteohjelman talousarvio. Lisäksi neuvosto ehdotti, että neljättä aihealuekohtaista ohjelmaa varten tarvittaisiin kaksi komiteaa, joista toinen käsittelisi ympäristö- ja toinen energia-asioita. Komissio ilmoitti myöhemmin parlamentille antamassaan tiedonannossa suhtautuvansa näihin seikkoihin suurin varauksin. Viidennen puiteohjelman tieteellis-teknoloeista sisältöä koskeva lausuntokierros Vuoden 1997 aikana koostettiin uuden puiteohjelman sisältöä. Tässä työssä pyrittiin kahteen tavoitteeseen: saavuttamaan ehdotuksessa asetetut poliittiset päämäärät ja luomaan ehdotetun talousarvion mukainen tutkimustoimintakokonaisuus. Puiteohjelmaehdotuksen julkaisemista edelsi laaja lausuntokierros. Ehdotuksessa voitiin käyttää hyväksi merkittävää selvitystyötä ja ottaa huomioon tutkijoiden ja teollisuuden erityisryhmien hyödyllinen työpanos. Puiteohjelman valmisteluun osallistuivat varsin monet eurooppalaisen tutkimustoiminnan harjoittajat. Vuoden 1997 lopussa laskettiin, että lausuntoja oli saatu yli 300, joista lähes 150 oli peräisin eurooppalaisilta järjestöiltä ja yli 170 yksityisiltä organisaatioilta. Viimeksi mainituista lausunnoista 50 edusti eurooppalaisten teollisuus- ja ammattijärjestöjen näkemyksiä. Viidennen puiteohjelman tieteellis-teknistä sisältöä käsiteltiin helmikuussa 1997 pidetyssä erityiskonferenssissa, jossa tutkijoiden, teollisuuden ja käyttäjien edustajat esittivät näkemyksiään. Lausuntokierrosta jatkettiin heinäkuussa 1997, jolloin erityisohjelmien tulevaa sisältöä pohdittiin aikaisempaa perusteellisemmin eri osapuolten kesken. Neuvoja saatiin myös tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteata CRESTiltä sekä komission neuvoa-antavilta elimiltä IRDACilta ja EST Alta (ks. luku 2). Marraskuussa 1997 annettiin alustava asiakirja erityisohjelmien ehdotetusta sisällöstä10. Tätä asiakirjaa on ajantasaistettu ja muutettu puiteohjelman sisällöstä esitettyjen huomautusten sekä niiden muutosten perusteella, joita parlamentti ja neuvosto tekivät ensimmäisessä käsittelyssä puiteohjelman 8 Parlamentti oli ehdottanut useita uusia avaintoimintakokonaisuuksia, joiden aiheena olivat elämän kemialliset ja molekulaariset edellytykset, terveydenhuoltojärjestelmät, joissa otetaan huomioon ikääntyminen ja vammaiset, sekä maailmanlaajuiset ympäristömuutokset ja ilmasto, uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöönoton aiheuttamat sosiaaliset muutokset ja maa-ja meriliikenteen tekniikat. Lisäksi parlamentti ehdotti, että edistyneitä energiajärjestelmiä ja -palveluja koskeva avaintoimintakokonaisuus, joka sisältyi komission ehdotukseen, jaettaisiin kahteen avaintoimintakokonaisuuteen, joiden aiheena olisivat fossiiliset polttoaineet ja uusiutuvat energialähteet. 9 Koska yhteisessä kannassa ei haluttu ennakoida vuodesta 2000 alkaen sovellettavia rahoitusnäkymiä koskevaa päätöstä, siinä todettiin, että talousarvio on jaettava vuosiksi 1998-1999 ja 2000-2002 ja että viimeksi mainittua osaa on tarkistettava, jos se ei vastaa tulevia rahoitusnäkymiä tai jos kyseisistä rahoitusnäkymistä ei tehdä päätöstä. 10 KOM(97) 553 lopullinen, 5. 11. 1997. rakenteeseen. Alustava asiakirja on erityisohjelmia koskevien komission ehdotusten tieteellis-teknisen sisällön perusta. Puiteohjelman toteutuksen valmistelu Samoihin aikoihin kun komissio valmisteli puiteohjelmaehdotusta, neuvotteli siitä ja koosti sen sisältöä, se alkoi valmistella myös puiteohjelman toteutusta. Nämä valmistelut olivat erityisen tärkeitä, koska puiteohjelman toteutus oli mukautettava uuteen lähestymistapaan. Toteutusta valmisteltiin erityisesti seuraavin keinoin: • Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt, joista komissio teki virallisen ehdotuksen 15. joulukuuta 199711. Koska nämä säännöt ovat puiteohjelman hallinnoinnin kannalta ratkaisevan tärkeitä, niihin on sisällytetty monia uutuuksia, joita ei ollut aikaisemmissa ohjelmissa. Kaikkiin erityisohjelmiin sovelletaan ensimmäisen kerran yhtäläisesti kattavaa, johdonmukaista ja avointa säännöstöä, jota täydennetään tarvittaessa vähimmäismäärällä kuhunkin ohjelmaan sovitettuja erityissääntöjä. Tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevat säännöt vaihtelevat yleensä yhteisön rahoitusosuuden mukaan, joka määräytyy puolestaan sen perusteella, miten lähellä hanke on kaupallista hyödyntämistä. Teollis-ja tekijänoikeuksiin sovelletaan joustavampaa järjestelmään, joka antaa toimeksi saajille mahdollisuuden neuvotella varsinkin yksinoikeuksia koskevia täydennetään erityissopimuksia asiaa koskevia kilpailusääntöjä noudattaen. Järjestelmää valvomalla tavanomaista tarkemmin tulosten hyödyntämisvelvollisuuden täyttämistä ja lisäämällä teknistä toteutusta koskevan suunnitelman painoarvoa. • Ohjelman toteutukseen liittyvien käytännön järjestelyjen kehittäminen. Näissä järjestelyissä on noudatettava viidenteen puiteohjelmaan sovellettavaa uutta lähestymistapaa, ja niiden on tehostettava ohjelman hallinnointia aikaisempaa laaja-alaisemmin. Nämä tarpeet on tuotu esille useissa peräkkäisissä tutkimusasioiden neuvoston kokouksissa. Viidennen puiteohjelman uusi rakenne antaa mahdollisuuden yksinkertaistaa ja parantaa teollisuuden, tutkijoiden ja käyttäjien kuulemista sellaisten järjestelyjen avulla, joita noudatetaan koko ohjelman toteutuksessa. Komissio pohti näitä seikkoja alustavasti, ja niistä keskusteltiin epävirallisesti ministerien henkilökohtaisten edustajien kanssa loppuvuodesta 1997. Toisen työn kohteena olivat kesäkuussa 1996 pidetyn, tutkimusohjelmien hallinnointia käsitelleen seminaarin päätelmät, joita pyrittiin noudattamaan kehittämällä uuden puiteohjelman toiminnallisia puolia (ks. luku 4). 1. 3 ENSIMMÄISEN EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO Vuonna 1997 jatkettiin panostamista ensimmäisen innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen tekemällä sarja koordinoituja aloitteita. Komission työhön osallistuivat kaikki yksiköt, joiden aloja asia koski (innovaatio, sisämarkkinat, teollisuus, koulutus sekä tutkimus ja kehitys). Ensimmäisen vaiheen aikana komission toiminta keskitettiin pääasiallisesti seuraaville viidelle alalle: • Teollis- ja tekijänoikeuksien suojeleminen: Komissio antoi 24. kesäkuuta 1997 yhteisön patentteja ja eurooppalaista patenttijärjestelmää käsittelevän vihreän kirjan. Vihreällä kirjalla käynnistettiin keskustelu, josta toivotaan syntyvän käytännön ehdotuksia keinoiksi, joilla 11 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta; ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevien sääntöjen osalta (KOM(97) 587, 15. 12. 1997). Huomautus: Euratomin puiteohjelman yhteydessä saatujen tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä määrätään Euratomin perustamissopimuksessa. Jotta innovaatiotoimintaan patenttijärjestelmää voidaan yksinkertaistaa tehostamalla sitä ja vähentämällä patentoinnin ja kustannuksia. tekijänoikeuksien suojelusta, komissio perusti Innovaatio-ohjelman yhteydessä neuvonta- ja tiedotuspalvelun jakamaan tietoa yhteisön tutkimusohjelmiin osallistuville tahoille. Toinen edistysaskel otettiin biotekniikan kaltaisilla nopeasti kehittyvillä aloilla tehtyjen innovaatioiden suojelussa: komissio antoi biotekniikan keksinnöistä luonnoksen tarkistetuksi direktiiviksi, jonka parlamentti hyväksyi myöhemmin ja josta sisämarkkina-asioiden neuvosto pääsi poliittiseen yksimielisyyteen marraskuussa 1997 pitämässään kokouksessa. osallistuville voitaisiin tiedottaa teollis- että sitä on aiheellista ja ja kilpailukykyyn Innovaatiotoiminnan rahoitus: Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, miten yksityiset rahoittajat saataisiin kiinnostumaan innovaatiotoiminnan rahoittamisesta. Tätä kysymystä pidettiin tärkeänä, koska Eurooppa on jäänyt kilpailijoistaan jälkeen tällä innovaatiotoiminnan kannalta keskeisellä alalla. Tutkimusasioiden neuvosto totesi 10. marraskuuta 1997, että kysymystä voidaan käsitellä yhteisönlaajuisesti jotta tutkimustoimintaan tulisivat huomioon otetuiksi. Amsterdamissa ja Luxemburgissa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot antoivat vahvan tukensa innovaatiotoimintaan kohdennettavalle rahoitukselle, minkä ansiosta vuosina 1998 ja 1999 voidaan käyttää huomattava määrä varoja investointipankki, Euroopan investointirahasto, yhteisön talousarvio) eurooppalaisten innovatiivisten ja huipputekniikan alan yritysten omarahoituksen kehittämiseen12. Edellä mainittuja toimia täydentävät seuraavat aloitteet: eri ohjelmien rahoitusfoorumit, neuvontapalvelun perustaminen ja yhteisötason järjestelmä esikuva-analyysin käyttämiseksi innovaatiotoiminnan rahoituksessa. lähestyä puiteohjelman kautta, liittyvät näkökohdat (Euroopan (eurooppayhtiö, (sisämarkkinalainsäädännön Lainsäädäntöjä hallinnon yksinkertaistaminen: Sen lisäksi, että tällä alalla on edistetty SLIM- tunnustettuja toimia yksinkertaistamista) yritysmuotoja ja kehitystoimintaa harjoittavan yhteisyrityksen yhtiöjärjestykseen liittyvä hanke), sen merkittävin aloite on BEST-erityisryhmän perustaminen. Erityisryhmän tehtävänä on laatia Cardiffissa kesäkuussa 1998 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta varten käytännön ehdotuksia siitä, miten hallinnollisia menettelyjä voidaan yksinkertaistaa ja lainsäädännön laatua parantaa (sekä yhteisö- että jäsenvaltiotasolla). ja koko EUssa eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät, tutkimus- Koulutus: Koulutukseen panostettiin huomattavasti etenkin sellaisilla toimilla, joilla edistetään opiskelijavaihtoa ja tietotekniikan käytön tehostamista (Oppiminen tietoyhteiskunnassa -aloite), sekä kokeilutoimilla, joiden tavoitteena oli innovaatiokulttuurin vahvistaminen ja joilla tuetaan tutkimustoiminnan hyödyntämishankkeita. (Erasmus-harjoittelu, Europass-todistus, Campus Voice -palvelu) • Tutkimuksen suuntaaminen innovaatiotoimintaan: Tämä ensisijainen ala otettiin huomioon viidettä puiteohjelmaa valmisteltaessa. Ehdotettu viides puiteohjelma on aikaisempia ohjelmia tiiviimpi (neljä aihealuekohtaista ja kolme horisontaaliohjelmaa), ja innovaatio asetetaan siinä ohjelmien nimenomaisesti yhdeksi kaikkien ohjelmien sovellusten avaintoimintakokonaisuuksilla pyritään kehittämistä. Lisäksi komissio on ryhtynyt toimiin, joilla pyritään yhteisen tutkimuskeskuksen taitotiedon ja asiantuntemuksen parempaan hyödyntämiseen. tavoitteeksi. Aihealuekohtaisten edistämään kohdennettujen teollisten 12 Toteutettujen toimien tavoitteena oli kohdentaa rahoitusta (erityisesti riskirahoitusta) innovaatiohankkeiden alkuvaiheeseen. Innovaatio-ohjelman yhteydessä käynnistettiin heinäkuussa 1997 I-TEC-pilottihanke, jonka tavoitteena on auttaa riskirahoittajia hankkimaan itselleen huipputekniikan alan hankkeiden arviointiin ja hallinnointiin tarvittavia pysyviä voimavaroja. totesivat ja hallitusten päämiehet 1997 pitämässään Valtioiden työllisyyshuippukokouksessa, että tutkimusta, innovaatiotoimintaa ja yrittäjähenkeä olisi edistettävä, jotta työttömyys saataisiin vähenemään Euroopassa. Yhtenä komission ensisijaisena tavoitteena on jatkaa innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista vuonna 1998 erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien, ja yrittäjähengen rahoitusmahdollisuuksien, hallinnon yksinkertaistamisen kehittämisen osalta. 20. -21. marraskuuta 2. YHTEISÖN TOTlOMUSPOLrraKAN MUTTA TÄRKEITÄ OSATEKIJÖITÄ VUOSINA 1997-1998 2. 1 NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN LISÄRAHOITUS Komissio oli tammikuussa 1996 tehnyt neljännen puiteohjelman lisärahoitusta koskevan ehdotuksen, josta neuvoteltiin edelleen vuonna 1997 sen jälkeen, kun komissio oli marraskuussa 1996 antanut muutetun ehdotuksen, jossa se esitti 100 miljoonan ecun lisärahoituksen myöntämistä kyseiseen puiteohjelmaan. Neuvosto hyväksyi tämän ehdotuksen 27. tammikuuta 1997 vahvistamassaan yhteisessä kannassa. Euroopan parlamentti teki kuitenkin 13. maaliskuuta 1997 komission ehdotuksen toisessa käsittelyssä siihen viisi tarkistusta ja kasvatti lisärahoituksen 200 miljoonaan ecuun. Neuvosto hylkäsi parlamentin tarkistukset, minkä jälkeen perustettiin sovittelukomitea, joka kokoontui kaksi kertaa (9. ja 23. syyskuuta). Sovittelun tuloksena sovittiin 115 miljoonan ecun lisärahoituksesta, joka vahvistettiin virallisesti parlamentin ja neuvoston joulukuussa 199713 tekemässä päätöksessä. Huomattava osa tästä lisärahoituksesta myönnetään tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden tutkimukseen. Tämä lisärahoitus on 15 miljoonaa ecua enemmän kuin komission muutetussa ehdotuksessa (ja neuvoston yhteisessä kannassa) esitetty määrä. Tämä johtuu siitä, että tarkoituksena on myöntää lisää määrärahoja maamiinojen raivauksen tutkimukseen ja lisätä puiteohjelmaan uutena aiheena "muu kuin ydinenergia", kuten parlamentti oli toivonut. 2. 2 CREST JA YHTEISÖN POLITIIKAN JA KUNKIN MAAN KANSALLISEN POLITIIKAN YHTEENSOVnTAMINEN työskentelyyn. Tästä olivat näkyvänä Viidennen puiteohjelman valmistelu vaikutti erittäin paljon tieteellisen ja teknisen tutkimuskomitean lausunnot, joita komitea antoi CRESTin puiteohjelmaa käsittelevistä komission asiakirjoista, kuten viidettä puiteohjelmaa koskevasta komission toisesta alustavasta asiakirjasta14 ja viidettä puiteohjelmaa koskevan komission virallisen ehdotuksen tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä15. Nämä lausunnot osoittavat muun muassa sen, että CREST on komission kanssa samaa mieltä puiteohjelman keskittämisen tarpeellisuudesta ja että se suhtautuu myönteisesti avaintoimintakokonaisuuden ja yleisteknologian käsitteisiin. tuloksena Komiteassa keskusteltiin myös muista aiheista, erityisesti TTK-politiikkojen koordinoinnista ja yhteisön TTK-toiminnan arvioinnista. Arviointia käsitellessään CREST suhtautui myönteisesti viisivuotisarviointiin, puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutuksen seurantaan sekä vuosikertomukseen 1997. Yhteisön TTK-politiikan ja kunkin maan kansallisen TTK-politiikan yhteensovittamisen osalta (EY:n perustamissopimuksen 130 h artikla) komissio pyrki ennen kaikkea siihen, että kansallista TTK- toimintaa koskevaa tiedonvaihtoa jatkettaisiin edelleen tilapäiskomiteoissa, jotka oli perustettu neuvoston 9. kesäkuuta 1995 tekemien päätelmien pohjalta. Lisäksi panostettiin sellaisiin aiheisiin kuin TTK-toiminnan epäsuora tukeminen, menetelmät, joilla tutkimustoimintaa suunnitellaan jäsenvaltioissa, ja kansallisiin TTK-ohjelmiin kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet. Ensimmäisissä kansallista TTK-toimintaa koskevasta tiedonvaihdosta tekemissään päätelmissä16 CREST painotti tehdyn työn merkitystä ja tiedonvaihdon jatkuvuutta. Komission lokakuussa 1997 IRDACin, ESTAn ja CRESTin edustajien kanssa järjestämä seminaari, johon tilapäiskomiteoiden 13 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2535/97/EY, 1. 12. 1997 (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). 14 KOM(97) 47 lopullinen; asiakirja CREST/1202/97. 15 KOM(97) 142 lopullinen; asiakirja CREST/1214/3/97 rev3. 16 Asiakirja CREST/1206/97. esittelijät osallistuivat, antoi mahdollisuuden hedelmälliseen kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoon. Seminaarin tulosten perusteella CREST esitti joulukuussa 1997 toiset päätelmänsä17, joissa se kiinnitti erityistä huomiota tiedonvaihdon vahvoihin ja heikkoihin puoliin. Komitea totesi muun muassa, että tiedonvaihto auttaa jäsenvaltioita tuntemaan ja ymmärtämään paremmin toistensa TTK- toimintaa ja että sen avulla voidaan havaita, millä aloilla yhteensovittamista voitaisiin vahvistaa. Toisaalta tämä toiminta on varsin työlästä esittelijöille, jotka vastaavat kansallista toimintaa koskevasta tiedonvaihdosta (vertailukelpoisuuteen liittyvine ongelmineen). Sitä ei myöskään aina pidetä riittävän tärkeänä, eikä se saa tarpeeksi huomiota osakseen. Poistaakseen nämä heikkoudet CREST ja komissio täsmensivät tilapäiskomiteoille kuuluvia tehtäviä. Samalla ne painottivat, että komiteoiden toiminta on kohdennettava valittuihin painopistealoihin ja että ne tehtävät, joita komiteat voivat suorittaa itse, on erotettava varsinkin työohjelmia muutettaessa niistä tehtävistä, joihin on saatava CRESTin lausunto ja jotka on saatettava sen tietoon, ennen kuin mihinkään toimiin voidaan ryhtyä. Lisäksi ne painottivat, että esittelijöillä on tärkeä tehtävä liikkeellepanevana voimana ja että heitä olisi tuettava aikaisempaa enemmän. Ne korostivat myös olevan tarpeellista edistää tilapäiskomiteoiden raporttien ja työn tulosten levittämistä. Vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana komissio järjestää esittelijöiden kanssa toisen seminaarin, jossa jatketaan mielipiteiden ja kokemusten vaihtoa sekä varmistetaan, että CRESTin päätelmät otetaan asianmukaisella tavalla huomioon. Komissio aikoo tutustua lähemmin vuoden 1997 vuosikertomuksiin saadakseen selville tilapäiskomiteoiden työn keskeisen sanoman sekä tulevan toiminnan suunnan ja erityisesti viidenteen puiteohjelman liittyvän toiminnan muutokset. Viidennestä puiteohjelmasta käytävät keskustelut vaikuttavat CRESTin toimintaan myös vuonna 1998. Alkuvuodesta 1998 komitea tutkii komission erityisohjelmista laatiman alustavan asiakirjan (KOM(97) 553) tieteellis-teknistä sisältöä ja käyttää tässä työssä erityisenä tukenaan tätä tarkoitusta varten pidettyjen tuloksia. Täten CREST osallistuu komission apuna erityisohjelmien tieteellisen-teknikigisen sisällön koostamiseen ja selventämiseen. Vuonna 1998 komissio aikoo käsitellä muitakin aiheita, kuten toista Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista annettua kertomusta sekä kansainvälistä TTK-yhteistyötä. Komitean keskipitkän aikavälin työohjelma aiotaan saattaa ajan tasalle. tilapäisseminaarien 2. 3 NEUVOA-ANTAVAT KOMITEAT Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea (1RDAQ Vuonna 1997 IRDAC käsitteli erityisesti viidettä puiteohjelmaa ja innovaatiotoimintaa. Lokakuussa 1997 pitämässään täysistunnossa IRDAC esitteli komission jäsenelle Edith Cressonille lausuntonsa viidennen puiteohjelman erityisohjelmista. Lisäksi se alkoi käsitellä vakiosopimuksen tarkistamista, jossa uuden puiteohjelman toteutus otettaisiin huomioon. Komitea antoi kertomuksen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja jatkaa sääntöihin liittyvää toimintaansa osallistumalla soveltamissääntöjen ja vakiosopimuksen laadintaan. Lisäksi komitea otti useita kertoja kantaa puiteohjelman rakenteeseen ja talousarvioon sekä siihen liittyvän kuulemismenettelyn suunnitteluun. lausunnon IRDAC otti laajalti kantaa myös innovaatiotoimintaan ja sen kehitykselle suotuisiin olosuhteisiin. Komitea antoi ja innovaatiotoimintaa koskevasta lainsäädännöstä ja muusta sääntelystä. Riskipääomaa käsiteltiin kahdessa kertomuksessa, joista ensimmäisessä tarkasteltiin riskipääoman ja huipputekniikan alan välisiä suhteita. Toisessa, valmisteilla olevassa kertomuksessa tarkastellaan komission toimintaa, jolla se pyrkii varmistamaan yhteisön TTK-hankkeisiin tarvittavan riskipääoman hankinnan. innovaatioita koskevasta toimintasuunnitelmasta sekä TTK- 17 Asiakirja CREST/1220/97. IRDAC antoi myös kolme muuta maininnan arvoista asiakirjaa: lausunnon EU:n ja Yhdysvaltojen tieteellistä ja teknologisesta yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, ehdotuksen eurooppalaiseksi apurahajärjestelmäksi, joka perustettaisiin teollisuutta varten viidennen puiteohjelman yhteydessä, sekä lausunnon yhteisön TTK-ohjelmien hallinnoinnista. IRDAC aikoo järjestää pyöreän pöydän neuvotteluja TTK-toimintaan myönnettävistä valtiontuista ja Euroopan teollisuuden harjoittamasta alihankinnasta. Vuosittaisessa seminaarissaan komitea aikoo käsitellä TTK- ja innovaatiotoiminnan vaikutuksia kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Edellisessä kokouksessa komission jäsen Christos Papoutsis käsitteli viimeksi mainittua aihetta pk-yritysten näkökulmasta. Euroopan tiede- ia teknoloeiavleiskokous (ESTA) Vuonna 1997 ESTA osallistui aktiivisesti viidennestä puiteohjelmasta käytyyn keskusteluun. Kyseisenä vuonna se kuitenkin supistui noin sadan jäsenen yleiskokouksesta pienemmäksi, 64 jäsenen elimeksi, jolle valittiin uusi puheenjohtaja ja uusi, aikaisempaa pienempi toimikunta. ESTA julkaisi alkuvuodesta 1997 erilliset kertomukset kaikista kolmesta ensisijaisesta aiheesta, joita komissio oli ehdottanut tulevaisuuden innovaatiotoimintaa käsittelevässä alustavassa asiakirjassaan. Näissä kertomuksissa annettiin strategista tietoa ohjelmien kehittämisestä ja toteuttamisesta, ennen kuin niistä oli tehty viralliset ehdotukset. Kertomusten lisäksi pidettiin sarja kokouksia, joihin osallistui ESTAn johtajia. Kokouksissa keskusteltiin erityisohjelmien yksityiskohdista. jäsenien muodostamia pienryhmiä tutkimustoiminnan sekä järjestämällä kansainvälistä yhteistyötä ESTA osallistui horisontaaliohjelmien kehittämiseen käsitelleitä pyöreän pöydän neuvotteluja ja käsittelemällä monia inhimillisten voimavarojen lisäämiseen liittyviä kysymyksiä, kuten tutkimuksen perusrakenteita, huippututkimuskeskuksia ja tutkijankoulutusverkkoja. Tämän lisäksi järjestettiin alustavat pyöreän pöydän neuvottelut, joihin osallistui asiantuntijoita Euroopan huomattavimmista korkeakouluista. Näissä neuvotteluista pohdittiin, miten yhteiskuntatieteilijät voisivat myötävaikuttaa EU:n tavoitteiden saavuttamiseen tutkimustoiminnassa ja siihen liittyvillä aloilla. ESTAn maaliskuussa 1998 pitämässä täysistunnossa laadittiin viidettä puiteohjelmaa koskevat pitkän aikavälin suositukset. Nämä suositukset koskivat seuraavia neljää alaa, joilla ESTA aikoo toimia tulevaisuudessa18: tutkimuksen perusrakenteiden tukeminen, kansainvälinen tieteellis-teknologinen yhteistyö, jota harjoitetaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, viidennen puiteohjelman ja innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman väliset yhteydet ennen kaikkea huipputekniikan alalla toimivien pk-yritysten kannalta sekä aluetason edut, kriittinen massa ja kilpailukyky. ESTA antoi Euroopassa harjoitettavaa korkeakoulujen ja teollisuuden välistä yhteistyötä käsittelevän kertomuksen, jossa se rohkaisi korkeakouluja kehittämään yrityskulttuuri aan. Lisäksi se teki yhdessä tärkeimpien kansallisten tutkimusneuvostojen kanssa tutkimuksen Euroopassa harjoitetun tieteen vahvuuksista ja heikkouksista. IRDACin ia ESTAn tuleva rakenne Viidennen puiteohjelman toteutuksen yhtenä keskeisenä piirteenä on se, että sen hallinnointiin osallistuvat aikaisempaa enemmän sellaiset tahot, jotka ovat osallisina yhteisön tutkimustoiminnassa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on pyritty kehittämään uusia kuulemismenettelyjä. Komissio pyrkii erityisesti siihen, että ESTA ja IRDAC yhdistettäisiin yhdeksi "kaksikamariseksi" elimeksi, jota tutkimuspolitiikasta. Uudistettu ESTA/IRDAC kuultaisiin puiteohjelmasta ja koko yhteisön 18 ESTAn uusi toimikunta laati vuoden 1998 toimintasuunnitelman sen perusteella, mitä toimia ESTA oli aikonut toteuttaa seuraavilla neljällä alalla: i) ESTAn hankkeet, jotka liittyvät komission TTK-toimintaa koskevaan neuvontaan, ii) ESTAn aloitteesta toteutettavat pitkän aikavälin hankkeet, iii) toimet, joilla ylläpidetään rakentavia suhteita tärkeimpiin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin TTK-organisäätiöihin, ja iv) Euroopan tiede-ja tcknologiakulttuurin sekä Euroopassa käytävän keskustelun edistäminen. siinä ylläpitäisi yhteyksiä ulkopuolisiin neuvoa-antaviin komiteoihin, tarkoituksessa, että ne toimisivat puiteohjelman kohdentamisen ja toteuttamisen aikana komission ja muiden osapuolten (tutkijoiden, teollisuuden edustajien ja käyttäjien) välisinä neuvonta- ja viestintäkanavina. joita perustettaisiin 2. 4 TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN YHTEENKUULUVUUS Vuosi 1997 oli TTK-, innovaatio- ja rakennepolitiikan koordinoinnin kannalta tärkeä vuosi, kun otetaan huomioon viidennen puiteohjelman valmistelutyö ja rakennerahastojen uudistaminen. Uuden tiedonannon Yhteenkuuluvuuden teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla19 yhteydessä tehtiin selvityksiä, jotka antoivat aikaisempaa syvällisempää tietoa tästä kysymyksestä ja edistivät komission yksiköiden välistä asiantuntijoiden vaihtoa ja siten myös toiminnan koordinointia. kilpailukyvyn tutkimuksen, lujittaminen ja suuntaviivoista, TTK-, innovaatio- ja koheesiopolitiikan koordinoinnissa on ollut hyötyä Agenda 2000 -asiakirjassa sosiaalista määritellyistä yhteenkuuluvuutta sekä tietojen ja taitojen edistämistä. Koordinointia on tukenut myös Euroopan aluekehityssuunnitelma (SDEC), jonka aluesuunnittelusta vastaavien ministereiden neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 Noordwijkissa pitämässään epävirallisessa kokouksessa. Suunnitelmassa painotetaan koko EU:n laajuisten tiedonsaantimahdollisuuksien tärkeyttä. joissa painotetaan taloudellista erityisesti ja Rakennerahastojen osalta voidaan todeta, että toista Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita käsittelevää raporttia valmisteltaessa tehtiin tutkimuksia, jotka vahvistivat, että TTK:ta pyritään hyödyntämään entistä enemmän yhteisön tukikehyksissä ja tavoitteita 1, 2 ja 5 b koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. TTK- ja innovaatiotoiminnan prosenttiosuuksien arvioidaan kasvavan ajanjaksojen 1989-1993 ja 1994-1999 välisenä aikana 2,92 prosentista 5,37 prosenttiin (tavoite 1), 11,50 prosentista 16,80 prosenttiin (tavoite 2) ja 1,43 prosentista 2,06 prosenttiin (tavoite 5 b). TTK- ja innovaatiotoimintaan kohdennettujen varojen kokonaismäärä on kuitenkin pysynyt lähes ennallaan. Vuosina 1994-1999 tämä määrä on 8,518 miljardia ecua, joka on 5,6 prosenttia käytettävissä olevista varoista. Rakennerahastoista vuosina 1994-1999 TTK- ja innovaatiotoimintaan myönnettävistä varoista on kuitenkin alettu tehdä tarkempaa arviota, jossa otetaan huomioon laatutekijät ja käytetään tukena keskipitkän aikavälin arviota rakennepolitiikan välineiden käytöstä vuosina 1994-1999 (välitulokset ovat saatavilla vuoden 1998 puolivälistä). Samanaikaisesti voitiin osoittaa20, että useimmilla epäsuotuisilla alueilla (tavoite 1) ollaan lähestymässä tavoitetasoja. Puiteohjelmien osalta nämä alueet menestyivät paremmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä niiden osuus neljännestä puiteohjelmasta myönnetystä rahoituksesta oli 8,95 prosenttia ja kolmannesta puiteohjelmasta myönnetystä rahoituksesta 8,77 prosenttia. Nämä osuudet ovat hieman suuremmat kuin kyseisten alueiden osuus tutkimushenkilöstöstä. Vuonna 1997 tavoitteen 1 kohdealueilta kotoisin olevien osallistujien osuus oli 12,6 prosenttia, ja yhteisön osuus sellaisten hankkeiden rahoituksesta, joissa ainakin yksi osallistujista oli tavoitteen 1 kohdealueilta, oli 47 prosenttia (52 prosenttia toimesta 1). Puiteohjelma on siis täydentänyt rakennerahastoja epäsuotuisten alueiden TTK-toimintakapasiteetin lisäämisessä, sillä se on antanut näiden alueiden tutkijoille mahdollisuuden osallistua korkeatasoisiin kansainvälisiin tutkimushankkeisiin ja hyödyntää verkkoutumisen etuja. Pelkästään vuonna 1997 luotiin 13 463 yhteistyösuhdetta neljän koheesiorahastosta tukea saavan maan (Irlanti, Portugali, Espanja ja Kreikka) ja muiden EU:n jäsenvaltioiden välille. Näitä yhteistyösuhteita on luotu yhteensä 56 478, josta edellä mainittu määrä on 23,8 prosenttia. 19 KOM(98) 275, 27. 5. 1998. 20 Toinen raportti Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista. 10 1997 kukin neljänteen Vuonna neljästä puiteohjelmaan toimintakokonaisuudesta myötävaikutti osaltaan sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen. Toimet vaihtelivat osallistumisesta kohdealueiden kannalta tärkeisiin ohjelmiin (ympäristöohjelmiin, sosiaalistaloudelliseen tutkimukseen jne. ) aina koulutuksen ja liikkuvuuden edistämiseen tähtääviin ohjelmiin, kansainväliseen yhteistyöhön, innovaatiotoiminnan edistämiseen ja tulosten levittämiseen. (1994-1998) kuuluvasta tehtyä seikkojen yhteenkuuluvuuteen tiivistä yhteistyötä liittyvien jatkettiin muun muassa Innovaatio-ohjelmalla (tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen) oli edelleen keskeinen tehtävä, kun puiteohjelmaa kehitettiin osalta. tukemalla Rakennerahastojen kanssa neljääkymmentä uutta aluetta niiden kehittäessä alueellisia innovaatio- ja teknologiansiirtostrategioita (Regional Innovation and Technology Transfer Strategy, RITTS). Suuri osa näistä hankkeista toteutetaan epäsuotuisilla alueilla, joilla voidaan hyödyntää kollektiivista asiantuntemusta ja hyviä toimintatapoja yleiseurooppalaisen verkon ansiosta. Innovaatiokeskusten verkko on edistänyt aktiivisesti rajat ylittävää teknologian siirtoa epäsuotuisille alueille, joilla teollisuuden rakenne on hajanainen ja paikalliset perusrakenteet riittämättömiä täyttämään tekniikan asettamat vaatimukset. Innovaatioalan tiedotus on osoittanut tehokkaaksi keinoksi siirtää pohjoismaista taitotietoa epäsuotuisille alueille. Esimerkiksi vuonna 1997 puolet Euroopan kaupungeissa järjestetyistä kahdestakymmenestä ekologiaa, pidettiin epäsuotuisilla alueilla. Lopuksi voidaan mainita, että yli 20 prosenttia niistä 74 yhteistyökumppanista, jotka valittiin kolmannen teknologiansiirtohankkeita koskevan tarjouspyynnön jälkeen (ja jotka osallistuvat kohdealueilta 1, on (yhteenkuuluvuusnäkökohdat olivat yksi hankkeiden valintaperusteista). joissa käsiteltiin kaupunkialueiden hankkeeseen), seminaarista, tavoitteiden yhteensä 65 ja 2 6 Vaikka viidennessä puiteohjelmassa21 korostetaan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, siinä painotetaan samalla myös tiettyjen sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien ratkaisemista uusien välineiden eli avaintoimintakokonaisuuksien avulla. Epäsuotuisten alueiden kannalta merkittäviä toimintakokonaisuuksia ovat "kestävä vesihuolto ja veden laatu", "maa-, kala- ja metsätalouden kestävä kehitys, mukaan lukien maaseutualueiden yhdennetty kehittäminen", "kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut", "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus" sekä "huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö". Järjestämällä mobilisointiseminaareja22 komissio jatkoi paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla tekemäänsä työtä, jonka tarkoituksena on tiedottaa taloudelliseen kehitykseen sekä TTK- ja innovaatiotoimintaan liittyvistä ongelmista niille henkilöille, joita nämä asiat koskevat. Vuonna 1994 aloitettu seminaarisarja päättyy Tanskassa maaliskuussa 1998. Se antanee mahdollisuuden nopeuttaa ja tehostaa prosessia, jolla TTK- ja innovaatiotoiminta integroidaan vuoteen 2000 mennessä rakennerahastojen toimintaan seuraavaksi rahoituskaudeksi 2000-2006. Komissio käynnisti vuonna 1997 tutkimuksen23, joka liittyy EU:n tulevaan laajentumiseen ja jonka tavoitteena on arvioida EU. n ja Itä-Euroopan maiden välisiä eroja tekniikan alalla. Tämän tutkimuksen ja innovaatiojärjestelmiin tarpeellista antaa rakenne- ja toimintatukea. Tutkimuksen päätelmät esitettiin Wienissä marraskuussa 1997. assosioituneiden hakijamaiden perusteella pohditaan, TTK- onko 21 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (KOM(97) 142, 30. 4. 1997). 22 "Tiede ja teknologia - alueellisten vaikutusten optimointi", Liverpool (Yhdistynyt kuningaskunta), 18. 4. 1997; "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen rakennerahastojen avulla", Gröningen (Alankomaat), 20. 6. 1997; "TTK-, alue-ja rakennepolitiikka", Metz (Ranska), 21. 11. 1997. 23 "Vaikutukset, joita Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden liittyminen Euroopan unionin aiheuttaa TTK-, innovaatio-ja rakennepolitiikan alalla", Coopers & Lybrand, 9. 3. 1998. 11 2. 5 KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ tietämyksen Neuvosto korosti 14. -15. toukokuuta 1997 pitämässään kokouksessa TTK-yhteistyön merkityksen lisääntymistä ottaen huomioon talouden maailmanlaajuistumisen, unionin laajentumisen, meneillään olevan tiede- ja teknologiasuhteiden luomisen voimakkaasti kasvaviin kansantalouksiin sekä viidennen puiteohjelman. Tällainen yhteistyö, joka tuottaa eurooppalaista lisäarvoa, nostaa eurooppalaisen tieteellisen ja teknologisen taitotiedon kansainvälisesti entistä näkyvämpään asemaan ennen kaikkea Yhdysvaltojen ja Japanin taitotietoon verrattuna. Lisäksi se lujittaa taloudellisia ja kaupallisia suhteita, parantaa unionin taloudellista kilpailukykyä ja edistää muiden alojen politiikan kuten ulkopolitiikan toteutusta. ja Vuonna 1997 toteutetut toimet ovat osa keskipitkän aikavälin strategiaa, joka määriteltiin kansainvälistä TTK-alan yhteistyötä koskevassa tiedonannossa24. Pyrkimyksenä oli edelleenkin lisätä toimintakokonaisuuteen eli unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön sekä muihin neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin samaisen toimintakokonaisuuden avulla. Hakijamaiden ja unionin jäsenvaltioiden tutkimusasioista vastaavat ministerit pitivät 14. toukokuuta rakenteellisen vuoropuhelun puitteissa kokouksen, jossa sovittiin etenkin vuoropuhelun lisäämisestä TTK-politiikan alalla ja sellaisten keinojen käytöstä, joilla helpotetaan hakijamaiden osallistumista viidenteen puiteohjelmaan. Näihin keinoihin kuuluvat myös taloudelliset keinot. toiseen Kehittyneempien maiden osalta todettakoon, että EU ja Yhdysvallat allekirjoittivat tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, joka liittyy joulukuussa 1995 allekirjoitettuun transatlanttiseen toimintasuunnitelmaan ja jonka tavoitteena on edistää tieteellisen yhteistyön kehittämistä molemmille sopimuspuolille tärkeillä aloilla. Venäjän kanssa aloitettiin neuvottelut yhteistyösopimuksesta, jonka avulla voidaan laajentaa ja syventää Venäjän ja EU. n välistä yhteistyötä pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää muun muassa verotukseen sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien ongelmien ratkaisemista. Niiden maiden osalta, joissa kansantalous kasvaa voimakkaasti, voidaan mainita Euroopan parlamentin antama päätöslauselma, jossa suhtaudutaan myönteisesti kyseisten maiden kanssa harjoitettavaa TTK-yhteistyötä käsittelevään tiedonantoon. Tiedonannon mukaan näiden maiden kanssa, jotka ovat paitsi EU. n yhteistyökumppaneita myös sen kilpailijoita, olisi tehtävä valikoivaa yhteistyötä, joka perustuu ennen kaikkea yhteistyösopimusten tekoon. tutkimus: tiedonanto Tieteellis-teknologinen Kehitysmaiden osalta mainittakoon komission strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä kehitysmaiden kanssa25. Tiedonanto julkaistiin maaliskuussa 1997 Leidenissä pidetyn tutkimusyhteistyökumppanuutta käsitelleen konferenssin johdosta, jonka komissio oli järjestänyt yhdessä neuvoston puheenjohtajana toimineen Alankomaiden kanssa. Kehitysyhteistyöasioiden neuvosto hyväksyi tiedonannon 5. kesäkuuta antamassaan päätöslauselmassa. Tiedonannon yleisenä tavoitteena on käyttää TTK ta kestävän kehityksen ja kehitysmaiden maailmantalouteen yhdentämisen määräävänä tekijänä. Tämä strategia perustuu seuraaviin neljään yleisperiaatteeseen: kumppanuus, sovellettava mainstreaming-penàâte, ja ongelmien ratkaisussa noudatettava yhdennetty lähentymistäpä, joka käsittää sekä kehittämisen, kansainvälisen tieteellis-teknisen yhteistyön. TTK- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuus varmistetaan koordinoimalla kaksi käytettävissä olevaa välinettä: tieteellis-tekninen yhteistyö (jota tehdään INCO- DC-ohjelman välityksellä) ja viralliset kehitysapuohjelmat. Kun TTK-toimintaa koordinoidaan eriyttäminen, TTK:hon tutkimuskapasiteetin institutionaalisen lisäämisen rakenteen 24 KOM(95) 489 lopullinen, 18. 10. 1995. 25 KOM(97) 174, 25. 4. 1997. 12 aikaisempaa tehokkaammin jäsenvaltioiden kanssa, tällä voidaan lisätä sen vaikutuksia kaikilla kehitysyhteistyön aloilla EU:n ja kehitysmaiden välisen maailmanlaajuisen kumppanuuden pohjalta. ETA-sopimuksen laajentaminen on antanut EFTA/ETA-maille (Norja, Islanti ja Liechtenstein) mahdollisuuden jatkaa neljänteen puiteohjelmaan osallistumistaan, mikä on toiminut tyydyttävästi. Muista kansainvälisistä yhteistyömuodoista voidaan mainita COSTin puitteissa kesäkuussa 1997 järjestetty ministerikonferenssi, jossa todettiin jäsenvaltioiden ja komission olevan edelleen kiinnostuneita tästä hallitustenvälisestä aloitteesta, jolla pyritään eurooppalaisen tutkimustoiminnan koordinointiin. Komission yksiköt ja EUREKAn edustajat ovat aloittaneet syventävät neuvottelut keinoista, joilla voidaan vahvistaa EUREKAn, COSTin ja puiteohjelman keskinäistä vuorovaikutusta ja edistää siten eurooppalaisen tutkimustoiminnan tulosten mahdollisimman tehokasta hyödyntämistä. 3. TUTKIMUSTOIMINTA VUONNA 1997 JA PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO Euroopan unionin TTK-toiminta työllistää yhä kasvavan joukon unionin tutkijoita ja tukee ja edistää kiistattoman laadukkaita eurooppalaisia verkkoja; TTK-politiikalla on huomattava asema yhteisön kaikessa toiminnassa26. Näihin verkkoihin osallistuu eri jäsenvaltioiden yrityksiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia yhä monipuolisemmilla täytäntöönpanon kolmena ensimmäisenä vuonna neljännen puiteohjelman ensimmäiseen toimintakokonaisuuteen sisältyvien kustannustenjako-periaatteella toteutettavien toimien27 eurooppalaisista osallistujista 43 % oli yrityksiä, 28 % korkeakouluja ja 23 % tutkimuskeskuksia. tavoilla: neljännen puiteohjelman 3. 1. HAASTEET JA TIETEELLISET JA TEKNISET TULOKSET Vuonna 1997 yhteisön TTK-hankkeet tuottivat lukuisia tuloksia, jotka saattavat myötävaikuttaa, joskus epäsuorasti ja/tai pitkällä aikavälillä, elämänlaadun parantumiseen Euroopassa. Tällaisia tuloksia ovat esimerkiksi useiden elävien organismien genomin sekvenssin määrittäminen, tehokkaan sääennustemallin kehittäminen Euroopalle, useiden innovatiivisten tuotantomenetelmien kehittäminen ja kansainvälisen kampanjan käynnistäminen otsonikerroksen heikkenemisen tutkimiseksi Euroopan yläpuolella. Yhteisön ohjelmien vaikutukset edistävät yleisemmällä, mutta aivan yhtä merkittävällä tavalla myös Euroopan tieteen, tekniikan ja teollisuuden rakenteiden tukemista. Yhteisön rahoitus mahdollistaa satojen verkkojen luomisen ja konferenssien järjestämisen ja se on johtanut tuhansiin julkaisuihin ja patentteihin. Kaikki tämä on toimintaa, joka edistää eurooppalaisen tieteen ja teknologian dynaamisuutta. Yhteisön toiminnan taloudellisten vaikutusten osalta yhteisön ohjelmien eräs tärkeä lisäarvoa luova tekijä on tutkimustoiminnan koordinointi: Eurooppa on useilla aloilla -kuten eräillä ympäristöön, bioteknologiaan ja energiaan liittyvillä aloilla - tieteen ja tekniikan kehityksen kärjessä, koska eurooppalaiset ohjelmat mahdollistavat taas monet Euroopan kilpailijat eivät pysty ainakaan samassa mitassa. Toinen osatekijä tätä "eurooppalaisessa lisäarvossa" on tietojen ja kokemusten yhdistäminen, mikä mahdollistaa esimerkiksi lääketieteen alalla hoitomuotojen nopeamman kehittämisen: tutkimustoiminnan koordinoinnin, mihin • tiettyjä syöpämuotoja koskeva tietämys on lisääntynyt huomattavasti nimenomaan useissa jäsenvaltioissa rinnakkain tehtyjen tutkimusten ansiosta, joita on rahoitettu biolääketiedettä ja terveyttä koskevasta ohjelmasta; 26 Lähes 3 miljardia ecua ja noin 4 % yhteisön talousarvioista (katso taulukot 10 ja 11). 27 Vuosien 1995, 1996 ja 1997 tiedot perustuvat Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta 130 p artiklan perusteella laadittujen kertomusten taulukoihin 5. Luokka "muut": 6 %. 13 • tukema epidemiologinen seurantaverkko havaitsi kymmenen samoin Euroopan unionin ensimmäistä Creutzfeldt-Jakobin taudin epätyypillistä tapausta, joiden epäillään olevan yhteydessä ns. hullun lehmän tautiin. Syy siihen, miksi useimmat eurooppalaiset tutkijaryhmät pysyvät jatkuvasti oman alansa kehityksen kärjessä on se, että yhteisön hankkeet valitaan juuri niiden laadun perusteella. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan liittyvä verkko, joka on mahdollistanut kvanttien siirtymisilmiön löytämisen, mikä puolestaan avaa kehitysmahdollisuuksia uuden sukupolven tietokoneille. Nämä mielenkiintoiset tieteelliset ja tekniset tulokset eivät kuitenkaan saa estää meitä näkemästä sitä tosiasiaa, että unionin suurin heikkous ei liity sen kykyyn tehdä tutkimusta vaan pikemminkin näiden tutkimusten tulosten taloudelliseen ja kaupalliseen hyödyntämiseen. Yksi puiteohjelman tavoitteista on tämän tilanteen parantaminen ja innovaatiota edistävien olosuhteiden luominen Eurooppaan Innovaatio-ohjelman ja muiden erityisohjelmien avulla. Siten erityisesti PO XIII-D:n aloitteesta ESPRIT-ohjelmassa luotiin vuonna 1997 vuotuinen investointifoorumi, jonka tarkoituksena on luoda yhteyksiä tietotekniikka-alan yritysten ja innovaatioon investoivien tahojen välillä. Vastaavia aloitteita on käynnistetty myös muilla aloilla, erityisesti bioteknologian alalla (Biotekniikkaa ja rahoitusta käsittelevän foorumin ensimmäinen konferenssi). 3. 2. PUITEOHJELMIEN SEURANTA Kuten asiaa koskevissa lainsäädännöllisissä päätöksissä määrätään, kunkin 18 erityisohjelman sekä koko puiteohjelman täytäntöönpanoa seurasivat jäsenvaltioista kotoisin olevien riippumattomien asiantuntijoiden ryhmät; vuotta 1997 koskevat tarkastukset saatiin suoritettua maaliskuun 1998 loppuun mennessä. Puiteohjelman yleisarvioinnin suorittanut ryhmä koostui kahdeksasta kokeneesta asiantuntijasta, ja ryhmän puheenjohtajana toimi IRDACin varapuheenjohtaja professori J. Viana Baptista. Koska arviointi suoritettiin aikana, jolloin viidennen puiteohjelman valmistelu oli käynnissä, ryhmän kannanotoissa otettiin erityisesti huomioon suunniteltu lähestymistapa sekä sellainen vuoden 1997 toiminta, joka edelsi tätä uutta lähestymistapaa. seuraavaa puiteohjelmaa varten Ryhmä pani merkille ne huomattavat parannukset, joita komission yksiköt olivat jo toteuttaneet ohjelman hallinnon useilla alueilla, sekä komission pyrkimykset ottaa huomioon aikaisempien arviointien suositukset. Ryhmä päätteli, että kaiken kaikkiaan puiteohjelma kehittyy myönteiseen suuntaan ja että erityisaloilla on saavutettu huomattavia tuloksia. Parannusta havaittiin ehdotusten käsittelyssä, tiedon toimittamisessa hakijoille, ehdotusten lukumäärän pienentämisessä, hallinnon joustavuudessa ja ohjelmien välisessä koordinaatiossa ja yhteistoiminnassa. Ryhmä toi esiin lukuisia alueita, joihin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota erityisesti ohjelman pitkän aikavälin kehitystä silmällä pitäen. Tällainen on esimerkiksi kattavan eurooppalaisuuden lisäarvon käsitteen kehittäminen ohjelmien laadinnan ja ehdotusten valinnan avuksi sekä tuloksiin tähtäävien toimenpiteiden ja vaikutusten arviointitekniikoiden perustaksi. 3. 3 VUONNA 1997 TEHDYT SOPIMUKSET JA VUODEN 1997 MAKSUT: VUOSITTAINEN PERUSTA JA PUITEOHJELMAT Tilasto- ja talousarviotiedot (katso liitteen II taulukot 1-3B ja 5-7) koskevat vuonna 1997 allekirjoitettuja sopimuksia sekä kaikkien puiteohjelmien käynnissä olevia hankkeita. Tiedot liittyvät yhteisön ja Euratomin puiteohjelmiin, joiden rahoitusrakenteeseen sisältyy neljännen puiteohjelman osalta vuodelle 1997 osoitettu lisärahoitus (taulukot 9-11). Ehdotuspyynnöt (taulukot 4 ja 8) koskevat vuosia 1997 ja 1998. 14 Vuoden 1997 osalta taulukot 1-8 osoittavat, että komissio vastaanotti lähes 24 000 ehdotusta vastauksena ehdotuspyyntöihin, ja että yli 7000 sopimusta ja jatkosopimusta tehtiin, mikä vastaa lähes 3 miljardia ecua28 ja lähes 24 000 osaanottajaa. Joulukuun 31. päivänä 1997 oli käynnissä kaikkiaan 11 000 hanketta, joista 10 500 pelkästään neljänsissä puiteohjelmissa. Vuonna 1997 allekirjoitetuissa 6300 sopimuksessa on keskimäärin 3,8 osallistujaa, niihin osallistuu keskimäärin 2,6 jäsenvaltiota, ja ne vastaavat keskimäärin 0,41 miljoonan ecun rahoitusta (taulukko 2), mikä on hieman vähemmän kuin edellisinä vuosina. Tämä selittyy pk-yritysten osallistumista kannustavien toimenpiteiden ja liitännäistoimenpiteiden kasvavalla menestyksellä, sillä niiden osuus allekirjoitetuista sopimuksista kasvoi vuoden 1996 9,5 prosentista 13,6 prosenttiin vuonna 1997. Yhtenäisen toiminnan osuus yhteisön osallistumisesta oli vuonna 1997 6,9 %. lähes yksinomaan kustannustenjakoperiaatteella Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavista toimista tehtiin vuonna 1997 vuoden 1996 tapaan yli 4000 hankesopimusta, joissa oli yli 18 000 osallistujaa. Jos otetaan huomioon tarkistukset (jotka koskevat toimia), neljännen puiteohjelman käynnistymisen jälkeen on tehty lähes 9700 sopimusta, jotka vastaavat 7,1 miljardia ecua ja joissa on ollut yli 46 500 osallistujaa. Keskimääräisen kustannustenjakoperiaatteella toteutettavan hankkeen rahoitus on siten 0,73 miljoonaa ecua ja siihen osallistuu 4,8 kumppania ja 3,2 jäsenvaltiota. toteutettavia Yhteisön tutkimustoiminnan (mukaan lukien kilpailulliset29 tieteelliset ja tekniset tukitoimet) kaikki määrärahat on otettu tulostilien mukaisesti huomioon taulukon 1 maksuissa. Kolmanteen puiteohjelmaan (taulukko 3A) ja neljänteen liittyvät maksut olivat 2,487 miljardia ecua puiteohjelmaan liittyvät maksut 2,188 miljardia ecua (taulukko 3B). Taulukossa 9 esitetään rahoituksen - lisärahoitus mukaan lukien - jakautuminen eri erityisohjelmien kesken kaikkien puiteohjelmia koskevien sitoumusten osalta; tähän sisältyvät toimintamäärärahat, hallintokustannukset ja suorat toimet (YTK). Taulukoissa 10 ja 11 esitetään yhteisön tutkimusta koskevien puiteohjelmien sitoumukset (1984-1998) nykyisin hinnoin ja vuoden 1992 hinnoin30. 3. 4. PUITEOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA EUROOPAN TUTKIMUSPOLITIIKAN TAVOITTEET 3. 4. 1. Yritysten osallistuminen Teollisuuden osallistuminen koko puiteohjelmaan tasaantui vuosina 1995 ja 1996, mutta vuonna 1997 se kääntyi jälleen kasvuun lähinnä pk-yritysten osallistumisen ansiosta. Neljännen puiteohjelman ensimmäisessä kolmelta toimintakokonaisuudessa yritykset vastasivat 43 prosentista (18 % suuryrityksille ja 25 % pk- yrityksille) Euroopan unionin osallistumisesta kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan eli 44 prosentin osuutta yhteisön rahoituksesta. ensimmäiseltä osoittavat, vuodelta kootut tiedot että Teollisuuden osallistuminen vaihtelee suuresti eri erityisohjelmissa (katso taulukot 5A ja 5B). Vuonna 1997 niiden viiden ohjelman joukkoon, joissa teollisuuden osallistuminen on noin 50 % tai enemmän, sisältyvät neljännen puiteohjelman kaksi suurinta ohjelmaa eli tietoteknologianohjelma (16 % kustannustenjaolla toteutettavista toimista) ja teollisuus- ja materiaaliteknologiaa koskeva ohjelma (22 % kustannustenjaolla toteutettavista toimista). Suuryritykset ovat näissä ohjelmissa keskeisessä asemassa (katso taulukko 5B). Pk-yritykset taas ovat suuryrityksiin verrattuna keskeisemmässä 28 Vuonna 1997 tehdyt maksusitoumukset olivat 3,149 miljardia ecua, mikä on enemmän kuin vuonna 1997 tehtyjen sopimusten arvo. Yleisesti ottaen maksusitoumusten ja tehtyjen sopimusten välinen ero selittyy sopimuksilla, joihin sitoudutaan yhtenä vuonna mutta jotka kaikki sopimuspuolet allekirjoittavat vasta seuraavana vuonna. 29 Vuoden 1997 tavoin nämä on otettu vuonna 1997 huomioon ainoastaan maksuina. Tätä tointa koskevat laatu-ja määrätiedot ovat tämän kertomuksen liitteessä I (s. 74). 30 Nykyisistä rahoitusnäkymistä päätettiin vuonna 1992 Edinburghin huippukokouksessa kaudelle 1992-1999. 15 asemassa kolmannessa toimintakokonaisuudessa, joka koskee tulosten levittämistä ja hyödyntämistä (ne vastaavat 46 prosentista osallistuvista organisaatiotyypeistä). Pk-yritysten osuus on merkittävä myös liikenteen alalla, jossa niiden lukumäärä on suurempi kuin suuryritysten, sekä muun energian kuin ydinenergian alalla. 3. 4. 2. Pk-yritysten kannustaminen käyttämään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen mahdollisuuksia Pk-yritysten osallistumisen suhteellinen osuus on kasvanut kaikissa erityisohjelmissa vuosina 1995— 1997 tasolle, joka on äskettäin julkaistun kertomuksen mukaan korkeampi kuin missään muussa kansallisessa tai kansainvälisessä julkisessa TTK-ohjelmassa31. Pk-yritykset vastaavat nykyisin 24 prosentista osallistumisesta (katso taulukko 5B). Pk-yritysten osallistumisen32 kannalta merkittävin tulos on eittämättä sellaisten pk-yritysten määrän kasvu, joilla on omia tutkimusvalmiuksia ja jotka osallistuvat tutkimusyhteistyöhankkeisiin. Lähes 5400 pk-yritystä sai rahoitusta tämän kaltaisiin hankkeisiin vuosina 1995-1997, mikä on lähes kaksinkertainen määrä edelliseen puiteohjelmaan verrattuna. Pk-yrityksille suunnattujen teknologian edistämistoimenpiteiden ansiosta vuosina 1995-1997 2900 pk-yritystä on saanut jonkin 1264:tä kartoitusvaiheen palkinnosta ja lähes 1900 muuta pk-yritystä osallistui johonkin 300:ta käynnissä olevasta CRAFT-hankkeesta33. Yli 80 % pk-yrityksistä, jotka saivat kartoitusvaiheen palkintoja, ei ollut koskaan aikaisemmin osallistunut yhteisön hankkeisiin. Tuore tutkimus34 osoittaa, että sama pätee koko neljänteen puiteohjelmaan: 64 % haastatelluista pk- yrityksistä osallistui ohjelmaan ensimmäistä kertaa, ja näistä 63 % osallistui myös ensimmäistä kertaa julkiseen TTK-ohjelmaan (alueelliseen, kansalliseen tai kansainväliseen). Tutkimuksen mukaan puiteohjelma antaa pk-yrityksille mahdollisuuden luoda uusia yhteyksiä, sillä 50 % niistä ei ollut koskaan aikaisemmin toiminut yhteistyössä puiteohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvan osapuolen kanssa. Lisäksi kartoitusvaiheen palkintojen saaminen on lisännyt pk-yritysten vuosina 1995-1996 valittujen hankkeiden osuus kasvoi 28 prosentista 41 prosenttiin. CRAFT-hankkeiden osalta kasvu oli tapauksessa palkinnot mahdollistivat heikompaa (47 prosentista 49 prosenttiin), mutta tässä uudentyyppisten pk-yritysten osallistumisen puiteohjelmaan. esittämien hankkeiden valintaa: tutkimusyhteistyöhankkeiden osalta Koska kuhunkin CRAFT-hankkeeseen osallistuu keskimäärin 6-7 pk-yritystä, voidaan arvioida, että vuodelle 1998 suunnitellut ehdotuspyynnöt kasvattavat osallistumisen neljänteen puiteohjelmaan yhteensä 12 500 pk-yritykseen, kun edellisessä puiteohjelmassa vastaava luku oli 5400. Tutkimuksen ja näiden arvioiden perusteella näyttää siis siltä, että lähes 8000 pk-yritystä (joista yli 5000 teknologian edistämistoimenpiteiden ansiosta) osallistuu neljännen puiteohjelman yhteydessä ensimmäistä kertaa ei ainoastaan kansainväliseen tutkimushankkeeseen vaan myös julkiseen TTK- ohjelmaan. 31 Toinen raportti Euroopan tiede-ja teknologiaindikaattoreista -1997, EUR 17639, joulukuu 1997. 32 Taulukoissa 5 vuosille 1995-1997 esitetyt luvut yhteenlaskemalla saadaan osallistujien määräksi 9300 pk-yritystä, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: 5400 pk-yrityksellä on tutkimusyhteistyötä koskeva sopimus muun tyyppisten osallistujien kanssa (suuryritykset, tutkimuskeskukset ja korkeakoulut) ja 3900 pk-yritystä hyötyy teknologian edistämistoimenpiteistä. 33 Taulukoissa 5 vuosille 1995-1997 esitetyt luvut yhteenlaskemalla saadaan osallistujien määräksi 9300 pk-yritystä, mutta luvut koskevat vain niitä organisaatioita, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen komission kanssa. Taulukoissa eivät ole mukana assosioituneet sopimuspuolet, kuten ne 1700 pk-yritystä, jotka jakavat kartoitusvaiheen palkinnon toisten yritysten kanssa. Näyttää myös siltä, että erittäin monet pk-yritykset hyötyvät yhteisön TTK-ohjelmista alihankkijoina; komissio ei voi kuitenkaan esittää määrällistä arviota niiden osallistumisesta tai niiden saamasta rahoituksesta. 34 Pk-yritysten osallistuminen Euroopan unionin neljänteen puiteohjelmaan, julkaisua valmistellaan. 16 3. 4. 3. Yhteisön tutkimuksen vaikutus Euroopan talouden kehittymiseen tason tärkeää unionin tietämystä. Viimeksi mainittu on olennaisen Puiteohjelma vaikuttaa aktiivisesti teollisuuden kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen tuottamalla korkean teollisuuden tuotantokapasiteetin kehittämisen kannalta, ja se on välttämätön edellytys uusia tarpeita vastaavien inhimillisten voimavarojen saatavuudelle. Suorien työllisyysvaikutustensa35 ohella puiteohjelma kasvattaa tutkimusyhteisön dynaamisuutta ja tuotantokapasiteettia täydentämällä kansallisen tai alueellisen tason tutkimustoimintaa (toissijaisuusperiaate). Erityisesti lukuisat yhteydet, joita luodaan erilaisten ohjelmaan osallistuvien toimijoiden välillä (neljännen puiteohjelman käynnistymisen jälkeen EU:n toimijoiden kesken on luotu 160 000 yhteistyösuhdetta, joista 60 000 pelkästään vuonna 1997), antavat mahdollisuuden lujittaa puiteohjelman eurooppalaista ulottuvuutta, joka on osoittautunut yhä olennaisemmaksi osaksi kasvua ja kehitystä. Tässä yhteydessä on syytä mainita myös tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskeva ohjelma. Vuonna 1998 valmistunut tutkimus Brite-EuRam-ohjelman loppuun saatetuista hankkeista osoitti, että yritysten osallistumisella yhteisön tutkimukseen on huomattavia taloudellisia vaikutuksia: lähes liikevaihtoaan, 40 % onnistui puolet kaikista osallistuneista yrityksistä pystyi kasvattamaan pääsemään uusille markkinoille ja 40 % niistä pystyi kasvattamaan henkilöstöään. Toinen tutkimus, joka koski kaikkia Esprit-ohjelman hankkeita36, osoitti samoin, että 1 miljoonan ecun investointi tutkimukseen tuottaa kahdeksan vuoden kuluttua 11 miljoonan ecun taloudellisen tuloksen. Tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman ansiosta tuhannet nuoret tutkijat ovat voineet täydentää koulutustaan kotimaansa ulkopuolella ja edistyä tutkimuksessaan siten, että he ovat saaneet siitä nopeammin merkittäviä ja tunnustettuja tuloksia. Käynnissä oleva ohjelma tulee koko toteuttamisaikanaan mahdollistamaan tutkijaverkkoja koskevan toiminnan avulla 6500 tutkijan ja Marie Curie -apurahojen avulla 5600 tutkijan koulutuksen tukemisen vuosittain. Ohjelmaan sisältyvä suuria laitoksia koskeva toiminta parantaa Euroopan tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää tietyissä tutkimustöissä erittäin kalliita ja suuria laitteita. Tämä toiminta on erityisen tärkeää niiden tutkijoiden kannalta, jotka työskentelevät yhteisön sellaisilla alueilla, jotka sijaitsevat kaukana tällaisista laitoksista. Vuonna 1997 perustettu Marie Curie -stipendiaattien yhdistys ja sen toimipisteet kaikissa jäsenvaltioissa tarjoavat myös tärkeän väylän vuoropuhelulle ja ovat tiedon ja avun lähde Marie Curie -apurahojen saajille sekä apurahan keston aikana että sen jälkeen. Komissiolla on pitkä kokemus TTK-ohjelmien arvioinnista, mutta erityisesti TTK-toiminnan sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointiin liittyvien vaikeuksien vuoksi se on alkanut suunnitella arviointimenetelmien parantamista siten, että niiden avulla voitaisiin mitata paremmin ohjelmien tuottoa. 35 Vuonna 1997 puiteohjelmaan osallistui lähes 24 000 yritystä, korkeakoulua ja tutkimuskeskusta yli 6000 eri hankkeessa, joten se tarjosi töitä huomattavalle joukolle tieteen ja teknologian alalla työskenteleviä ihmisiä. 36 Pilottiarviointi taloudellisista vaikutuksista, HPCN - ESPRIT, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1997. 17 4. TUTKIMUKSEN HALLINTO Viidettä puiteohjelmaa koskevan komission ehdotuksen käsittelyn ja erityisohjelmia koskevien ehdotusten valmistelun yhteydessä vuoden 1997 aikana ja edelleen vuoden 1998 alussa kiinnitettiin runsaasti huomiota hallintoon. Hallinnon suorituskyvyn ja laadun jatkuvan parantamisen lisäksi huomattavaa edistystä saavutettiin hallintojärjestelmien kehittämisessä edelleen siten, että niissä otetaan paremmin huomioon viidennen puiteohjelman täytäntöönpanossa sovellettavat uudet periaatteet eli keskittyminen, koordinaatio ja joustavuus. Komission tutkimuksesta vastaavan jäsenen Edith Cressonin tutkimusministerien neuvostolle sen 15. toukokuuta 1997 pitämässä kokouksessa esittämän ehdotuksen mukaisesti perustettiin tutkimusministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmä, joka kokoontui vuoden aikana kolme kertaa. Ryhmän tehtävä oli tarjota tilapäiseltä pohjalta komissiolle yksityiskohtaisempia tietoja ohjelman täytäntöönpanon ja hallinnon yksityiskohtaisista säännöistä. Ryhmän kolmessa kokouksessa keskusteltiin EUn TTK-ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvistä keskeisistä kysymyksistä. Kokoukset tarjosivat mahdollisuuden rakentavaan keskusteluun komission ja jäsenvaltioiden välillä, ja niiden aikana voitiin tuoda esiin huolenaiheita, esittää selvennyksiä ja vahvistaa ohjelmien hallinnon yleiset periaatteet. Keskusteluissa kiinnitettiin erityistä huomiota asemaan aiempaa strategisemmin avoimuuteen suuntautuneessa viidennessä puiteohjelmassa, tiedontarjoajien verkkoihin ja ehdotusten tekijöiden avustamiseen sekä komission ulkopuolisiin neuvontarakenteisiin. Ryhmän puheenjohtajana toimi komission edustaja, ja puheenjohtajan laatima kertomus ryhmän tärkeimmistä tuloksista vaikutti merkittävästi tutkimusministerien neuvoston 10. marraskuuta 1997 tekemiin päätelmiin yhteisön TTK-ohjelmien täytäntöönpanosta ja hallinnosta. liittyviin kysymyksiin, ohjelmakomiteoiden luoda tarpeen tunnustivat läheisempää yhteistoimintaa teollisuus- ja Ministerit käyttäjäyhteisöjen välillä viidennen puiteohjelman tarpeen mukauttaa hallintorakenteet joustavuuden lisäämiseksi. Helmikuussa järjestetyssä tutkimusneuvoston kokouksessa päästiin poliittiseen yksimielisyyteen yhteisestä kannasta, minkä jälkeen neuvoston päätelmien pohjalta käytävää keskustelua voitiin jatkaa Lontoossa 28. huhtikuuta 1998 järjestetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa. Kokouksessa keskityttiin yleisten hallinnollisten kysymysten ohella erityisesti pk-yritysten osallistumiseen ja tutkijoiden koulutus- ja vierailuapurahoihin liittyviin hallinnollisiin näkökohtiin. täytäntöönpanon yhteydessä sekä tutkimus-, Komissio ehdotti epävirallisessa kokouksessa viidennen puiteohjelman hallintojärjestelmään mm. seuraavia muutoksista: • Säännöllinen esikuva-analyysi ("benchmarking") komission suorituskyvyn vertaamiseksi muiden tutkimusorganisaatioiden suorituskykyyn (riippumattomien konsulttien vuoden 1998 alussa tekemä ensimmäinen tällainen analyysi osoitti, että komission hallintokustannukset selviävät hyvin vertailussa jäsenvaltioiden ja Euroopan tutkimusorganisaatioiden vastaaviin kustannuksiin). • Aikatavoitteet hanke-ehdotuksista tutkimussopimuksiin johtavan prosessin tärkeimpien vaiheiden etenemiselle. Suuntaviivat ulkopuolisten neuvoa-antavien ryhmien perustamiselle, jotka toimisivat komission neuvoa-antavina eliminä tutkimustyön painopisteiden määrittelyssä. Ryhmät toimisivat myös avoimuutta lisäävinä tekijöinä, jotka tarjoavat viestintäkanavia komission ja ohjelmien eri osapuolten välillä (tutkijat, teollisuuden edustajat ja käyttäjät). • Marie Curie -tutkijankoulutusapurahoihin liittyviä "isännyysapurahoja" koskeva kokeiluhanke, jossa komissio vastaisi vastaanottavien laitosten valinnasta ja laitokset itse valitsisivat stipendiaatit komission määrittelemien valintaperusteiden mukaisesti (ja komissio vahvistaisi valinnat). 18 • Neljännen puiteohjelman suunnattujen toimenpiteiden hallinnon parantamiseksi, mukaan lukien uudistetun ja vahvistetun tiedotus- ja avustusverkon perustaminen sekä yhden yhteyspisteen luominen pk-yrityksille, joka kattaisi viidennen puiteohjelman kaikki ohjelmat. saavutuksille rakentuvat järjestelyt pk-yrityksille Komissio vahvisti myös olevansa kiinnostunut strategisten tutkimusaloitteiden mahdollisuudesta viidennen puiteohjelman sisällä. Tämä tarkoittaisi tutkijoiden vapaaehtoisen toiminnan pohjalta tapahtuvaa hankkeiden ryhmittämistä erityisten tavoitteiden ympärille ("clustering"); hankkeiden koordinointi olisi itsenäisempää ja hallinto yksinkertaisempaa samalla kun hankkeiden osallistujat voisivat olla mukana laajemmassa ja tarkemmin koordinoidussa TTK-toiminnassa. Kuten edellisessä vuosikertomuksessa todettiin, komissio on perustanut yksiköiden välisen hallintoryhmän tutkimaan ohjelmien täytäntöönpanon ja hallinnon kaikkia vaiheita ja erityisesti mahdollisia muutoksia, jotka viidennen puiteohjelman yhteydessä olisi tehtävä. Kun viidennen puiteohjelman rakennetta koskevasta komission ehdotuksesta oli tehty päätös, ryhmä jatkoi työtään läpi koko vuoden 1997 ja perusti vuoden lopulla joukon alaryhmiä tutkimaan lähemmin tiettyjä erityiskysymyksiä. Nämä ryhmät jatkavat työtään, joka kattaa kaikki ohjelmien hallintoon liittyvät tärkeät kysymykset, mukaan lukien komission sisäiset menettelyt ja vastuun jakaminen edelleen, sopimuksiin liittyvät kysymykset, ehdotusten arviointimenettelyt ja arviointikäsikirjat, asiakirjojen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen (lomakkeet, tietopaketit jne. ), tiedotus-ja avustusverkot, hankkeiden seuranta ja arviointi, tilastointi sekä viidennen puiteohjelman hallinnon tietojärjestelmät (mukaan lukien ehdotusten esittäminen sähköisessä muodossa). 19 SaSBESBB Ey:n neljännen puiteohjelman ensimmäinen toimintakokonaisuus ja Euratomin puiteohjelma Tieto-ja tietoliikenneteknologia 1. Telemaattiset sovellukset 2. Kehittyneet viestintäteknologiat ja-palvelut 3. Tietoteknologia Teollisuusteknologia 4. Teollisuus-ja materiaaliteknologia 5. Mittaus ja testaus Ympäristö 6. Ympäristö ja ilmasto 7. Meritieteet ja meriteknologia Biotieteet ja bioteknologia 8. Bioteknologia 9. Biolääketiede ja terveys 10. Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalous- ja elintarviketeollisuus, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) Energia 11. Muu kuin ydinenergia 12. Ydinfission turvallisuus 13. Hallittu lämpöydinfuusio 14. Liikenne 15. Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Neljännen puiteohjelman toinen toimintakokonaisuus Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa Neljännen puiteohjelman kolmas toimintakokonaisuus Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Neljännen puiteohjelman neljäs toimintakokonaisuus Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustaminen Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) 21 21 21 24 26 29 29 32 34 34 37 39 39 42 45 47 47 50 52 55 58 61 61 64 64 67 67 70 Kilpailulliseen lähestymistapaan liittyvät tieteelliset ja tekniset tukitoimet 74 20 TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNOLOGIA 1. TELEMAATTISET SOVELLUKSET Toiminta vuonna 1997 on -ohjelma sovellukset yhteiskunnassa käyttäjälähtöinen Telemaattiset tutkimusohjelma, jossa keskitytään tieto- ja/tai viestintäteknologian sovelluksiin perustaa ja eurooppalaiselle tietoyhteiskunnalle. Tutkimusohjelmalla on merkitystä myös yhteisön muun toiminnan, esimerkiksi liikenne-, terveys- ja koulutuspolitiikan kannalta. Vuoden 1997 lopulla tutkimusohjelmaan kuului yhteensä noin 500 hanketta, joista yli 450:ssä sovellettiin kustannustenjakoperiaatetta. rakennetaan näin johti koulutukseen kustannustenjakoperiaatteella, toteutettiin (sovelluskokonaisuuksien 21 uuteen Kyseisen vuoden aikana sopimuksia tehtiin kolmen tarjouspyynnön perusteella: neljäs yleinen tarjouskierros tuotti 179 uutta hanketta, IADS- 140 joista kehittäminen digitaalisia tarjouskierros joista kohteita 11 sopimukseen, varten) kustannustenjakoperiaatteella, tarkoitettuihin multimediatuotteisiin (EMM) liittyvä yhteinen tarjouspyyntö kattoi 6 ohjelmaa ESPRIT, Kohdennettu sovellukset, tutkimus, TEN-Telecom, Leonardo da Vinci ja sosioekonominen toteutettiin Sokrates) koskevasta kustannustenjakoperiaatteella. uusi viidennestä kustannustenjakoperiaatteella tehdään sopimus vuoden 1998 aikana. Joulukuussa 1997 käynnistettiin liikennealan ohjelmassa yhteinen tarjouspyyntökierros Liikenteen telemaattiset sovellukset -toimen kanssa. Tutkimusverkostoja valittiin tuotti 29 uutta hanketta, toteutettava hanke, ehdotuspyynnöstä {Telemaattiset yksi josta joista 25 ja Tarjouspyyntökierroksen päättymisestä sopimusten allekirjoittamiseen kuluva aika saatiin useimmiten lyhennettyä viiteen kuukauteen (seitsemän kuukautta vuonna 1996). Tähän merkittävään parannukseen on päästy tehostamalla arviointiprosessia ja soveltamalla kaksivaiheista tarjousmenettelyä, johon kuuluu esitarjous ja varsinainen tarjous. Lisäksi haetun rahoituksen ja käytettävissä olevien varojen välinen erotus pieneni vuonna 1997 verrattuna aikaisempiin vuosiin. Kehitys on myös kulkenut kohti suurempia hankkeita (varsinkin IADS-toimessa, jossa yhteisön rahoitusosuuden suuruus on keskimäärin 4,5 miljoonaa ecua, mikä kuvastaa kyseisen toimen monialaisuutta). Hankkeiden toista vuotuista teknistä hankearviointia varten 261 riippumatonta teknisen tarkastuksen 355 hankkeelle, joista 30 tarkastettiin perusteellisemmin. suorittamaan asiantuntijaa kokoontui Vuotuisessa seurantaraportissa korostettiin ohjelman hallinnoinnin tehokkuudessa ja avoimuudessa vuoden 1997 aikana saavutettuja parannuksia sekä sitä, että hankevalinnoissa oli oltu johdonmukaisia alkuperäisten tavoitteiden ja työohjelman suhteen, tulosten levittäminen 21 Esimerkkejä tuloksista 100 000:n vakavasti liikuntarajoitteisen eurooppalaisen elämänlaatu paranee ja riippumattomattomuus lisääntyy Focus- hankkeen ansiosta, jossa määriteltiin standardimenetelmä pyörätuolien varustamiselle erilaisin apuvälinein. TESTLAB- hanke, joka tarjoaa sokeille ja näkörajoitteisille mahdollisuuden käyttää kirjastojen aineistoluetteloita ja asiakirjoja, on esitellyt tuloksiaan 25 kokeilukohteessa vuonna 1997. Ilmanlaadun tarkkailu on olennaista ihmisen terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. EMMA- hankkeessa on kehitetty tehokas telemaattinen ympäristönseuranta- järjestelmä, joka tarjoaa vuorokauden ja kahden vuorokauden ilmansaaste-ennusteita, joiden perusteella voidaan rajoittaa liikennettä tai ryhtyä muihin tarpeellisiin toimiin riskien pienentämiseksi. oli ollut tulosindikaattoreihin oli kiinnitetty riittävästi huomiota. tarkoituksenmukaista ja kullekin alalle ominaisiin Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen toteutettaviin käyttökohteissa Ohjelma sisältää kaiken TTK-toiminnan soveltavasta tutkimuksesta todellisissa esittelytoimiin (demonstraatioihin). Koska tässä ohjelmassa kehitetään järjestelmien osia ja yksittäisiä palveluja ja yhdistetään niitä yleisluonteisempiin kokonaisuuksiin, ohjelma auttaa palvelemaan yhteiskunnan tarpeita yleishyödyllisillä aloilla, parantaa yritysten ja palvelujen kilpailukykyä ja auttaa toteuttamaan Euroopan unionin politiikkaa muilla aloilla. Kahdesta ensimmäisestä tarjouskilpailusta valittuja hankkeita ehti vuonna 1997 esittelyvaiheeseen, jonka perusteella voidaan saada alustava työllisyyden, markkinakehityksen tai yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden kaltaisten sosioekonomisten tavoitteiden kannalta. vaikutuksista käytännön käsitys Yritysten tieteellisen ja Euroopan kilpailukyvyn kehittäminen teknologisen perustan vahvistaminen ja Hankkeissa luodaan erilaisista laitteista, algoritmeistä ja ohjelmistoista koostuvia telemaattisten järjestelmien ja palvelujen prototyyppejä, joiden avulla mahdollisille käyttäjille voidaan tarjota heidän tarpeidensa ja odotustensa mukaisia innovatiivisia teknisiä ratkaisuja. Ohjelma vahvistaa eurooppalaisten yritysten (35 prosenttia osallistujista) teknologista perustaa, joten laitteisto- ja ohjelmistovalmistajat sekä palveluyritykset voivat parantaa kilpailukykyään syntymässä olevilla sovellusmarkkinoilla markkinoilla. Käyttäjäyhteisön jaottelu on huomattavasti tarkempaa ja TTK-tulosten hyödyntäminen paljon nopeampaa, kun käyttäjät ovat mukana kaikissa hankkeiden vaiheissa. multimediapalvelujen ja ns. jotka koskivat digitaalisten Yksi tärkeä uutuus ohjelmassa vuonna 1997 olivat 11 mittavaa esittelyhanketta, kohteiden sovelluskokonaisuuksia. Näissä hankkeissa suunnitellaan, toteutetaan, testataan ja arvioidaan yleiskäyttöisiä digitaalisia järjestelmäperustoja, joiden avulla voidaan tukea ja paremmin hyödyntää monenlaisia monikielisiä ja -alaisia palveluja. Hankkeissa pyritään tarjoamaan keskitetty yhteys laajaan valikoimaan julkisia ja yksityisiä palveluja ja näin parantaa yritysten valmiuksia tarjota oikeanlaisia palveluja tulevan vuosisadan tietoyhteiskunnassa. Vaikutukset muuhun yhteisön politiikkaan Suuri osa Telemaattiset sovellukset -ohjelman hankkeista eteni vuonna 1997 tulosten esittelyvaiheeseen todenmukaisissa käyttökohteissa, mihin osallistui suuri joukko käyttäjiä. Hankkeilla onkin suora vaikutus tietoyhteiskunnan yhteiskuntamallin edistämiseen. eurooppalaisen syntyyn ja liittyvä yhteinen Koulutuksessa käytettäviin multimediatuotteisiin tarjouspyyntökierros tukee suoraan koulutuksen valkoisessa kirjassa kuvattua kehittämällä multimediapalveluja, joiden avulla korkeatasoista koulutusta voidaan riippumatta. Lisäksi tarjota tasavertaisesti kaikille asuinpaikasta koulutuspolitiikkaa yhteisön 22 SAVE-hankkeessa on kehitetty "turvallisen" auton prototyyppi, joka pystyy tarkkailemaan kuljettajan ajokykyä ja suorittamaan tarvittaessa korjaavia toimia. Tämä luo mahdollisuuksia vähentää liikenneonnettomuuksia jopa 30 prosentilla. Onnettomuuksien uhrien selviämismahdollisuuksia on parannettu HHCTOR- hankkeessa, jossa on luotu viestintäyhteys onnettomuuspaikalta ambulanssin kautta suoraan hoitavaan sairaalaan niin, että erikoislääkärit voivat antaa neuvoja suoraan ensiavun antajille. Poliisivoimat ja hätäpalvelut voivat nyt entistä tehokkaammin taistella kansainvälistä rikollisuutta vastaan käyttämällä LlNGUANET- hankkeessa kehitettyä monikielistä tietojärjestelmää, joka tarjoaa tarvittaessa yksinkertaista käännöspalvelua. Järjestelmästä on monenlaista käytännön hyötyä esimerkiksi jäljitettäessä varastettuja autoja sekä selvitettäessä ihmisryöstöjä ja huumerikoksia. kirjastoalan hankkeissa kehitetään uusia tapoja päästä käyttämään perinteisesti kirjastoihin, museoihin ja näyttelytiloihin varastoituja valtavia tietomääriä. Hankkeiden tulokset tukevat kokonaisuutena työllisyyspolitiikkaa, ja uusia koska uusia palveluja kehitetään prototyyppiasteelle työmahdollisuuksia syntyy. Suoranaisesti työllisyyttä tuetaan hallinnon ja koulutuksen alan hankkeilla, joissa helpotetaan etätyöskentelyä ja työttömien ja työnantajien tiedonsaantia. suoraan kansalaisten Terveydenhuoltoa sekä vammaisia ja vanhuksia koskevat hankkeet vahvistavat parantamiseen tähtäävää politiikkaa. Hankkeissa on jo esittelyasteella sovelluksia, jotka kohentavat syrjäseuduilla asuvien elämänlaatua tarjoamalla yhteyksiä etädiagnosointipalveluihin. Terveydenhuollon älykorttien kehittäminen puolestaan turvallisuutta matkustamiseen, kun henkilökohtaiset terveystiedot ovat aina mukana. elämänlaadun luo Liikennealan hankkeet koskevat kaikkia liikennemuotoja (tie-, juna- ja vesiliikenne sekä monimuotokuljetukset) ja niissä on jo väläytelty sovellusten mahdollisuuksia kehittää huonontuvia telemaattisten tehokkuutta, liikenneolosuhteita vähentämällä parantamalla ympäristövaikutuksia. Ympäristön tuetaan ympäristöalalle kehitetyillä sovelluksilla, joilla tehostetaan ympäristön seurantaa ja parannetaan saaste-ennusteita oli kyse sitten ilman, vesien tai maaperän saastumisesta. liikenneverkkojen ja turvallisuutta parantamista matkustajien lisäämällä tilan CoopWWW-hankkeessa kehitetty erittäin tehokas ja joustava järjestelmäperusta on jo otettu käyttöön ryhmätyöskentelyssä yhä useammissa eurooppalaisissa tutkimusyhteistyöhank- keissa. Sitä ovat hyödyntäneet myös merkittävät euroopanlaajuisesti toimivat esimerkiksi aluekehityksen ja työllisyyspolitiikan vaikuttajat. Hankkeessa on koottu joukko yhteentoimivia ohjelmia ja palveluja, jotka on yhdistetty paranneltuun versioon BSCW- perustasta, joka on asennettu jo yli 200 www-sivustolle eri puolilla maailmaa. ihmisten ihmisten että ja koneiden välisiin Sekä erikielisten kommunikointiongelmiin ollaan saamassa helpotusta kieliteknologian ja tietotekniikan avulla. Näillä aloilla on kehitetty järjestelmiä, joita voidaan soveltaa monilla liike-elämän ja yhteiskunnan eri osa-alueilla. Näistä tekniikoista on hyötyä esimerkiksi ohjelmistojen ja palvelujen tietokoneen välisessä monikielisissä käyttöliittymissä, ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa, ja sekä multimedian viestinnässä käyttömahdollisuuksien lisäämisessä. tekniikkaa hyödyntävässä helpottamisessa ihmisen ja käytön Työohjelma vuodelle 1998 Vuonna 1998 ohjelmassa keskitytään voimakkaasti hankkeiden tulosten levittämiseen ja käyttöönottoon. Tämä toiminta käynnistetään järjestämällä helmikuussa Barcelonassa laajamittainen konferenssi ja näyttely, jossa esitellään hankkeiden ensimmäisiä tuloksia ja niiden merkitystä tietoyhteiskunnan kannalta. Myöhemmin vuoden aikana järjestetään alakohtaisia laaditaan hankkeiden tuloksista joukko julkaisuja. Ohjelman tuloksista tiedotetaan myös Internetin välityksellä. tapahtumia sekä 23 Esimerkkejä tuloksista Pitkälle kehittyneet valokuituverkot luovat perustan internet- palvelujenja tietoliikenteen räjähdysmäiselle kasvulle. Sopimus yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestel män (UMTS) yhteisestä määritelmästä mahdollistaa nopean ja johdonmukaisen markkinakehityksen Euroopassa ja muualla. 2. KEHITTYNEET VIESTINTÄTEKNOLOGIAT JA -PALVELUT (ACTS) Toiminta vuonna 1997 ACTS-ohjelma on nyt täysin toiminnassa. Vuoden 1997 kolmannen ja viimeisen tarjouspyyntökierroksen seurauksena on päätetty tukea vielä 89 uutta hanketta, mikä vahvistaa toimintaa strategisesti keskeisillä aloilla. Tällaisia ovat muun muassa nopeat internet-palvelut, kehittynyt optinen tiedonsiirto ja tiedonhakua helpottava agenttiteknologia. suuntaviivojen Yhteentoimivuus ja standardointi ovat aina olleet tärkeitä teemoja EU:n viestintäalan TTK:ssa. Vuonna 1997 vakiinnutettiin yhteistyö ja yleisten palvelujen hyödyntämiselle, mikä vahvisti entisestään Euroopan johtoasemaa keskeisillä aloilla. ACTS-ohjelma on myös edistänyt kaupankäyntiin, laajempaa multimediamuodossa uusiin työmenetelmiin liittyvissä kysymyksissä. yhteisymmärrystä esitettyyn sähköiseen kulttuuriperintöön luomiseksi kehittyneiden verkkojen ja Kunkin hankkeen jokavuotinen kriittinen arviointi on jälleen kerran osoittautunut uusia hyväksi painotusmahdollisuuksia ja sääntelyn kehittyessä. Sen ansiosta saadaan investoiduille julkisille varoille myös varmemmin hyvä eurooppalainen lisäarvo. tavaksi tekniikan hankkeille antaa Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen Teknologian kehittämisessä on tehty yhteistyötä vuosikymmenen ajan, ja sopimuksia on tehty yhteisistä eritelmistä ja standardeista. Tämän johdosta Euroopan teollisuudella on vahva perusta ja johtoasema maailmassa useilla keskeisillä aloilla. Kaikki merkittävimmät eurooppalaiset teleoperaattorit, laitevalmistajat sekä johtavat radio- ja televisioyhtiöt ovat mukana ACTS-ohjelmassa. Vuonna 1997 työhön ja osallistui kumppanuussopimuksia on tehty 23:n EU:n ulkopuolisen maan organisaatioiden kanssa. tuhat muuta yliopistoa, yritystä yli ja Euroopan kilpailukyvyn kehittäminen ACTS-ohjelmaan osallistumisesta saatujen hyötyjen ensimmäinen arviointi vuonna 1997 osoitti, että yli puolet hankkeista oli jo kohentanut osallistujien kilpailuasemia maailmanmarkkinoilla. EU:n TTK-toimintaan osallistumisen on myös nähty nopeuttavan tuotteiden ja palvelujen kehittämistä (syntymässä on parhaillaan yli 400 uutta järjestelmää ja komponenttia), pienentävän sijoitusriskejä ja auttavan keskittämään liiketoimintastrategioita. Tähän mennessä on laadittu jo yli 1300 teknistä julkaisua, standardointielimille on tehty yli 345 esitystä ja uusia patentteja on rekisteröity yli 40. Yksi merkittävä ACTS-yhteistyön käytännön tulos on jo saavutettu, kun yritykset pääsivät yksimielisyyteen multimediaa tukevan seuraavan teknisistä sukupolven matkaviestintäjärjestelmän, UMTS: n, 24 Digitaalitelevisio ja internetin uudet liikkuvaa kuvaa hyödyntävät palvelut tarjoavat uusia mahdollisuuksia eurooppalaiselle luovuudelle ja soveltavat yhteistä teknistä standardikokonaisuutta, mikä nopeuttaa käyttöönottoa markkinoilla Uudet työmenetelmät ja sähköinen kaupankäynti luovat mahdollisuuksia miljoonille eurooppalaisille ja pienyrityksille. ACTS- hankkeissa tuetaan yli 500 merkittävää koejärjestelyä vuonna 1998. määritelmistä. Tähän sopimukseen päästiin RACE- ja ACTS- hankkeissa tehtyjen pitkien ja perusteellisten selvitysten ansiosta, ja se antaa eurooppalaisille yrityksille erinomaiset lähtöasemat tuote- ja palvelukehityksessä, varmuuden järjestelmän rajat ylittävästä toimivuudesta ja uusien investointien arvon säilymisestä. sekä Euroopan kansalaisille Yhtä lailla tärkeisiin saavutuksiin on päästy yhteisissä digitaalivideo- ja -televisiostandardeissa ja kuvankoodauksessa, jota nyt käytetään laajalti myös internetissä. Kasvun ja työllisyyden edistäminen: Televiestintä ja yleislähetystoiminta jatkoivat kasvuaan yli 8 prosentin vuosivauhtia vuonna 1997, mikä on huomattavasti enemmän kuin koko talouden kasvuvauhti. Tämän lisäksi uusien viestintäjärjestelmien laajempi käyttö tukee kasvua ja työllisyyttä koko taloudessa. ACTS- ohjelman tutkimuksessa myötävaikutetaan suoraan uusien turvallisten sähköisen ja lisääntymiseen uusien työmenetelmien, työllistymismahdollisuuksien erityisesti erilaisten etätyömuotojen, avulla. Nämä kehityssuuntaukset ovat nyt keskeinen osa Euroopan ja yksittäisten jäsenvaltioiden työllisyyttä ja pk-yritysten innovaatioita koskevia strategioita. kaupankäynnin muotojen syntyyn Kestävän kehityksen ja tietoyhteiskunnan kehittymisen välinen yhteys vahvistui vuoden 1997 aikana tietoyhteiskuntafoorumissa ja ACTS- tehtyjen aloitteiden myötä. Yhteensä 16 hankkeen ohjelmassa kokonaisuudessa on koottu voimat edistämään kestävää kehitystä tukevien yhteisten viestintäjärjestelmien toimintaperiaatteiden avulla. käyttöä uusien Sähköisen kaupankäynnin alalla vuonna 1998 julkistetut yhteiset ohjeet yhteentoimivuudesta ja kuluttajansuojasta perustuvat suoraan ACTS- ohjelmassa tehtyyn yhteistyöhön. Tällainen yhteisymmärrys vahvistaa entisestään sisämarkkinoita ja nopeuttaa uusien liiketoimintatapojen käyttöönottoa pk-yrityksissä, mistä taas koituu etua työllisyyden kannalta. Työohjelma vuodelle 1998 Kaikille ACTS-ohjelman hankkeille on jo suoritettu tekninen tarkastus tammikuun loppupuolella 1998. Tämä mahdollistaa sekä toiminnan uudelleenpainottamisen joiltain osin että vuonna 1997 valittujen hankkeiden käynnistämisen. Määrärahat jaetaan vuoden 1998 puoliväliin mennessä ja toiminnassa keskitytään sen jälkeen tuloksista saatavien hyötyjen maksimointiin. Samalla pyritään varmistamaan sujuva siirtyminen viidennen puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuuteen. Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden kanssa vahvistuu huomattavasti uusien hankkeiden myötä vuonna 1998. Lisäksi yhteistyösopimukset ja Yhdysvaltojen kanssa tukevat lisääntyvää yhteistyötä näiden maiden merkittävien yritysten kanssa. teknologian Israelin tieteen alalla ja 25 3. TIETOTEKNOLOGIA (ESPRIT) kilpailukykyä. ESPRIT-ohjelmasta tuetaan kehitystä kahdella rintamalla - TTK:ssa ja tietotekniikan käytössä -ja pyritään parantamaan koko Euroopan teollisuuden ja osatoimittajien ottaminen mukaan kehityksen varhaisessa vaiheessa, ja varsinaiset teollisten sovellusmahdollisuuksien mukaan. Tukitoimet ovat olennainen osa TTK-hankkeita tavoitteena on edistää tärkeimpänä ja niiden tietotekniikan käyttöönottoa monilla eri aloilla. rahoituskohteet Painopisteenä käyttäjien valitaan niiden on Toiminta vuonna 1997 ja joka uuden toisaalta ottamiseksi toimintatavasta, johtuu alakohtaisesta järjestettiin kolme uutta Vuonna 1997 tarjouspyyntökierrosta noudattaen työohjelmaa, joka tarkistetaan vuosittain. Tarkistuksia tehdään toisaalta viimeisimpien teknologisten ja teollisten muutosten huomioon aihepiirikohtaisen lähestymistavan tukemiseksi. Näin voidaan päästä tietyn asteisesta pirstaleisuudesta, ja keskittyä keskeisiin kysymyksiin esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin, liikkuvuuden, teollisuuden tiedonsaannin ja käyttöliittymien sekä koulutuksen ja työnohjauksen alalla. Lisäksi järjestettiin yhteisiä tarjouspyyntöjä teollisuus- ja materiaaliteknologian ohjelman kanssa: yksi älykkäistä (tämä ala kuuluu myös kansainvälisen yhteistyön piiriin) ja yksi ilmailun alalta. ACTS- ja ESPRIT-ohjelmista kohdennettiin tarjouspyyntökierrosten seurauksena liittyviin ecua kummastakin 10 miljoonaa hankkeisiin. Nämä toimet sekä internetin ja tekijänoikeuksien kaltaisten aiheiden seuranta ovat edellyttäneet ohjelmien välistä tiukkaa koordinaatiota. tuotantojärjestelmistä satelliittiviestintään Uusien osallistujien osuudeksi on arvioitu 30 prosenttia. Koko ohjelmassa hankkeiden hyväksymisprosentti vuosina 1994 - 1997 kaikissa menettelyissä yhteensä oli noin 20 prosenttia. Pk-yrityksiä (joista noin 85 prosentissa alle 100 työntekijää) on mukana 75 prosentissa hankkeista. Ne saavat 25 prosenttia koko rahoituksesta ja edustavat 34 prosenttia kaikista osallistujista. Suuret yritykset saavat 28 prosenttia 41 prosenttia osallistuneista. Pienyritysten (osatoimittajat) ja suuryritysten (käyttäjät) väliset yhteishankkeet ovat yleisiä. Myös kartoitusvaiheen rahoitus on kasvanut tasaisesti, ja sitä myönnettiin vuoden 1997 loppuun mennessä 85 tapauksessa. ja muodostavat rahoituksesta Vuoden 1997 lopussa noin 2 prosentissa ESPRJT-hankkeista oli mukana EU:n ulkopuolinen organisaatio. Kahdestatoista älykkäitä tuotantojärjestelmiä käsittelevästä hankkeesta yhdeksään osallistui EU- organisaatio. Tietotekniikan alalla käynnistettiin vuonna 1997 yhteensä 53 uutta kansainvälisen yhteistyöohjelman (INCO) hanketta, joista 33 Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja 12 Välimeren maiden kanssa. PROSOMA-multimediatietokanta tulosten levittämistä ja tiedottamista. Se sisältää 280 ESPRIT-toimen tulokset ja alakohtaista tukee 26 Esimerkkejä tuloksista Matkapuhelinten keskeisten komponenttien virrankulutus on pienennetty viidennekseen. Monisiruisten modulien käyttö on sekin merkittävästi auttanut pienentämään puhelimia ja tekemään niistä kevyempiä. Aktiivimatriisiperiaatteella toimivissa nestekidenäytöissä on saavutettu kuva-alan ja tarkkuuden suhteen teknisiä edistysaskelia, joita tullaan soveltamaan television ammatti- ja yleiskäytössä sekä pinta- että läpiproj isointiin. Sähköisissä allekirjoituksissa, luottamuksellisuutta tukevissa järjestelmissä ja salaustekniikoissa on saavutettu huomattavaa edistystä. Tällainen turvallisuuden lisääntyminen on keskeistä sähköisen kaupan yleistymisen kannalta. Useiden hankkeiden tuloksia ollaan viemässä muun muassa Yhdysvaltojen markkinoille. osoitteessa laajenee jatkuvasti, myös vuonna 1998. Tietokantaan voi tutustua http://www. cordis. lu/esprit/home. html. suoraan Tietokannasta julkaistaan myös säännöllisesti CD-ROM-versioita, ja julkaisuja esitellään erilaisissa tilaisuuksissa (esimerkiksi vuotuisessa EITC-konferenssissa). Ohjelman viisivuotisarvioinnissa ja vuotuisessa tarkastuksessa annetut tärkeimmät suositukset koskivat muun muassa seuraavia kysymyksiä: Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ohjelmat on yhdistettävä yhdeksi yhteiseksi ohjelmaksi, tulosten hyödyntämistä markkinoilla on nopeutettava, esimerkiksi lyhentämällä hankkeiden kestoa nykyisestä keskimääräisestä 25 kuukaudesta 18 kuukauteen, aloittelevien yritysten hankkeita on rahoitettava, TTK:sta ja markkinasuuntauksista on muodostettava yhteinen näkemys, ja hallintoa on yksinkertaistettava, nopeutettava ja muokattava joustavammaksi. Vaikutus yhteisön TTK-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen se joka tekninen tietämys, ESPRIT tarjoaa Euroopan yrityksille mahdollisuuden hankkia tarvitaan parhaimman käyttöönsä kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Tähän pyritään noin 4210 yrityksen sekä 2200 tutkimuslaitoksen ja yliopistotasoisen tutkimusryhmän yhteistyön avulla. Ohjelmassa tuetaan merkittäviä TTK-toimia keskeisillä aloilla, jollaisia ovat esimerkiksi komponentti- ja osajärjestelmäteknologia, ohjelmistoteknologia, suurteholaskenta, kulkuneuvoihin asennettavat järjestelmät, monipiste- ja verkkosovellukset, liiketoimintaprosesseihin ja sähköiseen kauppaan liittyvät teknologia, multimediajärjestelmät, mikroprosessorit, tuotannon integrointi ja pitkän aikavälinen tutkimus. kaikki voivat osallistua ESPRJT-ohjelmaan teollisuudenalat. Yrityskäyttäjät muodostavat noin 60 prosenttia yritysosallistujista, mikä kertoo ohjelman ulottumisesta talouselämän kaikille aloille. Tällä hetkellä esimerkiksi elektroniikka ja mikroprosessorit muodostavat 20 prosenttia elektroniikkaa käyttävien järjestelmien arvosta, jonka 1160 Yhdysvaltain arvioidaan maailmanmarkkinoilla kohoavan dollariin vuoteen 2000 mennessä. Monilla aloilla yrityksille on erittäin tärkeää voida keskittää tuotekohtaista osaamistaan piiperustaisiin komponentteihin, jotka omaavat niin perinteistä kuin älykkäämpääkin suorituskykyä. ESPRJT-ohjelmalla voi huomattava vaikutus yritysten kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Erään selvityksen mukaan 80 prosenttia 400 tutkitusta hankkeesta johti teollisiin sovelluksiin viiden vuoden kuluessa hankkeen päättymisestä. Toinen tutkimus pienellä mutta kattavalla hankeryhmällä suurteholaskennan (HPCN) alalla antoi yhteisön rahoitusosuuteen verrattujen suorien vaikutusten hyötykertoimeksi 8 ja epäsuorien vaikutusten kertoimeksi yli 2,4. Laajasti ollaan sitä mieltä, että ESPRIT-ohjelma on tärkeässä asemassa tietotekniikan kehityksen kannalta kaikkialla Euroopassa. lisäksi olla Tukemalla mikroelektroniikan (FUSE), parhaimpia ohjelmistokäytäntöjä (ESSI), tuotantoon integrointia (IiM) ja yleisemmin tietotekniikan käyttöä kaikilla kattamillaan aloilla koeluonteista käyttöä 27 Laskentatehon kasvu on huomattavasti parantanut mm. teräs- ja tekstiiliteollisuudessa ja postin lajittelussa käytettävien visuaalisten tuotannonvalvontajärjes- telmien tehokkuutta. Saksan nuorten yrittäjien palkinto myönnettiin ESPRIT-ohjelman osallistujalle, joka oli kehittänyt kahvipapujen ja hedelmien automaattisen lajittelujärjestelmän. Järjestelmää ollaan nyt viemässä useaan maahan. Markkinoille tuotiin maaliskuussa 1998 kaikkien tallennemuotojen konvertointiin tarjoitettu jälkituotannon multimediajärjestelmä, joka tällä hetkellä näyttäisi olevan aivan omaa luokkaansa. Järjestelmä on jo saanut useita kansainvälisiä palkintoja. Useissa kohteissa Euroopassa on käytetty älykästä robottijärjestelmää muuraamiseen ja katujen päällystämiseen. Järjestelmä on lisännyt huomattavasti tuottavuutta ja parantanut laatua. ESPRIT tarjoaa kaikkien alojen yrityksille ja varsinkin pk-yrityksille konkreettisia mahdollisuuksia parantaa kilpailukykyään. Vaikutukset yhteisön muuhun politiikkaan ja tehokkaasti; teollisoikeuksiin liittyvien yleisten kysymysten ESPRIT tukee sisämarkkinoiden toteutumista monella tavalla: tekijän- suhteen on ja ohjelmistojen ja yleensä tietotekniikan ominaispiirteitä tarkasteltu tiedonannossa äskettäin selkeästi tarkasteltiin vuotta 2000 silmällä pitäen rajat ylittävien, varsinkin teletoimintaan, liikenteeseen, energiahuoltoon ja pankkipalveluihin liittyvien perusrakenteiden sujuvaa toimintaa; euroon siirtymistä varten on laadittu menettelytavat yhteisten ongelmien tunnistamiseksi ja tietojen vaihtamiseksi parhaista käytännöistä. julkaistussa ESPRIT on tukenut myös koheesiorahastojen toimintaa ja vuosina 1995-1997 hankkeisiin on osallistunut 1-tukialueelta 521 eri organisaatiota, jotka näin ovat hyötyneet yli puolesta tämän ohjelman tuloksista. on avulla järjestetty lukuisia ESPRIT-ohjelman jatkokoulutustilaisuuksia mikroelektroniikan ja ohjelmistotekniikan kaltaisilla keskeisillä aloilla, mutta myös kannustettu kouluja internetin käyttöön esimerkiksi Netd(a),ys-hankkeessa. laajempaan Ohjelmasta tuetaan eurooppalaisten koulujen tietoverkkoa (Schoolnet) ja maaseutuyhteisöjen verkottumista. Kokeiluhankkeena kehitetään tietoteknisestä osaamisesta kertovaa korttia, joka on suunnattu noin 100 000 henkilölle 13 maassa muun muassa Itä-Euroopassa. Useissa ESPRIT-hankkeissa keskitytään tietotekniikan moniin ympäristösovelluksiin, joita ovat esimerkiksi tehokas kriisienhallinta saastuttavien (tulipalot, onnettomuuksien jälkeen, energiansäästö, saastevalvontajne. puhdistaminen vesien tulvat jne. ), ESPRIT-ohjelmalla on merkitystä myös humanitaarisen toiminnan kannalta, koska ohjelmassa on myönnetty noin 15 miljoonaa ecua henkilömiinojen tehokkaampien raivaamismenetelmien kehittämiseen. Työohjelma vuodelle 1998 eli laajentuu yhdestoista myös muihin tarjouspyyntökierros järjestettiin Viimeinen maaliskuussa 1998. Se kattoi kolme ohjelman osa-aluetta (TCS, HPCN ja IiM) ja sen budjetti oli 32,4 miljoonaa ecua. Ohjelman vuotuinen ja konferenssi/näyttely viestintäteknologian ohjelmiin ja järjestetään - ensimmäistä kertaa muualla kuin Brysselissä -Wienissä 30. marraskuuta - 2. joulukuuta 1998 nimellä 1ST '98 Vienna. Kuten vuonna 1997 konferenssi lähetetään satelliitin välityksellä useisiin maihin ja sen puitteissa järjestetään erityistapahtumia kuten rahoituskysymyksiä käsittelevä Investment Forum sekä ITEA-palkintojen jakotilaisuus. Merkittävässä osassa vuonna 1998 harjoitettavaa toimintaa valmistaudutaan viidennen puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuuteen. tieto- 28 Kalastajien, tukkureiden ja vähittäismyyjien tuotantoketjuun on luotu uusi tietotekniikkaa ja satelliittiviestintää hyödyntävä tietojärjestelmä kalasaaliin myymiseen pyyntialukselta. Tätä kalastuksen ja jakelun mullistavaa järjestelmää voidaan soveltaa myös muuhun toimintaan. TEN 34 -hankkeessa on luotu (yhteistyössä telematiikka- ja ACTS- ohjelman kanssa) 34 Mbitin yhteys eri alojen kansallisten tutkimusverkostojen välille. Kapasiteetin nostoa 155 Mbittiin tutkitaan parhaillaan. Automaattiselle huuliltaluvulle on puheentunnistukseen yhdistettynä löytynyt kaupallisia sovelluksia elokuvien päälleäänittämisessä ja kieltenopetuksessa. TEOLLISUUSTEKNOLOGIA 4. TEOLLISUUS- JA MATERIAALITEKNOLOGIA (IMT) Toiminta vuonna 1997 koskevien ja CRAFT-hankkeita Vuoden 1997 toimintaa hallitsivat TTK-hankkeita, aihealuekohtaisia verkkoja ehdotuspyyntöjen täytäntöönpano ja hallinnointi sekä neuvottelut hankkeista, joille oli suositeltu yhteisön rahoitusta. Vastaanotettujen ehdotusten määrä kasvoi vuonna 1997 edelliseen vuoteen verrattuna: TTK-hankkeita koskevia ehdotuksia saatiin 1140, aihealuekohtaisia verkkoja koskevia ehdotuksia 156 ja CRAFT-hankkeita koskevia ehdotuksia 840 (kahta tyyppiä). Myös myönteisen arvioinnin saaneiden ehdotusten osuus kasvoi ja se oli TTK-hankkeiden osalta 37 %, aihealuekohtaisten verkkojen osalta 55 % ja CRAFT-hankkeiden osalta 60 %. Rahoitusta myönnettiin TTK-hankkeille 702, aihealuekohtaisille verkoille 554 ja CRAFT-hankkeille 74,6 miljoonaa ecua. Perustutkimusta koskevat kannustustoimet tuottivat tuloksia, sillä sekä laatu riittivät hyvin vastaanotettujen ehdotusten ohjelman tavoitteiden (10 % talousarviosta) saavuttamiseen. Myös aihealuekohtaisten verkkojen täytäntöönpanossa saavutettiin vuonna 1997 tärkeä välitavoite, sillä yli puolet nykyisistä verkoista luotiin pelkästään kyseisen vuoden aikana. lukumäärä että Vuonna 1996 käynnistetyistä toimista, joilla kannustettiin pk-yrityksiä saatiin myönteisiä osallistumaan CRAFT-tyyppisiin hankkeisiin, tuloksia: ehdotusten määrä kasvoi 60 prosentilla, hylättyjen ehdotusten osuus laski vajaalla 15 prosentilla ja valittujen ehdotusten osuus kasvoi 60 prosentilla vuoteen 1996 verrattuna. Näitä toimia jatkettiin vuonna 1997. viidennen järjestettyihin kannustamiseen Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimenpiteiden osalta käytettiin 11 miljoonaa ecua erityisesti konferensseihin, koulutusapurahoihin ja pk- puiteohjelman sekä yritysten valmistelemiseksi tutkimuksiin. Toulouse'ssa järjestettiin seitsemäs teollisuusteknologiaa koskeva konferenssi, jossa keskityttiin aiheeseen "Eurooppalainen tutkimus kansalaisten palveluksessa" ja käsiteltiin kolmea tutkimusaluetta, joilla on kaupunkiympäristö, tulevaisuuden tehdas ja ilmailuteollisuus. Nämä kolme alaa ovat keskeisellä sijalla myös viidennessä puiteohjelmassa. jokapäiväiseen työryhmiin vaikutusta elämään: ja 1997 edelleen koskevassa Seurantaryhmä vuotta katsoi kertomuksessaan, että ohjelmassa käytetyt laatuindikaattorit ovat erittäin hyödyllinen väline hankkeiden tehokkuuden ja vaikutusten valvonnassa. Tulosten hyödyntämisen osalta suositteli suuremman huomion kiinnittämistä kvantifioitujen hyödyntämis- suunnitelmien ja taloudellisten ennusteiden laatimiseen tutkimusvaiheen aikana. ryhmä 29 Esimerkkejä tuloksista Suurnopeusjunien matkustajien turvallisuus on tärkeä näkökohta. Yhteenliittymä, johon osallistuu liikkuvan kaluston valmistajia, tutkimuskeskuksia ja rautatieyhtiöitä neljästä EU:n jäsenvaltiosta, on kehittänyt uuden tyyppisen vaunun, jossa matkustajille varatut tilat ovat erityisen vääntö- jäykkiä. Tyypin perusteella on voitu ehdottaa uutta eurooppalaista turvallisuusstandardia. Lasersäteiden omaperäinen sovellutus mahdollistaa historial listen monumenttien sekä muiden rakenteiden pienimpienkin sopu- koiden puhdistamisen. Optisten kuitujen avulla ohjattu ja sopivalle voimakkuudelle säädetty lasersäde voidaan kohdistaa tarkasti pienille alueille ja sen avulla voidaan puhdistaa erittäin epätasaisia pintoja. Innovaatiossa otetaan huomioon puhdistettavan pinnan ominaisuudet sekä ympäristönäkökohdat ja se parantaa myös turvallisuutta ja työolosuhteita. Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen elämänlaatu, ympäristönsuojelu joihin osallistuvat talouskasvu, työturvallisuus. Monialaisia hankkeita Ohjelmassa yhdistyvät useat erilaiset tavoitteet kuten teollisuuden kilpailukyky, ja toteuttavat teollisuuden tavarantoimittajat, valmistajat, yhteenliittymät, yliopistot ja käyttäjät, mikä mahdollistaa tulosten soveltamisen mahdollisimman monilla teollisuudenaloilla ja mahdollisimman monissa maissa. Äskettäin loppuunsaatettujen hankkeiden tuloksista vuonna 1997 tehty arviointi osoitti, että yli kolme neljäsosaa hankkeiden osallistujista ja saavutti teknologiaperustan vahvistamisen suhteen ja lisäksi kaksi kolmasosaa osallistujista katsoi hankkeidensa teknologian viimeisintä kehitystä edellä siinä mielessä, että niissä uusi tieteellinen tietämys on yhdistetty teknologian kehitykseen. tulosten olevan teollisuuden tavoitteensa täydellisesti tiede- Samassa tutkimuksessa osoitettiin, että suurimmalla osalla hankkeista on ollut taloudellisia vaikutuksia ja ne ovat parantaneet yritysten taloudellista kilpailukykyä. Lähes puolet hankkeista toimintaa, jonka mahdollinen arvo on yli 5 miljoonaa ecua hankkeen loppuunsaattamista seuraavien viiden vuoden aikana. Tarkemmin sanottuna taloudellista aikana valituista kokonaishyötyä kaikista nykyisen ohjelman teollisuuden joille on myönnetty yhteisön tutkimushankkeista, rahoitusta 1,3 miljardia ecua. lähes 11 miljardin ecun tämä vastaa syynnytti tuloksia, tuottanut Lähes kaksi kolmasosaa vuoden 1997 aikana arvioiduista hankkeista on hyödyllisiä joilla ympäristövaikutuksia, kuten energiansäästö, vaarallisista tuotteista raaka- syntyvien ainemäärien pieneneminen. Työterveyden ja työolosuhteiden alalla on havaittu myönteisiä tuloksia käyttöturvallisuudessa, työympäristön laadussa ja vähemmän vaarallisten tuotteiden käytössä. jätteiden määrän väheneminen ja käytettyjen saattaa olla Loppuunsaatetuista hankkeista äskettäin tehty arviointi osoittaa, että 36 % niistä tarjosi suoria mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen tulosten soveltamisesta vastaavissa kumppanuusyrityksissä. Vain 10 prosentilla hankkeista saattaa olla kielteisiä vaikutuksia työpaikkojen suhteen. Ohjelman loppuun mennessä lähes 500 organisaatiossa on pantu täytäntöön hyödyntämissuunnitelma, jonka pitäisi luoda suoraan uusia työpaikkoja. jotta niissä voidaan käsitellä IMT-ohjelmaan liittyvät hankkeet, joista eräiden budjetti saattaa kohota yli 10 miljoonaan ecuun, pyritään kasvattamaan riittävän suuriksi, strategista teknologiaa (ks. kehystetyt esimerkit) ja jotta niistä saataisiin käytännön tuloksia erityisesti intensiivistä tutkimusta edellyttävillä aloilla. Esimerkiksi lentoliikenteessä seuraavan vuosikymmenen aikana odotettavissa olevan räjähdysmäisen kasvun taloudellinen merkitys on niin suuri, että se on synnyttänyt ankaran kilpailun eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten Teknologian kehittyminen on tässä kilpailussa ratkaisevassa asemassa. lentokoneenvalmistajien teollisuuden välillä. 30 Kemianteollisuuden ja nahkateollisuuden välisenä yhteistyönä on vuotien käsittelyyn kehitetty uusi menetelmä, joka ei saastuta ja jonka avulla voidaan lisäksi tuottaa korkealaatuista nahkaa entistä alhaisemmin tuotantokustannuksin. Hankkeen avulla teollisuudenala voi mukautua aina tiukemmiksi muuttuviin yhteisön ympäristösäännöksiin kuitenkin kilpailukykynsä säilyttäen. Erityisesti koruissa ja kellonrannekkeissa esiintyvä nikkeli on huomattava allergisten reaktioiden aiheuttaja. Eräässä CRAFT- hankkeessa 15 korualan pk-yritystä ja 6 tutkimusorganisaatiota ovat kehittäneet tekniikan, jonka avulla voidaan pienentää nikkelin haitallisia vaikutuksia, sekä uusia metalliseoksia, joilla nikkeli voidaan korvata ja jotka eivät aiheuta allergiaa. Näin yritykset voivat vastata yleisön vaatimukseen saada käyttöönsä terveellisempiä tuotteita. Vuonna 1997 IMT-ohjelmassa valittiin ilmailuteollisuuden kannalta strategisilta aloilta 30 tutkimushanketta, joille myönnettiin yhteisön rahoitusta kaikkiaan 85 miljoonaa ecua. Puolet hankkeista koski lentokoneiden tehokkuuden parantamiseen liittyvää teknologiaa. Tämä on tutkimusala, jolla kilpailu on erityisen kovaa. Suurin osa Euroopan ilmailualan teollisuudesta osallistuu näihin hankkeisiin. Yritysten omat varat ja ilmailualan TTK-toimintaan suunnattu kansallinen rahoitus eivät riitä, jotta ne voisivat yksin toteuttaa tämän tutkimuksen. Tämä esimerkki valottaa hyvin sitä, kuinka tämä ohjelma voi auttaa luomaan eurooppalaista lisäarvoa erityisesti EU:n talouden kannalta strategisilla aloilla. Työohjelma vuodelle 1998 Ehdotusten arviointi koskee seuraavia aloitteita: • kahta 31. lokakuuta 1997 julkaistua yhteistä ehdotuspyyntöä, joista toinen koskee vettä ja julkaistiin ympäristöä ja ilmastoa koskevan ohjelman yhteydessä, ja toinen ilmailuteollisuuden koneenrakennusta ja julkaistiin tietotekniikkaa koskevan ohjelman yhteydessä, • 15. huhtikuuta 1997 1997 tietotekniikkaa käsittelevän hyväksymään TTK-toimintaa ohjelman yhteydessä julkaistua ehdotuspyyntöä, joka liittyy neuvoston 27. tammikuuta koskevaan älykkäiden kansainväliseen valmistusjärjestelmien alalla, teknologian (CRAFT), aihealuekohtaisia verkkoja ja liitännäistoimenpiteitä, joita koskevan ehdotuspyynnön määräaika on 20. toukokuuta 1998. yhteistyösopimukseen edistämishankkeita pk-yrityksissä • Vuodesta 1995 lähtien valittujen 823 TTK-hankkeen toteutuksen luonnollisesti huomattavan osan tieteellinen seuranta muodostaa vuoden 1998 toiminnasta. Myös viidennen puiteohjelman toiminnan valmistelu on tärkeä tehtävä. Edellisen vuoden tavoin järjestetään kokouksia ja seminaareja, joissa valmistellaan seuraavaan puiteohjelmaan sisältyvää aihealuekohtaista ohjelmaa "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen". Eräissä teollisuusprosesseissa raaka-aineiden laatu saattaa vaihdella huomattavasti, mutta lopullisen tuotteen on oltava tasalaatuista. Eräässä hankkeessa on hyödynnetty puun ja massan tuotannossa keinoälyteknotogiaa, jonka avulla lopullisen tuotteen laatu voidaan ennakoida raaka-aineita ja tuotantoprosessia koskevien tietojen perusteella. Teollisuuskäyttäjät ovat voineet pienentää energian, veden ja tärkkelyksen kulutusta sekajätteiden syntymistä. Uusi teollisuusprosessi on pienentänyt voimakkaasti alumiinin kierrätykseen käytettävistä kemikaaleista aiheutuvia kustannuksia. Tekniikka on testattu ja sen pitäisi tuoda huomattavia taloudellisia hyötyjä seuraavien vuosien aikana. Hankkeeseen osallistuneet kumppanit ovat juuri saamassa menetelmälle eurooppalaisen patentin. 31 5. MITTAUS JA TESTAUS Toiminta vuonna 1997 Vuoden 1997 aikana arvioitiin yli 300 ehdotusta, joista suurin osa liittyi ohjelman aihealueeseen I - "Eurooppalaiset laatutuotteet" - sekä yhteisön politiikkojen ja eurooppalaisen standardoinnin tukemista koskeviin kohdennettuihin ehdotuspyyntöihin. Komissio tuki vuonna 1997 kaikkiaan 145 hanketta yhteensä 37 miljoonalla eculla. Seuraavat ehdotuspyynnöt on saatettu loppuun: TTK-hankkeet: Ohjelman aihealuetta I koskevaan toiseen ehdotuspyyntöön jätettiin 104 ehdotusta, joista 47 hyväksyttiin. Yhteisön rahoitusta on annettu 39 hankkeeseen yhteensä 22 miljoonaa ecua. Neljänteen ja viidenteen kohdennettuun ehdotuspyyntöön jätettiin 62 ehdotusta, joista 34 valittiin. Komissio tuki 20 hanketta 8 miljoonalla eculla. Kaiken kaikkiaan vähintään kolmannes näihin hankkeisiin osallistuvista toimijoista tulee teollisuuden piiristä (50 % pk-yrityksiä). Teknologian edistäminen pk-yrityksissä / CRAFT: Pk-yritysten osallistuminen on kasvanut, sillä vuonna 1997 arvioitiin 86 ehdotusta vuoden 1996 41:een verrattuna, eli yli kaksinkertainen määrä. Komissio rahoitti 35 hanketta yli 2 miljoonalla eculla. Aihealuekohtaiset verkot ja liitännäistoimenpiteet: Jatkuvan ehdotuspyynnön perusteella on rahoitettu 17 uutta verkkoa yhteensä 2 miljoonalla eculla ja 34 liitännäistoimenpidettä yli 2 miljoonalla eculla. Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen Ohjelma on osaltaan vaikuttanut useiden yhteisön politiikan tavoitteiden saavuttamiseen. Ohjelmasta tukea saaneella tutkimuksella on huomattava vaikutus teollisuuteen, kauppaan ja yhteiskuntaan yleensä, ja sen tulokset tarjoavat erinomaisia välineitä kuluttajien, terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun, kuten oheiset esimerkit osoittavat. on arvioida halunnut puhelimien kannettavien tehokkuuden kosmetiikkateollisuus työohjelmaa voiteiden Euroopan parantaa auringonsuojavoiteiden laatua kansainvälisillä markkinoilla, ja se on ehdottanut tarkistamiseksi vahingollista ultraviolettisäteilyä vastaan. Televiestintäteollisuus taas haluaisi lähettämän sähkömagneettisen säteilyn tarkasti luotettavien käyttöolosuhteiden toimilla voidaan parantaa Euroopan määrittelemiseksi. Näillä teollisuuden kilpailukykyä, kun maailmanmarkkinoille saatetaan tuotteita, jotka on tarkastettu tunnustettujen tieteellisten menetelmien avulla ja varustettu vastavilla merkinnöillä. Standardointia tukevien aloitteiden osalta kiistämätöntä yhteisön lisäarvoa tarjoavat esimerkiksi tulokset, joita saadaan otsonikerrosta vähiten tuhoavien liuottimien ominaisuuksia selvittävällä testausmenetelmällä, samoin kuin Euroopan poliisilaboratorioiden verkon perustaminen, sillä nämä toimenpiteet koskevat Euroopan unionin kannalta keskeisiä aloja. 32 Esimerkkejä tuloksista Akustinen lämpötilanmittaus: 1000 °C- 1500 °C lämpötilojen mittaaminen. Tässä lämpömittarissa käytetään korkeita lämpötiloja kestäviä keraameja. Sen avulla voidaan kalibroida muita lämpömittareita. Tätä innovaatiota kohtaan on osoitettu suurta kiinnostusta Yhdys valloissa, jossa markkinoilla ei ole vastaavia tuotteita. Parhaillaan valmistellaan lämpömittarin mittaus alueen laajentamista yli 2000 °C:een. Laite mahdollistaa myös merkittävän edistymisen keraamien valmistus menetelmissä (arvioidut markkinat 5 miljoonaa ecua vuodessa). Karsinogeenisten polysyklisten hiilivetyjen esiintymisen mittaaminen ruokaöljyissä vaatii erittäin kehittyneitä analyysi menetelmiä. Mittaus tulosten luotettavuuden tarkistamiseksi on kehitettävä vertailu materiaaleja. Eräs hanke on mahdollistanut kahden ensimmäisen aineen sertifioinnin tällä alalla. Aineiden mahdollisia käyttäjiä ovat noin 2000 valvontalaboratoriota (arvioidut markkinat 2 miljoonaa ecua vuodessa). Komissio korosti standardoinnin etuja myös vuonna 1997 laaditussa valmisteluasiakirjassa "Tutkimus ja standardointi", jonka komissio hyväksyi 27. tammikuuta 1998 (KOM(98) 31). Toiminnan tavoitteena on parantaa standardointia edeltävien näkökohtien huomioon ottamista riittävän varhaisessa vaiheessa viidennen puiteohjelman tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissa, jotta Euroopan teollisuuden kilpailukykyä voidaan lisätä ja tuotteiden ja palveluiden laatua parantaa kuluttajien ja kansalaisten eduksi. Työohjelma vuodelle 1998 Etusijalle asetetaan vuonna 1997 järjestettyjen ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen hankkeiden käynnistäminen. Tavoitteena on kehittää Euroopan metrologista infrastruktuuria pääasiassa kemian ja biologian tarvitsemat toimenpiteet ja testit tavaroilla käytävän kaupan seurantaa, tuotteiden alkuperän ja oikeuslääketiedettä varten. tullilaboratorioiden kulttuuriperinnön sekä kehittää suojaamista valvontaa, alalla Brysselissä marraskuussa Yhteisön vertailumittaustoimiston 25-vuotisen toiminnan johdosta tulevaisuuden järjestetään mittaustekniikkaa kokoontuu metrologian alan huomattavia toimijoita Euroopasta ja muualta maailmasta. konferenssi, käsittelevä johon 1998 Toimintaan on vuodelle 1998 osoitettu maksusitoumusmäärärahoja 43 miljoonaa ecua. Määrärahat mahdollistavat muun muassa vuoden 1997 aikana julkaistujen ehdotuspyyntöjen sekä kuudennen kohdennetun ehdotuspyynnön perusteella valittujen hankkeiden rahoittamisen. 9 miljoonaa tutkimusyhteistyöhankkeiden rahoittamiseen (CRAFT). 3 miljoonan ecun rahoitus on osoitettu viimeiselle aihealuekohtaisten verkkojen ryhmälle ja 2 miljoonaa ecua liitännäistoimenpiteisiin. tarkoitettu ecua on Suojalasien huurtumisen havaitseminen: Tärkein syy työtapaturmien yhteydessä saatuihin silmävammoihin on se, että suojalasit on poistettu vaarallisen työn aikana, koska ne ovat huurtuneet sisäpuolelta. Hankkeessa on kehitetty pienoiskamera, joka pystyy havaitsemaan huurtumista aiheuttavat ympäristöolosuhteet. Menetelmällä täydennetään henkilönsuojaimista annettua direktiiviä 89/686/ETY. Hanke edistää onnettomuuksien määrän vähentämistä. Onnettomuuksien kustannuksiksi arvioidaan 220 miljoonaa ecua vuodessa. Uusi anturi heikkojen kaasuvirtojen mittaamiseen Ilmakehän saastumista koskevien mittausten virhemarginaali on 25 %, mikä johtuu pääasiassa kaasumittareiden heikosta luotettavuudesta. Milogas-hankkeessa on kehitetty uusi väline, jossa käytetään mikromekaanisesti valmistettua silikonianturia. Tärkeitä sovelluksia löytyy esim. lääketieteen, ilmakehän saastumisen ja kaivosteollisuuden aloilta. Arvioidut markkinat ovat 10 000 laitetta seuraavien 3 vuoden aikana, ja laitteen yksikköhinta on 200 ecua. Tutkimus-ja valmistuskustannukset ovat 1 miljoonaa ecua. 33 YMPÄRISTÖ 6. YMPÄRISTÖ JA ILMASTO Toiminta vuonna 1997 Tärkeimmät ohjelman täytäntöönpanotoimet vuonna 1997 liittyivät ohjelman toisen vaiheen (1997-1998) viimeisten ehdotuspyyntöjen käynnistämiseen ja arviointiin. Toinen pääasiallinen ehdotuspyyntö, joka koski useimpia ohjelman aloja, sekä ENRICH-aloitteen (European Network for Research in Global Change) uudelleen käynnistämiseksi johtivat 306 korkealaatuisen ehdotuksen tehty ehdotuspyyntö valintaan, joihin annettiin EU. n rahoitusta 205 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja vuoden 1998 alussa. Avaruusteknologian ja ENR1CH- hankkeen potentiaalisia operationaalisia laitteita koskevan aihealueen hakemusten määrä ja laatu oli kuitenkin pettymys. Uusi ehdotuspyyntö järjestettiin siksi vuoden 1997 toisella puoliskolla, ja siihen liittyvän tiedotuskampanjan ehdotuksia. Ehdotuspyyntö maapallon havaintokeskuksen (CEO) alalta julkaistiin myös vuoden 1997 keskivaiheilla. Näiden muiden avaruusalan ehdotuspyyntöjen johdosta valittiin vuonna 1998 rahoitettavaksi EU:n tuella 32 TTK-hanketta, joiden EU-rahoitus oli 32 miljoonaa ecua. Hankkeet koskivat CEO-toimia ja uusien avaruusteknologisten sensorien esikehittelyä eri aloilla kuten metsäpalojen tai kasvillisuuden seurannassa. parempia ansiosta saatiin Tärkeillä horisontaalisilla ja muilla tukitoimilla on edelleen tuettu ohjelman strategisten tavoitteiden toteuttamista. Komission yksiköiden yhteinen kampanja, jossa kansalliset tietokeskukset ovat auttaneet, tietojen toimittamiseksi pk-yrityksille mahdollisuuksista osallistua EU- tason TTK-toimintaan, on alkanut tuottaa merkittävää tulosta: vuonna 1997 myönnettiin yhtä monta kartoitus- ja CRAFT-palkintoa teknologian edistämistoimista kuin ohjelman koko ensimmäisen vaiheen aikana (46 kartoituspalkintoa ja 11 CRAFT-palkintoa on nyt annettu). Tutkijoiden määrän lisääminen erityisesti toimilla, jotka edistävät asianmukaisesti pätevän ympäristöä tuntevan tiedeyhteisön luomista, on edelleen ollut ohjelman painopisteala, ja vuodeksi 1997 myönnetyllä vielä 37 koulutusapurahaa (tähän mennessä niitä on ollut ohjelmassa 72), 13 jatkokoulutuskurssia (ohjelmassa kaikkiaan 22), ja huomattava määrä työryhmiä, seminaareja ja konferensseja on järjestetty tai tuettu ohjelman puitteissa. tuella on voitu rahoittaa taloudellisella Vuonna 1997 otettiin käyttöön uusi arviointikäsikirja (joka toimitettiin etukäteen ehdotusten tekijöille ja jonka tarkoituksena on lisätä ja puolueettomuutta), esitarkastuspalvelu ehdotuksen avoimuutta jättämistä harkitseville ja menettely, jossa riippumattomat asiantuntijat tarkastelevat uusia arviointimenettelyjä. Asiantuntijat ovat laajalti pitäneet uutta arviointikäsikirjaa ja koko menettelyä hyvänä. 34 Esimerkkejä tuloksista PROVOST-ohjelmassa ennustetaan sateen todennäköisyyttä maailmanlaajuisesti. Osanottajat ovat tehneet menestyksekkäästi kuuden kuukauden ennusteita El Nifio -ilmiöstä ja siihen liittyvistä maailmanlaajuisista vaikutuksista (esim. kuivuus- ja kosteusoloista). Toukokuussa kokoontui 150 tutkijaa 15:staELOISE- ohjelman (Maan ja meren vuorovaikutusten eurooppalainen tutkimus) hankkeesta. IGBP - LOICZ on antanut ELOISElle tunnustusta rannikkoalueiden maailmanlaajuisen muutoksen tutkimuksesta EU:n osalta. Ensimmäisessä eurooppalaisessa kulttuuriperinnön suojelun tutkimusta ja eurooppalaisten yritysten tilaisuuksia koskevassa konferenssissa Roomassa joulukuussa 1997 vakiinnutettiin EU:n hankkeiden yhteydessä perustetut verkot, ja kokous edisti pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamista tällä alalla. Tulvat ovat yleistyneet Euroopassa. Tärkeässä yhtenäisessä toiminnassa RIBAMODissa on määritelty parhaat käytännöt tulvatasankojen huollossa. Vihreää kirjanpitoa varten on kehitetty ympäristöasiat sisältävää kansantuloa koskeva lähestymistapa, jonka avulla tilastotieteellistä ja kokemusperäistä mallintamista voidaan ohjata taloudellisen ja ympäristöasioita koskevan suorituskyvyn mittaamiseksi. Satelliittien avulla tehtävällä kaukokartoituksella autetaan alueiden ja valtioiden hallituksia päättämään uusien luonnonpuistojen rajoista ja nykyisten alueiden johtajia tekemään kehityssuunnitelmia siten, että kartoitetaan maankäyttöä ja seurataan alueiden kasvien terveyttä. EY pyrkii osallistumaan kokeneena ja varteenotettavana kilpailijana tämäntyyppisiinä hankkeisiin kaikkialla maailmassa. jätetään vain hyviä ehdotuksia, Yli 80 % kaikista A-luokkaan sijoitetuista ehdotuksista ja joka toinen kaikista korkeatasoisista (A- ja B-luokan) ehdotuksista on saanut rahoitusta ohjelman aloittamisen jälkeen. Ohjelmasta on hyväksytty rahoitettavaksi kaikkiaan 684 TTK-hanketta ja yhtenäisenä toimintana toteutettavaa hanketta. Erityisenä ongelmana on varmistaa, että pyyntöihin jotka käsittelevät ehdotuspyynnössä esitettyjä tavoitteita. Huolimatta siitä, että uudessa arviointikäsikirjassa esitettiin yksityiskohtaisesti arviointiperiaatteet, ja mahdollisia komission yksiköt itse ehdotuksiaan ennen niiden hakijoita kehotettiin arvioimaan jättämistä, arvioiduista 1997 ehdotuksista ei täyttänyt tieteellistä ja teknistä tasoa tai hankkeen hallinnon tasoa koskevia vaatimuksia. Ehdotusten valmisteluun ja arviointiin uhrataan paljon työtä, ja kaikkien TTK-toimijoiden, mukaan lukien EU:n ja kansallisten tietokeskusten, ohjelmasta tietoa levittävien verkkojen ja jäsenvaltioiden on yritettävä vaikuttaa siihen, ettei heikkotasoisia ehdotuksia jätettäisi. enemmän kuin puolet vuonna tarjosivat esitarkastuspalvelua Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen ja erityisesti tieteellisen teollisuuden teknologisen ympäristöteknologioilla Vaikutus perustan vahvistamiseen ja kilpailukyvyn vahvistamiseen, monilla ohjelman tuloksilla on merkittäviä sovellus- ja kehitysmahdollisuuksia kaikkialla maailmassa, kestävään kehitykseen liittyvillä tuloksilla. Teollisuuden runsasta osallistumista havaitaan teollisuuden kannalta tärkeimpinä pidetyillä aloilla kuten joilla kahteen ympäristöteknologiassa kolmasosaan tähän mennessä rahoitusta saaneista hankkeista osallistuu yksi tai useampi teollisuusyritys, mukaan lukien yksi tai useampi pk- yritys noin 44 prosentissa hankkeista. Lähes neljäsosassa kaikista hankkeista, joille myönnetään rahoitusta näillä aloilla, on mukana teollisuusyrityksiä. ja avaruusteknologiassa, ja tarjoaa edelleenkin Vaikutus yhteisöön muuhun politiikkaan: ohjelmassa meneillään olevat toimet ja järjestetyt seminaarit tarjosivat tärkeää aineistoa Kiotossa pidettyä YK:n ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen kokousta varten, ja ne muodostavat perustan myös Buenos Airesissa pidettävälle seuraavalle kokoukselle erityisesti kaupan käynnin kohteena olevia päästölupia ja "hiilinieluja" koskevissa asioissa. Hankkeiden laaja- alaisuus kehittämiseen, ympäristöä koskevan viidennen toimintaohjelman täytäntöönpanoon ja sen jatkotoimien valmisteluun tarvittavan vankan tieteellisen perustan. Ohjelmaan kuuluvalla avaruustekniikan alalla tehtävä tutkimus tarjoaa vuonna selvittämiseksi 1998 komission tulevaisuudessa toimintasuunnitelman valmisteluun maapallon satelliittihavainnointia varten sekä maapallon havainnointia koskevan EU:n politiikan kehittämistä (jäsenvaltioiden, ESAn ja EUMETSATin kanssa) ja integroidun strategian (CEOS) kehittämistä varten. ympäristöpolitiikan pohjan tehtäviä avaruuslentoja tietotarpeiden varten, EU:n 35 Työohjelma vuodelle 1998 toteutettavissa Neljännen puiteohjelman vuonna 1998 toimissa keskitytään pääasiassa jäljellä oleviin ehdotuspyyntöihin, erityisesti 7 miljoonan ecun ja Euroopan parlamentti päättivät 1. joulukuuta 1997. Rahoitus koskee vesialan toimia, jatkokoulutuskurssien lisäämistä, 1. huhtikuuta 1998 päättyvää pk-yritysten CRAFT-palkkioiden viimeistä valintakierrosta ja kahta uutta koulutusapurahojen valintakierrosta. lisärahoitukseen, josta neuvosto Huomiota kiinnitetään myös hallinnointikysymyksiin, joita on tullut esiin nykyisessä ohjelmassa tai joita seurantaryhmissä on korostettu. Toimintaa tehostetaan, jotta tutkimustulokset saadaan nopeasti ja ymmärrettävällä tavalla mahdollisten käyttäjien saataville poliittisista päättäjistä liike-elämään, teollisuuteen ja tiedeyhteisöön asti. VEGETATION 1 -laite, johon EU on sijoittanut 50 miljoonaa ecua, lähetettiin avaruuteen SPOT 4-satelliitissa maaliskuussa 1998, ja ensimmäiset datat, joita alettiin saada huhtikuussa 1998, käytetään EU:n politiikan tarpeisiin. Tarvittavia välineitä kehitetään, jotta voidaan siirtyä pehmeästi viidettä toimissa puiteohjelmaa ehdotetuissa tähtäävään sovellettavaan lähestymistapaan. varten integroituun ongelmanratkaisuun ympäristöalan ja Hankkeissa on osoitettu, että on mahdollista suunnitella sääntelypolitiikkaa, jolla edistetään puhtaampaa teknologiaa, joihin liittyy perinteiseen teknologiaan verrattuna sekä taloudellisia etuja että ympäristöetuja. Hankkeissa osoitettiin, että kestävän kehityksen mukaiset ympäristötavoitteet ja kilpailukyky voidaan sovittaa yhteen. 36 7. MERITIETEET JA MERITEKNOLOGIA Toiminta vuonna 1997 tutkimus Koillis-Atlantin laboratoriota ja 11 hankkeesta 8 koskee • Toisen yleisen ehdotuspyynnön (määräaika 15. lokakuuta 1996) johdosta käynnistettiin ensimmäiset 34 TTK-hanketta. Näistä viisi kuuluu ohjelman aihealueeseen A (meritieteet), ja niistä tärkein 10 Euroopan maasta) on (OMEX-II, 33 syvänmerenalueen mannerjalustan siirtymävyöhykkeen monitieteinen (katso viereinen kehystetty teksti). Aihealueeseen B (strateginen meritutkimus) rannikkovyöhykkeen kuuluvista hallinnointia ja tällä vyöhykkeellä esiintyvien fyysisten ilmiöiden tutkimusta aaltojärjestelmää). Kolmessa hankkeessa pyritään kehittämään erilaisiin rannikon tarkoitettuihin rakenteisiin (patoihin, aallonmurtajiin) suojeluun liittyviä käsitteitä. Aihealueeseen C (meriteknologiat) taas kuuluu 18 hanketta, joiden aiheet ovat varsin vaihtelevia: merenalainen tietoliikenne ja näytteenottolaitteet (mm. uudenlainen kairauslaite sedimenttejä varten), kauko-ohjatut veden alla liikkuvat kulkuneuvot (ROV), samoin kuin meriympäristön terveydentilaa kuvaavien biologisten merkkiaineiden tutkimus. ja akustiikka, merenpohjan tutkimus, mitta- kulkeutumista, (sedimenttien tehdyn valtameritutkimuksen viimeisimpiä Kesäkuun 17. päivänä 1997 julkaistiin ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena oli täydentää ohjelmaa valtameriennusteiden alalla. Valitut hankkeet käynnistetään vuonna 1998. MAST-ohjelman ja ENRICH-aloitteen yhteistyönä käynnistettiin viisi hanketta, joita hallinnoidaan yhdessä Ympäristö ja ilmasto - ohjelman sekä INCO-ohjelman kanssa. Ohjelmasta on myös myönnetty 16 apurahaa ja rahoitettu neljää jatkokoulutuskurssia, joiden aiheina olivat valtameriennusteet, meriympäristössä esiintyvän metaanin merkitys, kalliorantojen iskevän aalto vyöhykkeen dynamiikka ja syvänteiden kuumissa lähteissä elävät eliöyhteisöt. Ohjelman puitteissa järjestettiin Roomassa 17. -19. marraskuuta tuloksia Välimerellä käsittelevä konferenssi. Erityiskokouksessa, valtameritutkimuksesta yhteiskunnalle koituvia vaikutuksia, todettiin, että luonnon- ja yhteiskuntatieteilijöiden välille alkaa muodostua vuoropuhelua. Molemmat ovat havainneet toimivansa samassa järjestelmässä, jota on siten käsiteltävä kokonaisvaltaisesti. Tammikuussa kaikki tapasivat Aberdeenissa meriteknologiahankkeiden koordinoijat keskustellakseen keskenään tieteellisistä kysymyksistä, hankkeiden hallinnosta ja siitä, miten tuloksista tiedottamista pidettiin parantaa. Arcachonissa ELOISE-ohjelman (European Land-Ocean Interaction Studies) vuosikokous. Vuoden 1997 seurantakertomuksessa suositetaan toimenpiteitä hankkeiden pitkän aikavälin vaikutuksen mittaamiseksi. Siinä merkittävä jossa ja komission kanssa kansainvälinen Toukokuussa käsiteltiin voitaisiin 37 Esimerkkejä tuloksista ENAM-hankkeessa (European North Atlantic Margin) yhdistyy 14 tutkimusorganisaation panos yhteistyössä Norjanmerellä toimivien yritysten muodostaman öljyalan yhteisyrityksen kanssa. Tarkoituksena on erityisesti selvittää, millä mannerjalustan vyöhykkeillä rinteet ovat murtuma-alttiita, ja auttaa näin öljynetsintäyrityksiä asemoimaan toimintansa. OMEX- hankkeessa (Ocean Margin Exchange) tutkitaan ja pyritään kvantifioimaan veden ja aineen vaihtoa Euroopan mannerjalustan ja avomeren välillä Pohjois- Atlantilla. Samoin CANIGO- hankkeessa tutkitaan aluetta, johon Gibraltarista tuleva virta vaikuttaa suoraan. Näiden vuorovaikutusten ja näiden virtojen hyvä tunteminen on tarpeen, jotta voidaan arvioida, miten Euroopan mantereen reunaosat ja Välimeri vaikuttavat maailmanlaajuisiin muutoksiin johtaviin prosesseihin. ehdotetaan myös pk-yrityksiä koskevien toimien jatkamista ja jatkokoulutustoiminnan parempaa kohdistamista. Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen • Neljän suuren alueellisen hankkeen (MATER-Välimeri, BASYS- Itämeri, OMEX-Koillis-Atlantti ja CANIGO-Kanariansaaret-Azorit- Gibraltar) toteuttamista jatketaan. BASYS ja MATER koskevat maantieteellisiä alueita, joiden ekosysteemi on erityisen haavoittuva, ja joita ihmisen toiminta kuormittaa erityisen voimakkaasti. Nämä hankkeet ovat siten avainasemassa luotaessa kyseisillä alueilla tieteellistä perustaa unionin ympäristöpolitiikan tueksi. • Eurooppalainen ulottuvuus näkyy kaikissa käynnissä olevissa TTK- toimissa eri tavoilla: laajuudessa (alueelliset hankkeet); siten, että tutkimuspaikat täydentävät toisiaan maantieteellisesti; ja siinä, että on tilaisuus luoda laboratorioverkkoja huippututkimusaloilla kuten meren biologinen monimuotoisuuden ja meren mikrobiologian, veden alla kulkevien robottien ja vedenalaisten laboratorioiden tarvitsemien yhä suunnittelun, off suuremmissa tai meribioteknologian alalla. -öljyteollisuuden toimivien shore syvyyksissä poraustekniikoiden • Vuonna 1997 päätökseen saatetuista hankkeista kuusi koski fysikaalisen meritieteen ongelmia (virtoja, aineen kulkeutumista, hiilihapon absorboitumista) Pohjanmerellä ja Pohjois-Atlantilla ja vaikutusta, seitsemän koski suunnittelua, hiekkarantojen merenpohjan kartoittamista). rannikkovyöhykettä ennallistamista, aallonmurtajien (myrskyjen • Vuonna 1997 saaduista tuloksista mainittakoon tutkimuksen useiden tulostietoja ja loppuraportteja sisältävien CD-ROMien julkaiseminen, hankkeiden tulostietojen elektronista julkaisemista koskevan oppaan julkaiseminen ja MAST-ohjelman kotisivun luominen. Työohjelma vuodelle 1998 • Käynnistetään toisesta yleisestä ehdotuspyynnöstä valitut jäljellä olevat hankkeet. • Käynnistetään toiminnallista meritiedettä, tukitoimia ja ENRICH- aloitetta koskevista vuonna 1997 julkaistuista ehdotuspyynnöistä valitut hankkeat. • Rahoitetaan lisää apurahoja ja jatkokoulutuskursseja ja tuetaan pk- yrityksiä (kartoituspalkkiot, CRAFT-hankkeet). • Laaditaan viidennen puiteohjelman meritieteitä koskevien avaintoimintakokonaisuuksien työohjelmat. • Järjestetään toukokuussa 1998 kolmas eurooppalainen meritieteiden ja -teknologioiden kokous (aiemmin MAST-päivät). 38 CHABADA-hankkeessa (Rehevöityneiden Välimeren vesien bakteerikannan muutokset ja toiminta), joka on osa rannikkoalueiden ekojärjestelmien ELOISE- ohjelmaa, on osoitettu vierasaineiden haitallinen vaikutus bakteerikantaan ja siten ravintoketjuihin kyseisillä merialueilla. GEOSTAR-ohjelman (Suurten syvyyksien geofysiikan ja meritieteen tutkimusasema) tavoitteena on kehittää vedenalaisen havaintoaseman prototyyppi, joka pystyy toimimaan aina 4000 metrin syvyydessä ja mittaamaan siellä pitkällä aikavälillä geofysikaalisia ja ympäristömuuttujia. Havaintoasema on suunniteltu ensimmäiseksi osaksi tulevaa seurantaverkkoa, jota tarvitaan erityisesti maanjäristysten ennustamiseen. BENGAL -hankkeessa on osoitettu, että eräässä lähes 5000 metrin syvyydessä olevassa paikassa Atlantilla on eläimistössä tapahtunut merkittäviä, nopeita ja täysin odottamattomia muutoksia. Tämä herättää kysymyksen, johtuvatko tällaisen kehityksen syyt luonnosta vai ihmisen toiminnasta. BIOTIETEET JA BIOTEKNOLOGIA Esimerkkejä tuloksista 8. BIOTEKNOLOGIA Vuoden toiminta Tavoitteet Bioteknologian erityisohjelmassa on vuonna 1997 jatkettu alkuperäisiä aloitteita: tutkitaan elävän solun suuren tuotantokyvyn mekanismeja ja tuotetaan tietoa, joka on välttämätöntä teollisuuden kehittymiselle aloilla, joilla yhteisö haluaa vaikuttaa. jotka bioteknologia, tekijöihin, teknologiasta, erottavat Ohjelmassa pyritään keskittymään bioteknologian muusta modernista ja painotetaan seuraavia tutkimusalueita: solutehdas, perimän analyysi, kasvien ja kommunikaatio, välinen hermosolujen eläinten immunologia rakennebiologia, normien rokotusoppi, valmisteluun tähtäävät tutkimukset, biologinen monimuotoisuus ja ja horisontaalitoimet sosiaalinen hyväksyttävyys, (demonstraatio- eli esittelytoimet, oikeudelliset, eettiset ja sosiaaliset näkökohdat, yleinen mielipide ja sosiaalis-taloudelliset vaikutukset). infrastruktuurit ja yleinen TTK-hankkeet tehtiin 10 aihealuetta, mm. sopimukset 96 hankkeesta julkaistun kolmannen ehdotuspyynnön Kesäkuun 15. päivänä 1996 jälkeen (joista kahdeksan demonstraatiohanketta), joihin varattu rahoitus on 113,5 miljoonaa ecua. Hankkeet koskevat somaattista geeniterapiaa, immunologisia aineita, in vitro farmakotoksikologiaa ja ympäristöbioteknologiaa, ja demonstraatiohankkeiden aiheita ovat erityisesti malaria- tai HIV-rokotteen prototyypit. Neljännessä ehdotuspyynnössä, joka julkaistiin 17. kesäkuuta 1997, saatiin 572 ehdotusta, jotka arvioitiin ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla ja näistä 75 oli demonstraatiohankkeita. marraskuussa 1997, Ehdotuspyynnön aiheita olivat mm. biologinen monimuotoisuus, biologinen rokotusoppi, neurotieteet, koe- eläinmallit, sekvenssointi ja solutehdas. turvallisuus, yleinen (TSE) spongiformisia enkefalopatioita Tarttuvia koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 29. huhtikuuta 1997 yhdessä biotieteiden kahden muun ohjelman kanssa. Heinäkuussa 1997 arvioiduista 66 ehdotuksesta valittiin 22 ehdotusta biotieteiden kolmesta ohjelmasta (näistä seitsemän bioteknologiaohjelmasta), ja niille varattu rahoitus oli tutkitaan 21,3 miljoonaa ecua. Näissä bioteknologian ohjelmissa erityisesti prionien leviämistä ja lisääntymistä; arvioidaan, mikä on nautojen spongiformisten enkefalopatioiden tarttumisriski ihmiseen saastuneiden elintarvikkeiden välityksellä; kehitetään diagnostisian menetelmiä ja tutkitaan TSE. n aiheuttajan inaktivoimista. 39 1997 saatiin päätökseen Bacillus subtilis -bakteerin genomi sekvenssin määrittäminen. Tämän bakteerin noin 4000 geenin selvittäminen avaa mahdollisuudet lukuisille maatalous-ja elintarvike-, lääke-ja pesuaineteollisuuden sovelluksille. COLDZYME-hankkeessa, jossa kartoitettiin erittäin kylmissä lämpötiloissa elävien bakteerien ominaisuuksia, löydettiin alhaisessa lämpötilassa toimiva entsyymi, joka patentoitiin. Tämän ansiosta tiettyjen elintarvike- tai lääketeollisuuden prosessien energiakustannuksia voidaan pienentää. Käytännön esimerkki olisi pyykinpesuaine, jolla voidaan pestä pyykkiä alhaisessa lämpötilassa. Biologisen monimuotoisuuden alalla tieteen edistys sekä menetelmien optimointi ja vakiointi ovat johtaneet siihen, että QlAGEN-yritys toi vuonna 1997 markkinoille kasvien biologisen monimuotoisuuden osoittamiseen ja arviointiin tarkoitettuja määrityskittejä. Käytännön sovelluksia on mm. tiettyjen viinivalmistuksessa käytettyjen puulajien alkuperän todentaminen. Geeniterapia on keino, jolla voidaan parantaa perinnöllisiä häiriöitä. Hankkeessa, joka koskee lihasdystrofioita kuten Duchennes'n sairautta, on tehty merkittävä löytö, jonka ansiosta voidaan suunnitella hoitotapaa. Uudessa lähestymistavassa käytetään luuytimestä johdettuja soluja lihassolujen korvaamiseen. Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimet Vuonna 1997 annettiin 35 kartoitusvaiheen palkintoa esim. seuraavista aiheista: hermojen rappeutumissairauksien (Alzheimer, Parkinson, Huntington) hoitoon tarkoitettu somaattinen geeniterapia ja uusina immunosupressiivisina synteettiset peptidit. aineina käytettävät Kolmannessa ja neljännessä ehdotuspyynnössä havaitaan lisäksi pk- (ehdotuksien yritysten kiinnostuksen bioteknologiaan kasvavan esittäjistä oli pk-yrityksiä 40 %). Tutkijankoulutusapurahat 1997 myönnettiin Vuonna Bioteknologiaohjelmasta apurahansaajan osallistuminen tapaamiseen kanssa; tarkoituksena oli esitellä heille mahdollisuuksia Euroopassa. rahoitettiin 133 huhtikuussa tutkijankoulutusapurahaa. sadan 1997 teollisuuden edustajien tarjoamia tämän alan Muut liitännäistoimenpiteet Bioteknologiaohjelmassa järjestettiin kesäkuussa 1997 bioteknologian yrittäjyyspäivät, johon saapui noin sata osanottajaa korkeakouluista, bioteknologian yrityksistä, riskipääomayhtiöistä, yrityshautomoista ja tiedepuistoista keskustelemaan seuraavista kysymyksistä: millä bioteknologian tutkimuksen aloilla voi parhaiten perustaa yrityksiä, millaisilla aloitteilla yrittäjyyttä voidaan parhaiten kannustaa, minkä tyyppiset hankkeet soveltuvat parhaiten yritysten perustamiseen, miten voidaan parantaa bioteknologian yritysten kehittämisessä mukana olevien tärkeimpien toimijoiden vuorovaikutusta. Joulukuun 17 päivänä 1996 julkaistiin ehdotuspyyntö bioteknologian alalla tarkoitettuja apurahoja varten, ja yksi apuraha myönnettiin vuodelle 1997. järjestettäviin käytännön harjoittelukursseihin Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia elämänlaadun Bioteknologia parantamiseen esim. terveyden, kemianteollisuuden, maatalouden ja ympäristön alalla. Siten ympäristökysymyksissä esim. mikrobien biologisen monimuotoisuuden ja biologisen turvallisuuden alalla saadut tiedot vaikuttavat tärkeiden ekologisten ongelmien ratkaisemiseen. Yksi tärkeimmistä aiheista on ympäristöä saastuttavien yhdisteiden biologinen muuttaminen käyttämällä geneettisesti muunnettuja organismeja. teollisuusyritysten määrän Lisäksi kolmannessa ehdotuspyynnössä (77 %) osoittaa bioteknologian ohjelman kehittyvän tieteellisen perustan suuntaan, mikä parantaa teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä. vahvistamisen lisääntyminen 40 Työohjelma vuodelle 1998 Toinen yhteinen ehdotuspyyntö TSE:n alalla julkaistiin 17. maaliskuuta 1998, ja määräaika päättyy 17. kesäkuuta 1998. ja kahteen Ennen vuoden loppua neuvotellaan ja tehdään kaikki neljänteen koskevaan ehdotuspyyntöön ehdotuspyyntöön TTK-hankkeisiin, liitännäistoimenpiteisiin on ja muihin tutkijankoulutusapurahoihin sidottu vuodeksi 1998 noin 156 miljoonaa ecua. Lisäksi ensimmäinen bioteknologian järjestetään 12. -14. toukokuuta 1998. rahoitusta koskeva yhteiseen TSE:tä sopimukset. foorumi valitut 41 9. BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYS (BlOMED) Toiminta vuonna 1997 Esimerkkejä tuloksista Toisen ehdotuspyynnön tuloksena annettiin rahoitusta 125 hankkeelle yhteensä 88 miljoonaa ecua. Eurooppalaisessa skitsofreniaa koskevassa monikeskustutkimuksessa, johon osallistui kahdeksan jäsenvaltiota, selvitettiin spesifisen serotoniinireseptorigeenin ja skitsofrenian välinen yhteys, mitä voidaan pitää merkittävänä saavutuksena psykiatrisen perinnöllisyystutkimuksen alalla. Eurooppalainen perinnöllisyystutkijoiden ryhmä, joka tutkii ihmisen periytyvää neurosensorista kuuroutta, kloonasi ensimmäiset kaksi geeniä, jotka aiheuttavat tiettyjä kuurouden muotoja. Lisäksi tämä yhteisyritys julkaisi ensimmäisiä tutkimustietoja kuurouden molekyyliepidemiologiasta. Koska Euroopan väestössä esiintyy runsaasti yhtä lukuisista kuurouteen vaikuttavista geeneistä, on nyt ensimmäisen kerran tilaisuus kehittää molekyylitason diagnostinen testi neuvontaa varten. 1997. Ehdotusten Kolmanteen (ja viimeiseen) ehdotuspyyntöön lähetetyt ehdotukset arvioitiin maaliskuussa olivat syöpätutkimus; sydän- ja verisuonitautien tutkimus; krooniset taudit, ikääntyminen ja ikään liittyvät sairaudet; työ- ja ympäristöperäiset tutkimus; sairaudet; biolääketieteen etiikka; eettiset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat; ja demonstraatiohankkeet. kansanterveyden harvinaiset aihealueet sairaudet; Ehdotuksia tuli 1002, joista 159:11e (noin 16 prosentille) annetaan yhteensä 72,4 miljoonaa ecua EY:n rahoitusta (vuoden 1998 talousarviosta). Lisäksi 36 ehdotusta pantiin varalistalle. Tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden alalla julkaistiin yhteinen TTK-toimien ehdotuspyyntö erityisohjelmissa BIOTECH, FAIR ja BIOMED huhtikuun 29. päivänä 1997. Arvioinnin tuloksena valittiin 12 ehdotusta BIOMED-ohjelman alalta, ja niille on varattu EY:n rahoitusta 12 miljoonaa ecua. Biotieteiden ja teknologian ohjelmien yhteisen rokotteita käsittelevän ryhmän laatimassa kertomuksessa esitettiin ensimmäinen katsaus kaikista yhteisön tuella tehtävistä rokotteiden tutkimuksista ja analyysi jäsenvaltioissa tällä alalla meneillään olevista TTK-toimista. Syyskuussa 1997 järjestettiin synteettisiä huumausaineita käsittelevä kokous, jossa määriteltiin tulevaisuuden painopistealoja synteettisten huumausaineiden väärinkäytön lääketieteellisistä, farmakologisista ja toksikologisista kysymyksistä. järjesti maaliskuussa Komissio "Diabetes Euroopassa - merkittävä terveysongelma ja tutkimusaihe", jossa keskusteltiin tulevia TTK-painopistealueita tällä alalla. 1997 konferenssin järjestettiin huhtikuussa kunniaksi kutsukonferenssi 1997 Alankomaiden Noordwijkissa puheenjohtajakauden "Innovatiivinen tutkimus ja asianmukainen terveydenhoito Euroopan kansalaisille", johon osallistui tutkijoita ja päättäjiä keskustelemaan siitä, miten kansanterveyshuolto voi Euroopan näkökulmassa täyttää Euroopan väestön terveydenhoidon tarpeet. Jotta noudatettaisiin vuoden 1996 seurantakertomuksessa annettuja suosituksia, ohjelmassa on yritetty parantaa arviointia entisestään erityisesti lisäämällä selkeyttä ja avoimuutta ja hakijoille annettavaa palautetta. 42 Eurooppalainen tutkijaryhmä tutki hypoksian vaikutusta valtimonseinämien muutoksiin, jotka saattavat olla aterogeenisiä, ja havaitsivat, että verisuonten endoteliaalinen kasvutekijä (VEGF) saattaisi suojata aikuisen valtimoita ateroskleroottiselta vauriolta. Tutkimus johti kansainväliseen patenttiin, joka koskee valtimosairauden mahdollista uutta hoitoa VEGF:n avulla. Hankkeen jälkeen perustettiin riskipääoman avulla Eurogene-niminen yritys, joka rahoittaa asiaan liittyvää ensimmäisen vaiheen kliinistä tutkimusta samoin kuin mahdollisten uusien reagenssien ja farmaseuttisten valmisteiden lisätutkimusta neljässä Euroopan maan tutkimuslaitoksessa. Eurooppalaiset tutkijat ovat kehittäneet yksinkertaisen, herkän ja halvan menetelmän aivojen yksittäisten hermosolujen synaptisen aktiivisuuden rekisteröimiseksi. Tämän tekniikan avulla voidaan tutkia huumeiden ja toksisten aineiden vaikutusta aivotoimintaan kuten oppimiseen ja muistiin. Lisäksi meneillään olevien BIOMED-hankkeiden kansainvälisesti tehostettu asiantuntijoista koostuva hankkeiden arviointilautakunta. perustamalla uusi seurantaa on tunnustetuista Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen Syöpätutkimus kattaa laajan alan perustutkimuksesta puhtaasti kliinisiin ehdotuksiin. Geeniterapiaan perustuvia lähestymistapoja harkitaan sekä toimissa molekyylitason käytettäviksi. Erityisen vahvoissa tuumori-immunologiaa koskevissa ehdotuksissa on mukana lääkeyhtiöitä. perustutkimuksessa kliinisissä että Sydän- ja verisuonitautien alalla on kehittymässä erinomaista eurooppalaista asiantuntemusta, joka koskee esimerkiksi solu- ja molekyylitason mekanismeja (esim. kasvutekijöiden merkitystä); laajalti ja esiintyvien sydänkohtauksien perinnöllistä perustaa; ja kliinisiä tutkimuksia ja riskitekijöiden tunnistamista. tautien kuten verenpainetaudin, sepelvaltimotaudin tautien, liittyvien sairauksien Kroonisten tutkimuksessa keskitytään erityisesti kroonisiin tulehdussairauksiin, diabetekseen ja perinnölliseen alttiuteen ikään liittyville muutoksille. ikääntymisen ja ikään Työ- ja ympäristöperäisiin sairauksien alalta tehdyt ehdotukset liittyvät muskuloskeletaalisiin työperäisille allergeeneille ja työperäisen syövän riskiin. herkistymiseen häiriöihin, Monet harvinaisia sairauksia koskevat ehdotukset liittyvät useisiin lapsuusiän vakaviin sairauksiin. Eräässä hankkeessa on tarkoitus koskevien perustaa tietokeskusten verkko. eurooppalainen harvinaisia sairauksia Kansanterveyden alalla valitut ehdotukset koskevat esimerkiksi (erityisesti Creutzfeldt-Jakobin taudin) ennaltaehkäisyä ja seurantaa; ja yhteiskunnallis-taloudellista hoitotulosten kustannustehokkuus- tutkimusta; uusien tai jo teknologioiden käyttöä ja terveydenhoidon ja terveydenhoitopalvelujen tutkimuksen laatua. tunnettujen Biolääketieteen etiikan alalla tutkimuksessa keskitytään elämään loppumiseen ja lievittävään hoitoon; haavoittuvien potilasryhmien itsenäiseen elämään ja suostumukseen; ja päätöksentekomenettelyjen eettisiin näkökohtiin erilaisissa terveysalan järjestelmissä. Eettisiä, oikeudellisia horisontaalitoimi menetelmien, genomitutkimuksen yhteiskunnallisten vaikutusten tutkimusta. ja yhteiskunnallisia näkökohtia koskeva ja ihmisen (ELSA) heijastaa bioetiikan perusarvojen suojelun alkion sikiön sekä ja Valittujen demonstraatiohankkeiden tavoitteena on osoittaa uusien lääketieteen käytäntöjen elinkelpoisuus. Tällaisia ovat muun muassa uusi testi sydän- ja verisuonitautiriskin luotettavalle indikaattorille, uusi 43 teknologia (hybridi maksantoiminnan tuki) ja biolääketieteellinen innovatiiviset kirurgiset käytännöt, joissa käytetään uusia biologisesti hajoavia oireyhtymien korjaavaan kirurgiaan. kraniofakiaalisten harvinaisten siirteitä BIOMED-TSE-ehdotusten valinta yhteisessä ehdotuspyynnössä vahvistaa ja täydentää aiempia BIOMED-hankkeita tällä alalla. Sen tutkimusta ansiosta voidaan myös kehittää laajaa eurooppalaista olennaisen spongiformisten aloilla enkefalopatioiden epidemiologia ja seuranta, kliinisten ja diagnostisten roolin menettelyjen karakterisointi taudin (tautien) kehittymisessä. yhdenmukaistaminen taudinaiheuttajan tärkeillä ihmisen kuten ja Työohjelma vuodelle 1998 ja tulosten levittämistä Kolmannesta ehdotuspyynnöstä valittujen hankkeiden sopimuksia valmistellaan. Erityisesti pyritään tehostamaan loppuun saatettujen hankkeiden julkaisemista. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan elämänlaatua ja elävän luonnon varojen täytäntöönpanoa hallintaa koskevan aihepiirikohtaisen ohjelman työohjelma, valmistellaan biotieteiden ehdotuspyyntöjä demonstraatiohankkeiden konferenssi pidetään Upsalassa vuonna 1998. Sen tavoitteena on maksimoida neljännen puiteohjelman demonstraatiohankkeista saadut tulokset. Kaikkien BIOMED-ohjelman demonstraatiohankkeiden osanottajat kutsutaan konferenssiin. erityisohjelma, Ensimmäinen laatimalla tietopaketteja. erityisesti ja 44 10. MAATALOUS JA KALASTUS (mukaan lukien maatalous- ja elintarviketeollisuus, metsätalous, vesiviljelyjä maaseudun kehittäminen) Toiminta vuonna 1997 Maatalouden ja kalastuksen erityisohjelmassa jatkettiin vuonna 1997 toimia alkuperäisten saavuttamiseksi. Niitä olivat maatalouden ja kalastuksen kilpailukyvyn, tehokkuuden ja kestävän kehityksen edistäminen, yhteisön politiikan tukeminen näillä aloilla ja vastaaminen kuluttajien vaatimuksiin terveellisistä elintarvikkeista. tavoitteiden kuuluvan erityisehdotuspyynnön (TSE) koskevan maatalous- TTK- ja demonstraatiohankkeet ja yhtenäisenä toimintana toteutettavat hankkeet: Komissio teki 13. helmikuuta ja 29. heinäkuuta 1997 päätökset 147 ja 45 yhtenäisen tutkimushankkeen, 16 demonstraatiohankeen toiminnan tai aihealuekohtaisen verkon rahoittamiseksi neljännestä ja viidennestä ehdotuspyynnöstä. Hakemuksia jätettiin 895. Tarttuvia ja spongiformisia enkefalopatioita kalastusohjelmaan seurauksena valittiin 24 ehdotusta. Komissio päätti 18. heinäkuuta kahdeksan hankkeen rahoituksesta. Niiden aiheina olivat TSE:n diagnostisten menetelmien kehittäminen ja naudan, lampaiden ja vuohien TSE:n torjunta. Yhteinen TSE:tä koskeva julkaistiin biolääketiede-, bioteknologia- sekä maatalous- ja kalastusohjelmassa 29. huhtikuuta, ja määräaika päättyi 15. heinäkuuta. Hakemuksia tuli 66, ja näistä valittiin 22 ehdotusta (joista kolme maatalous- ja kalastusohjelmasta), joille osoitettiin rahoitusta 21,4 miljoonaa ecua. Tämä oli mahdollista, kun Europpan parlamentti ja neuvosto olivat sopineet 1. joulukuuta 1997 115 miljoonan ecun lisärahoituksesta neljänteen puiteohjelmaan, joista 35 miljoonaa ecua oli osoitettu TSE- tutkimukseen. ehdotuspyyntö Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimet: Sopimukset tehtiin 118 hankkeesta, joista 109 oli kartoitusvaiheen palkintoja ja yhdeksän yhteistyöhankkeita. Osallistuneiden pk-yritysten määrä kasvoi 251:stä vuonna 1997 (22 % kaikista osallistujista vuonna 1996) 328:aan (32 % kaikista osallistujista vuonna 1997). Tutkijakoulutusapurahat: Vuonna 1997 myönnettiin 99 tutkijakoulutusapurahaa. Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen Esimerkkejä tuloksista Eräästä yhtenäisestä toiminnasta saatiin tuloksena useita käytännön suosituksia mikrobiologisen turvallisuuden varmistamiseksi koko lihantuotantoketjussa maatilalta teurastamoon asti sekä jalostuksen ja jakelun aikana. Suosituksista on hyötyä lihantuottajille ja jakelijoille samoin kuin kansallisille ja yhteisön tarkastajille. Metsätalous- puuntuotantoketjua koskevassa STORMS- hankkeessa on onnistuttu kehittämään metsänhoitoa tuulen, lumen ja tulipalojen aiheuttamien vahinkojen minimoimiseksi huonontamatta silti puun laatua tai määrää. Tuloksia on jo sovellettu metsätaloudessa Ruotsissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja niitä sovellettaneen pian muuallakin Euroopassa. osallistuu Terveellisten elintarvikkeiden tuotanto ja teollisuuden kilpailukyky: Elintarvikkeita koskevat hankkeet ovat luonteeltaan monitieteisiä, ja niihin ja elintarviketeknologian tutkijoita. Teollisuus osallistuu alan hankkeisiin lähes joka hankkeessa), ja yhteistyö Etelä- ja Pohjois-Euroopan yritysten välillä on erityisen merkittävää. Hankkeissa kehitetään puuta, luonnonkuituja, ravitsemustieteen, sataprosenttisesti teollisuusyritys lääketieteen (vähintään usein yksi 45 AQUA-FLOW-verkko perustettiin yhteisön tutkimushankkeiden tulosten levittämiseksi vesiviljelyn alalla. Sen avulla tietämystä voidaan siirtää tutkijoiden ja teollisuuden välillä ja kullekin tärkeitä tietoja voidaan käyttää yhdessä. Eräässä hankkeessa on edistetty spelttivehnän optimaalisten tuotantomenetelmien kehittämistä. Spelttivehnä on vanha lajike, jonka viljely on rajoitettua, joka tarvitsee vähän lannoitteita ja on erityisen hyvin sopeutunut kasvamaan yhteisön karuimmilla alueilla. Se on myös ympäristön kannalta kestävämpi vaihtoehto kuin tavallinen vehnä. hiilihydraatteja ja öljyjä lähtömateriaaleina käyttäen korkean lisäarvon omaavia tuotteita uusien markkinoiden luomiseksi tai synteettisten tuotteiden korvaamiseksi. Vaikutus uudistettuun yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja maaseudun kehittämistä koskevaan yhteisön politiikkaan: Tämän alan hankkeissa on tavoitteena biologisten raaka-aineiden parempi hyödyntäminen tuotannossa siten, että erityisesti raaka- aineiden laatua koskevat kuluttajien vaatimukset otetaan huomioon. Hankkeet liittyvät yhteisöjen yhteiskunnallis-taloudellisiin kysymyksiin sekä uusien elintarvikkeiden ja muiden kuin elintarviketuotteiden turvallisuus- ja laatukysymyksiin sekä terveyteen ja ympäristöön liittyviin kysymyksiin. Hankkeissa sovelletaan yleisiä lähestymistapoja, pyritään kestävään ja monipuoliseen ympäristönhallintaan ja maaseudun varojen optimaaliseen käyttöön. tukevaa kalastusta Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden tukeminen: Valituilla hankkeilla myötävaikutetaan yhteisen kalastuspolitiikan eri näkökohtien tukemiseen. Ympäristökysymysten osalta niillä edistetään kestävää kehitystä ja vesiviljelyä erityisesti ehkäisemällä troolien ja muiden hinattavien pyydysten vaikutusta merenpohjaan sekä vesiviljelytiloilta karanneiden kalojen vaikutusta luonnonvaraisiin kaloihin. Euroopan kalatalouden osalta tutkitaan yhteiskunnallis-taloudellisia kalaparvien arviointimenetelmiä. Lisäksi vesiviljelyn osalta on vahvistettu erityisesti sanitaarisia ja geneettisiä näkökohtia. näkökohtia ja Työohjelma vuodelle 1998 Toinen yhteinen ehdotuspyyntö TSE:n alalla julkaistaan 17. maaliskuuta 1998, ja hakuaika loppuu 17. kesäkuuta 1998. Pk- yritysten tukitoimia koskeva 16. joulukuuta 1994 julkaistu jatkuva haku päättyy 8. huhtikuuta 1998 tutkimusyhteistyöhankkeiden osalta. Viidenteen ja kuudenteen ehdotuspyyntöön, TSE. tä koskevaan kahteen yhteiseen ehdotuspyyntöön ja tutkimusyhteistyötä koskevaan pyyntöön kuuluvien hankkeiden sopimukset neuvotellaan ja tehdään ennen vuoden loppua. Vuodelle 1998 on varattu noin 179 miljoonaa ecua TTK- toimille, yhtenäisille demonstraatiohankkeille, tutkijakoulutusapurahoille ja muille liitännäistoimenpiteille. ja Erään hankkeen tuloksena odotetaan maaseutuvyöhykkeiden typologian kehittämistä ja yhteiskunnallis-taloudellisten ominaisuuksien analyysiä, joka tehdään jäsenvaltioiden ja yhteisön tietokantojen avulla. Erityisesti tutkitaan paikallisen maatalouden ja muiden taloudellisten toimijoiden sekä julkisen vallan vuorovaikutuksia sellaisilla EU:n alueilla, joissa on onnistuttu säilyttämään tai lisäämään työpaikkoja viimeisen kymmenen vuoden aikana. 46 ENERGIA 11. MUU KUIN YDINENERGIA T&K-osuus: JOULE-ohielma Toiminta vuonna 1997 toteutettavien kustannustenjakoperiaatteella Ohjelmassa panostetaan edelleen energiateknologioiden keskeisiin aihepiireihin, ja siinä on aloitettu kunkin ehdotuspyynnön sisällön laadullisten ja määrällisten tavoitteiden määrittely. Vuonna 1997 on käytetty huomattava osa määrärahoista eli 195 miljoonaa ecua, ja kahden hankkeiden ehdotuspyynnön hakuaika on päättynyt. Ehdotuspyynnöt koskivat kaikkia ohjelman tieteellisiä aiheita. Yli 600 ehdotusta arvioitiin, ja 231 :lle myönnettiin yhteisön rahoitusta. Näistä 62 % koski uusiutuvia energiavaroja, ja niiden rahoitus oli 119 miljoonaa ecua. JOULE- ohjelman puitteissa on valmisteltu aktiivisesti ilmaston muutosta laatinut useita koskevaa Kioton konferenssia, tiedonantoja, mm. vihreästä kirjanpidosta. Seurantakertomuksessa on annettu tunnustusta siitä, että ohjelmassa on pyritty selkeyteen ja avoimuuteen, huomiota laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönottoon. ja komissio on kiinnittäneet asiantuntijat ovat ja Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen tukea saaneissa T&K-hankkeissa pyritään JOULE-ohjelmasta kehittämään uusiutuvia energiamuotoja kuten aurinko- ja tuulienergiaa sekä biomassasta saatavaa energiaa ja siten osaltaan varmistamaan energiansaanti Euroopassa kestävällä tavalla ympäristöä säilyttäen. Teollisuuden laajempi osallistuminen tutkimushankkeisiin varmistaa osaltaan eurooppalaisen teknologian etumatkan ja ylläpitää kilpailukykyä näillä uusilla sektoreilla. loppukäyttäjien entistä ja Rakennusten energiankäytön optimointi ja taloudellinen valaistus parantavat osaltaan asumisen laatua, ja saastuttamattomien ajoneuvojen tarjoavat kaupungeille polttoaine- mahdollisuuden entistä puhtaampaan ja meluttomampaan ympäristöön. ja energianvarastointitekniikat Työohjelma vuodelle 1998 Tämä ohjelma on nykyisen puiteohjelman viimeinen, joka pannaan täytäntöön, ja siinä valitaan yhtenäisinä toimintoina toteutettavat tarkoitetut hankkeet, koulutuksen tukitoimet. ja pk-yrityksille tukihankkeet Tärkeä osa vuoden 1998 toiminnasta on myös osallistuminen seuraavan puiteohjelman suunnitteluun ja valmistelut sen täytäntöönpanemiseksi. 47 Esimerkkejä tuloksista Ohjelmasta tukea saaneiden teknis-taloudellisten mallien avulla on ollut mahdollista verrata saastepäästöjen kustannuksia maailmanlaajuisesti. Tulosten ansiosta on voitu arvioida ilmaston muutosta koskevassa Kioton konferenssissa käytyjen keskustelujen aikana, mitkä ovat teknologisten toimenpiteiden kustannukset, jos kasvihuonekaasupäätöjä halutaan vähentää 15 prosenttia. Tavanomaisesta dieselbussista muunnetun diesel- ja sähkökäyttöisen hybridiauton testauksessa on osoitettu, että polttoainetta voidaan säästää huomattavasti, ja samalla bussi ei saastuta ja se on varsin hiljainen. Hankkeeseen osallistuvat teollisuusyritykset tutkivat tällä hetkellä tämän uuden tekniikan kaupallistamista, ja tätä varten ZF Friedrichshafen AG:ssä on perustettu uusi osasto. Energiankäytön ja vedenkäytön samanaikaiseen optimointiin perustuvien uusien prosessien kehittämiseen annettu tuki on mahdollistanut 40 prosentin säästöt veden käytössä ja 70 prosentin säästöt sähkön käytössä elintarvike- ja massateollisuudessa, jotka ovat perinteisesti suuria veden- ja sähkönkuluttajia. Esimerkkejä tuloksista Ohjelman ansiosta on otettu käyttöön merkittäviä demonstraatiohankkeissa käytettäviä laitoksia, joissa on keskitytty kaupunkien ja rakennusten - sekä asuin- että liikerakennusten - energia- ja ympäristökysymyksiin. Vihreä kaupunki- ja RESTART-hankkeita on toteutettu useissa Euroopan kaupungeissa, ja hankkeissa on ollut mukana yli 32 500 rakennusta. Näillä suuren mittakaavan hankkeilla voidaan muuttaa kaupunkisuunnittelun kehitystä. Kahdeksassa Euroopan kaupungissa on päätetty ryhtyä aktiivisesti edistämään vähän tai ei lainkaan saastuttavien ajoneuvojen käyttöä. Tuloksiksi odotetaan 20 prosentin luokkaa olevia energiansäästöjä riippuen ajoneuvokannan tyypistä ja kaupunkien muista toimenpiteistä Lisäksi odotetaan myös huomattavaa vähenemistä hiilimonoksidin, hiilidioksidin ja typen oksidien päästöissä. Demonstraatio-osuus: THERMIE-ohielma Toiminta vuonna 1997 puhtaan THERMIE-ohjelmassa keskitytään tehokkaan ja energiateknologian demonstraatioon ja edistämiseen. Näitä ovat uusiutuvia energian liikenteessä, taloudellinen käyttö teollisuudessa, rakennuksissa ja fossiilisten polttoaineiden puhdas ja entistä tehokkaampi käyttö sekä hiilivetyjen parempi tuotanto, jakelu ja kuljetus. energialähteitä hyödyntävä teknologia, Ohjelmasta on vuonna 1997 myönnetty yli 148 miljoonaa ecua, usein JOULE-ohjelman tulosten seurauksena, toimiin, joilla on tarkoitus ja osoittaa taloudellinen teknologinen tukemalla niiden käyttökelpoisuus korostamalla niiden etuja laajempaa levittämistä ja markkinoille pääsyä sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. energiatekniikoiden ja on ecua), joiden tarkoituksena tuloksista ja poistaa esteitä THERMIE-ohjelmasta on myös annettu tukea liitännäistoimenpiteille tiedottaa (11,5 miljoonaa demonstraatiohankkeiden laajemmalta markkinoille pääsyltä. Erityishuomiota on kiinnitetty pk-yrityksiin tukemalla aloitteita, joissa tarjotaan koulutusta ja tietoa sekä välineitä hankkeiden osallistuminen demonstraatiohankkeisiin on lisääntynyt huomattavasti. 65 prosentissa pk-yrityksiä, rakennusalan tuulienergiahankkeissa määrä oli 72 % ja biomassahankkeissa 76 %. THERMIE-ohjelmassa on jätetty kaiken kaikkiaan 749 ehdotusta, 275 uutta tutkimussopimusta on tehty ja noin 800 käynnissä olevaa hanketta on arvioitu. rahoitukseen. ehdotuksista Pk-yritysten mukana oli alalla tukea yhteistyön on myönnetty Kansainvälisen 45 liitännäistoimenpiteelle 183:sta. Näiden joukossa on kolme hankkeiden täytäntöönpanon toteutettavuustutkimusta keskeisillä alueilla Kiinassa - hankkeissa käytetään innovatiivista EU:ssa kehitettyä teknologiaa ja puhtaan biomassan kaasutuksen, hiilenpolttoteknologian aloilla - kaksi uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevaa toimea, jotka koskevat erityisesti maaseudun sähköistämistä ja teollisuuden energiatehokkuutta Etelä-Afrikassa, ja teollisuusyritysten seminaari uusiutuvien energialähteiden alalla jatkona UNESCOn käynnistämälle maailman aurinkoenergiaohjelmalle. rakennusten energiankäytön Vuoden 1996 seurantaryhmän kertomuksen jälkeen on käynnistetty useita toimenpiteitä. Keskeisinä aiheina ovat olleet hankalien tai vaarallisten hankkeiden laitosaluekohtainen hallinta. Erityisesti on panostettu uuteen tietokoneistettuun ohjelmatietojärjestelmään, jonka on tarkoitus tukea hankkeiden hallinnointia alusta loppuun ehdotusten jättämisestä hankkeen tekniseen seurantaan ja rahoitusseurantaan, ja tehostettu neuvottelu sopimuksista ja niihin liittyvien valmistelujen tarkka hallinnollinen seuranta on nyt sopimusasioiden erityisryhmän ja uudesta velvollisuus. On levittämis- tulosten sovittu 48 julkaisustrategiasta, joka on myös otettu käyttöön ja on käynnistetty uusia aloitteita, jotka koskevat pk-yritysten osallistumista. Uusia energiateknologioita edistäviä "menestystarinoita" levitetään nykyisin laajalti OPET-verkon (energiateknologioiden edistämisjärjestö, joka on ja Innovaatio-ohjelman kanssa yhteinen aloite) kautta EU:ssa FEMOPET-verkon (OPET:n kumppanit) kautta KEE-maissa. Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen tuetut THERMIE-ohjelmasta toimet ovat osaltaan edistäneet energiateknologioiden innovatiivista käyttöä ja maksimoineet niiden investointeja tehokkuutta. Ohjelmassa keskitetään kehittämisen teknologioihin, joista saadaan eniten hyötyä Euroopan kansalaisille ja joilla maksimoidaan energiavarojen varmuus ja monipuolisuus parantamalla energiantuotannon tehokkuutta, kuljetuksia ja käyttöä sekä lisäämällä uusiutuvien energiavarojen käyttöä. Ohjelma nopeuttaa myös energiateknologioiden kehittämistä ja niiden leviämistä, ja tarkoituksena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn maksimointi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä EU:n ja maailman markkinoilla. Tukea annetaan 37,5 megawatin tuulivoimapuiston rakentamiseksi noin kolmen kilometrin päässä Englannin itärannikolta sijaitsevalle hiekkasärkälle. Tämä iso tuulivoimapuisto tulee olemaan Euroopan toistaiseksi suurin merellä sijaitseva tuulivoimapuisto. biomassaa Saavutuksiin kuuluvat mm. kustannusten pienentäminen ja pienen mittakaavan järjestelmien kehittäminen tuulienergian ja aurinkosähkön energiatuotannon alalla, demonstraatiolaitokset, energiatehokkuus teollisuudessa sekä sähkön ja lämmön rakennuksissa, parhaat vaihtoehtoiset polttoaineet liikenteessä, uudet kiinteiden polttoaineiden polttolaitteet ja yhteistuotanto biomassasta. yhteistuotannossa, käytännöt käyttävän jätteitä ja Työohjelma vuodelle 1998 ja THERMIE-ohjelmasta myönnetään rahoitusta noin 96 miljoonaa ecua puhtaiden energiateknologioiden demonstraatiohankkeisiin, ja siitä tuetaan noin 14 miljoonalla eculla täydentäviä liitännäistoimenpiteitä, joiden avulla on tarkoitus levittää ja kannustaa tekniikoiden käyttöä sopivalla hetkellä tulevaisuudessa. toteutuskelpoisiksi osoitettujen tehokkaiden Muita esimerkkejä THERMIE-ohjelmasta Hiilivetyjen alalla kansiyksikköjen asennuksessa ja käytöstä poistamisessa avomerellä sekä kelluvien tuotanto- ja varastointilauttojen (FPSO) tiiviyden suorassa validoinnissa edistyttiin merkittävästi, mikä merkitsee myös Euroopan offshore-energiateknologian turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantumista. Monissa loppuun saatetuissa hankkeissa, jotka koskivat biomassan kaasuttamista entisissä tai perinteisissä hiilikäyttöisissä voimaloissa ja/tai kattiloissa, edistyttiin myös merkittävästi. Kiinan ja EU:n välisessä uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä konferenssissa oli 90 kiinalaisten julkisten laitosten ja yritysten edustajaa sekä yli 35 EU:ssa toimivan uusiutuvia energialähteitä käyttävä teknologian laitevalmistajaa. 49 Esimerkkejä tuloksista Suunnittelua, laitteita ja toimenpiteitä kehitetään yhdessä teollisuuden kanssa, jotta voitaisiin hallita tärkeimpiä riskitekijöitä vakavissa reaktorionnettomuuksissa (ytimen sulaminen, fissiotuotteiden päästöt ja vedyn palaminen). RODOS -päätöksenteon tukijärjestelmän, joka koskee ydinonnettomuuksien varhaisvaiheen hallintaa laitosalueen ulkopuolelta käsin, kehittämisen loppuun saattaminen. Tätä versiota ollaan toteuttamassa operaatioita edeltävää käyttöä varten Unkarin, Puolan, Slovakian ja Ukrainan hätätilanteiden toimintakeskuksissa ECHO- ja TACIS-ohjelmista saatavan tuen avulla (useat EU-maat ovat myös osoittaneet kiinnostusta hankkeeseen). 12. Y D I N F I S S I ON TURVALLISUUS Yleiset tavoitteet koskevat tutkimus- poistamisessa käsitteet lähestymistavat hajoamislämmön johdanto: Ohjelma on osa Euratomin Lyhyt ja koulutuspuiteohjelmaa vuosille 1994 - 1998, ja siihen kuuluvat reaktoriturvallisuudessa, mm. innovatiiviset innovatiiviset ja passiivisessa ydinpolttoainekiertoa ja (erottaminen transmutaatio); vakavaan reaktorionnettomuuteen liittyvät ilmiöt ja mekanismit sekä onnettomuuden hallintatoimenpiteiden kehittäminen, turvallisuuden joissa korostetaan arviointimenetelmät ja huollon loppusijoituksen menetelmien toteutettavuus; ydinvoimalaitosten käytöstä poistamisen teknologia ja strategia; menneiden tapahtumien hallinta (terveyteen, saastuneisiin alueisiin ja hätätilanteiden hallintaan liittyvät tekijät). lieventämistä; jätteen radioaktiivisen vaikutusten ja Toiminta vuonna 1997 Ohjelma on pantu täytäntöön julkaisemalla yksi ehdotuspyyntö, jossa toteutettavien oli kaksi määräaikaa kustannustenjakoperiaatteella hankkeiden ehdotusten jättämiselle (20. maaliskuuta 1995 ja 28. helmikuuta 1996), ja yksi yhtenäisiä toimia koskeva ehdotuspyyntö, johon voi jättää hakemuksia yhtäjaksoisesti 1. marraskuuta 1997 asti. Yhtenäisiin toimiin tuli kaikkiaan 66 hakemusta vuonna 1997 (16 ehdotusta 15. helmikuuta ja 50 ehdotusta 1. marraskuuta), ja hakemukset arvioitiin ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. Vuoden lopussa allekirjoitettiin ensimmäiset 11 sopimusta, ja jäljellä olevien 50 hakemuksen arviointi aloitettiin. Ohjelman alusta vuoden 1997 loppuun on allekirjoitettu 190 sopimusta, joissa on useita osanottajia (hakemuksia oli kaikkiaan 461). Hankkeet, joiden aiheet liittyivät toisiinsa, niputettiin 38 ryhmään (klusteriin) hankkeiden hallinnoinnin parantamiseksi ja tulosten vaihdon helpottamiseksi alan erikoisasiantuntijoiden välillä. Tarpeen mukaan hankkeista on tehty väliarviointeja suunnitelmien mukauttamiseksi toista vaihetta varten. tarkistamiseksi hankkeiden tai ohjelman vakavista reaktorionnettomuksista. Neljä EUROCOURSE-kurssia on järjestetty, kolme säteilysuojelusta ja yksi Liitännäistoimia työryhmiä, apurahoja) on järjestetty, ja ne ovat (konferensseja, tarjonneet laajan foorumin keskustelua tai tietojenvaihtoa varten sekä tutkijoille. Tärkeimpiä mielenkiintoisia mahdollisuuksia nuorille esitettyjen saavutuksia vuonna 1997 (kehystetyissä esimerkkien lisäksi) olivat teksteissä 50 Kallioperään tehtävän loppusijoituksen teknisen toteutettavuuden parantaminen ja käytetyn polttoaineen loppusijoituksen tehokkuuden arviointi (FEBEX-hankkeen toteuttaminen, DEBORA- hankkeen käytännön toteutusvaiheen aloittaminen ja SPA-lähdetermimallin määrittely). Hajautettua lähestymistapaa saastuneiden alueiden pitkän aikavälin hallintaan on kehitettyjä testattu eräässä kylässä Valko-Venäjällä. Hanketta jatketaan vielä, mutta se on onnistunut niin hyvin, että jo nyt suunnitellaan menetelmän käyttämistä alueilla, joihin Tsernobylin onnettomuus on vaikuttanut. • edistyminen erotus- ja transmutaatiostrategioiden arvioinnissa; näillä ja/tai nopeiden pyritään pienentämään kevytvesireaktoreiden neutronireaktoreiden pitkäikäisten radionuklidien varastoja, innovatiivisten että reaktoripainekammion hajoamislämmönpoistojärjestelmientoteutettavuustutkimukset, turvallisuustekniikoiden, sekä passiivisten suojakuoren esim. • • säteilystä aiheutuvan vanhenemisilmiön tutkiminen ja sitä koskevien • ennustusmenetelmien yhdenmukaistaminen, tutkimus, joka koskee jätemäärän minimointia, jätemuotojen, jätteen sijoituspaikaksi tarkoitetun kallion ja täyttömaan karakterisointia. • Palmottu-hankkeen ensimmäisen vaiheen loppuun saattaminen, jonka tarkoituksena on laitosalueen yleisen virtausjärjestelmän selvittäminen, • ydinlaitosten käytöstäpoistamista koskevan tietopankin edelleen kehittäminen, • yhtenäinen toiminta, tarjota keskustelufoorumi teollisuudelle, sääntelyviranomaisille ja tutkijoille riskinhallinnasta, ja tehokkuusnäkökohdista, hyväksyttävyys- tarkoituksena erityisesti jonka on • monivaiheisten syöpämallien kehittäminen ja niiden käyttö epidemiologisten tietojen analysoinnissa, • ekosysteemien haavoittuvuuden arviointimenetelmien kehittäminen, tutkimusprotokollien julkaiseminen käytettäväksi • ohjeistojen ja yleisten diagnoosimenetelmien laadunvarmistusperiaatteina, • hajautetun lähestymistavan täytäntöönpano elinolojen hallitsemiseksi ja niiden parantamiseksi saastuneilla alueilla. kehittäminen ja Vaikutus yhteisön TTK-toimien tavoitteiden saavuttamiseen kilpailukyvyn parantamiseen Ydinfissio-ohjelma vaikuttaa osaltaan ydinreaktorien turvallisuuden ja ydinvoimateollisuuden erityisesti suuronnettomuuksia, ydinlaitosten käytöstäpoistamisessa sovellettavia jätteen edistyneitä turvallisia kautta. Ohjelman huoltomenetelmiä tarkoituksena on myös väestön suojeleminen ja ympäristön lääketieteellisistä sovelluksista ja säteilyn ydinenergian käytöstä aiheutuvan säteilyn mahdollisilta haitallisilta vaikutuksilta. radioaktiivisen tutkimuksen ja koskevan tekniikoita Työohjelma vuodelle 1998 Ohjelmassa valitaan lopuksi yhtenäiset toimet ja koulutuksen ja tulosten levittämisen liitännäistoimet. Ohjelman puitteissa järjestetään viisi kurssia reaktoriturvallisuuden ja säteilysuojelun alalta. Lisäksi valmistellaan viidennen puiteohjelman ydinfission turvallisuutta koskevat osat ja niitä koskevat täytäntöönpanotoimet. 51 Esimerkkejä tuloksista JETiä on äskettäin käytetty sillä "polttoaineella" ja niissä oloissa, joilla tulevaisuuden fuusioreaktoreja on tarkoitus käyttää. Laitteella on saavutettu maailmanennätyksiä (16 megawatin teho, joka vastaa kahta kolmasosaa syöttötehosta;21 megajoulea fuusioenergiaa). Tulokset viittaavat siihen, että tietyt reaktorin edellyttämät olosuhteet (erityisesti vähimmäisteho, jolla päästään korkeaan koossapitotasoon) ovat helpompia saavuttaa kuin alussa ajateltiin. Taloudellisten ja yhteiskunnallisten hahmotelmien, taloudellisten näkymien ja yleisön hyväksynnän tulevaisuuden kaavailuilla pyritään paremman käsityksen muodostumiseen fuusioenergiasta mahdollisena energialähteenä. 13. HALLITTU LÄMPÖYDINFUUSIO Toiminta vuonna 1997 Ohjelma käsittää kaikki jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) toroidaaliseen magneettiseen koossapitoon perustuvat fuusiotoimet, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on "rakentaa yhdessä varmoja ja ympäristön huomioon ottavia reaktoriprototyyppejä". JET-Tokamakin (JET - Joint European Torus) jälkeiseen reaktoriprototyyppistrategiaan kuuluu koereaktori yksityiskohtaisessa joka suunnitteluvaiheessa. Kyseessä on Euratomin, Japanin, Venäjän ja Yhdysvaltojen yhteistyöhanke, joka koskee ITER-EDA-toimintaa (International Thermonuclear Experimental Reactor - Engineering lämpöydinreaktorin Design Activities, kansainvälisen kokeellisen on suunnittelutoiminta). demonstraatioreaktori (DEMO). (Next Step), Strategian seuraava vaihe nyt on lopussa hankkeen Next Step -vaiheen toimet: Vuonna 1997 hankkeen keskusryhmissä (San Diego, Naka ja Garching) on yksityiskohtaista suunnitteluvaihetta koskevissa toimissa ja ITER-EDA-yhteistyöhön osallistuvien neljän osanottajan ryhmissä optimoitu ITERin suhteen tehtyjä ratkaisuja. loppuraportin Keskusryhmä luovutti joulukuun ITER-kumppaneille sisäistä arviointia varten. ITERiä koskevista seitsemästä laajasta TTK-hankkeesta kolmen hankkeen koordinointi (toroidaalinen magneettiprototyyppi, suojavaippa ja divertterin kauko- ohjaus) on uskottu Euroopan edustajille, jotka osallistuvat aktiivisesti hankkeen toteuttamiseen. NETin (Next European Torus), JETin ja YTK:n tutkimusryhmät sekä assosioituneet fuusiolaboratoriot ovat ITERiin myötävaikuttaneet merkittävästi sovellettavan fysiikan ja teknologian alalla. JETin avulla, joka on maailman ainoa tritiumia käyttävä laite, fuusioplasmoja on voitu tutkia Next Step -laitteelle suunnitelluissa olosuhteissa. tutkimukseen tähän Käsitteiden kehittely: Erikoislaitteiden käytöllä on voitu parantaa Next Step -laitteen edellyttämää tietopohjaa ja käsitteitä, joiden perusteella voidaan pitemmällä aikavälillä määritellä DEMO-laite. Stellaraattori TJ-II on otettu käyttöön Madridissa. Uusien laitteiden asentaminen kahteen ja TEXTOR asentaminen kolmanteen (MAST Culhamissa, rakenteilla) on hyväksytty. (TORE SUPRA Cadarachessa kuumennusjärjestelmän tokamak-reaktoriin ja Julichissä) tritiumhyötövaippa Pitkän aikavälin teknologia: Tätä tutkimusta on jatkettu erityisesti (rakenteeseen käytettävän seuraavilla aloilla: vartailumateriaalin hankintamenettely on aloitettu), neutronilähteen periaatteen arviointi, uusien turvallisuutta ja ympäristökysymyksiä liittyvien koskevien tutkimusten käynnistäminen, fuusiotekniikkaan lukien yleinen yhteiskunnallis-taloudellisten hyväksyttävyys) järjestettiin kaupallisen fuusioreaktorin käyttöedellytyksistä Euroopan parlamentin STOA-konferenssi, eurooppalaisten kuultiin sähkönjakeluyritysten asiantuntijoita. tutkimusten aloittaminen. Lisäksi (mukaan syyskuussa suurten jossa 52 Assosioiduissa fuusiolaboratorioissa on saatu merkittäviä tuloksia, erityisesti mainittakoon Lyra- divertterin onnistunut käyttö ASDEX Upgrade - tokamakissa, bootstrap-virran ja ei-induktiivisen virran optimoinnin parantaminen TORE SUPRA -tokamakissa, korkean atomiluvun omaavien aineiden käyttäminen ECRH:n kanssa (elektronisyklotroni- kuumennus) FTU- tokamakissa (Frascati Upgrade Tokamak), korkean koossapitotason saavuttaminen TEXTOR- tokamakissa, TCV-tokamakin vertailuparametrien määritteleminen, ennusteiden mukaisten magneettisten pintojen tuottaminen TJ-II- stellaraattorissa, Wendelstein 7-X -stellaraattorin rakentamisen aloittaminen ja kelaprototyyppien valmistaminen sitä varten jne. osallistuminen: Euroopan Teollisuuden ollut fiiusiolaitteiden rakentamisessa ja käytössä tarvittavien osien ja prototyyppien toimittamisessa jo kauan mukana. Teollisuuden edustajat edustajien kanssa näkemyksiä vaihtoivat huhtikuussa organisatorisista rakentamisen fuusiolaitoksen kysymyksistä. mahdollisen teollisuus ITERin on ja laboratorioiden Täytäntöönpano: Ohjelmaa toteutetaan jäsenvaltioissa (ja Sveitsissä) assosiaatiosopimusten puitteissa, JET-yhteisyrityksen puitteissa, NET- sopimuksen puitteissa, johon sisältyy Euratomin osallistuminen ITER- EDA-toimintaan, YTK:ssa, teollisuuden kanssa tehtyjen sopimusten ja muiden lyhytaikaisempien sopimusten puitteissa. Yhteisön osuus on ollut 25 % assosioituneiden lyhytaikaisten sopimusten juoksevista kuluista, 45 % ensisijaisten hankkeiden laitekustannuksista (jotka fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea on hyväksynyt), ja jopa 100 % tiettyjen erityistehtävien kustannuksista (teollisuudessa). Inertiaalifuusion teknologista seurantaa koskevissa toimissa on aloitettu siviilisovellutusten tutkimuksen koordinointi. Komission jossa säilytetään edelleen fuusiotekniikka on avaintoimintakokonaisuus, reaktoriin strategia. tähtäävä yhdentämiseen tutkimusten Seurantaryhmä katsoi vuotta 1997 koskevassa kertomuksessaan muun muassa, että fuusio-ohjelmaa on hallinnoitu ja pantu täytäntöön täysin neuvoston direktiivien mukaisesti. ehdotuksessa puiteohjelmaksi - 2002, 1998 ja Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen Kuten maailman muutkin fuusio-ohjelmat, Euroopan unionin ohjelmankin tavoitteena on Next Step eli laite, jossa yhdistyvät ne tarvitaan olennaiset fysiikan fuusioplasmojen "polttamiseen" pitkinä pulsseina. Euroopan unioni on myötävaikuttanut merkittävästi erityisesti JET-hankkeen kautta tämän alan tutkimukseen. teknologian tekijät, jotka ja Fuusio-ohjelma on myötävaikuttanut fuusioalan ja teollisuuden välisen tietojenvaihdon edistämiseen ja Euroopan teollisuuden tieteellisen ja laboratoriot teknologisen perustan vahvistamiseen velvoittamalla järjestämään eurooppalaisia tarjouspyyntöjä ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseksi. Lisäksi fuusioteknologian viittätoista spesifiä alaa koskeva yritysten laatujärjestelmä on osaltaan parantanut Euroopan verrattuna teollisuuden kilpailijoihin. ITER-yhteistoiminnassa kilpailukykyä Ohjelman yhtenäinen rakenne takaa eurooppalaisen fuusiotutkimuksen lyhyellä aikavälillä mahdollisesti johdonmukaisuuden. Riippumatta tehtävästä teknologiansiirrosta, näiden tutkimusten pitkän aikavälin näkökohtia on käsitelty tehostetussa tiedotuskampanjassa, joka koski fuusioenergian hyötyjä verrattuna muihin energiamuotoihin ja erityisesti sen varmuutta ja ympäristönäkökohtia. 53 Työohjelma vuodelle 1998 ITERiin tehtävää laitteisiin erityisesti jatketaan, pyynnöstä tutkimusta parlamentin tutkimuksia, laboratorioissa strategia-asiakirjan (erityisesti ASDEX Upgrade ja Assosioiduissa tiettyihin -laiteeseen) asennettavia uusia järjestelmiä tutkitaan. Kaikkien laboratorioiden kokeellisten tutkimusten tueksi jatketaan teoreettisia tutkimuksia. sovellettavan JETiä koskevia divertterin periaatteiden tutkimusta jatketaan edelleen. Komissio laatii Euroopan JETin käyttömahdollisuuden jatkamisesta joulukuun 1999 jälkeen ja sen tulevasta ohjelmasta. jonka alkuperäinen ITER-EDA-toimintaa, voimassaoloaika oli heinäkuuhun 1998 asti, ehdotetaan jatkettavan kolmella vuodella, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä tutkimuksia eri aloilla (ITER-hankkeen yksityiskohtien mukauttaminen mahdollisten sijoituspaikkojen erityisominaisuuksiin, turva-analyysi ja toimiluvan hakemista valmistelevat työt, prototyyppiosien testaus jne. ) DEMOa varten aloitetaan tutkimus vertailusuunnitelmista. Kuten edellisenä vuonna, Marie Curie -apurahoja (10 - 15 apurahaa vuodessa) ja tutkijoiden vierailuapurahoja (300 - 400 vierailua vuodessa) tuetaan voimakkaasti. Kahdenvälistä yhteistoimintaa ollaan aloittamassa Venäjän,Ukrainan ja Kazakstanin kanssa. 54 14. LIIKENNE Toiminta vuonna 1997 Kun otetaan huomioon vuonna 1997 ja kolmannen ehdotuspyynnön perusteella allekirjoitetut 109 uutta sopimusta, liikennettä koskevasta TTK-ohjelmasta on tähän mennessä rahoitettu 244 hanketta, joista 26 on saatettu loppuun huomattavin tuloksin. toisen Vuonna 1997 tehdyt uudet sopimukset kattavat ohjelman seuraavat alat: • Strateginen tietojärjestelmiä määritteleminen) ja Euroopan laajuisten verkkojen laajentaminen Itä-Eurooppaan); 13 (mukaan toimintatapojen arviointia (mukaan joissa painotetaan liikennetietokantojen lukien hanketta, lukien tutkimus: • Rautatieliikenne: 10 hanketta, jotka koskevat rautatiejärjestelmien nopeampaa tehokkaampaa sekä ja yhteentoimivuutta rahtiliikennettä; • Yhdistetyt liikenneketjut: 12 hanketta, käsitellään intermodaalisen liikenneverkon (6 hanketta) ja terminaalien (6 hanketta) laadun parantamista; • Lentoliikenne: 17 hanketta, (10 hankkeessa) pyritään löytämään teknisiä ja toiminnallisia ratkaisuja lentoliikenteen hallintajärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi; joista suurimmassa osassa joissa • Kaupunkiliikenne: kaupunkiliikenteen vaihdettavuuden parantamisen sekä lakien ja asetusten kautta; intermodaalisuuden hanketta, joissa painotetaan kehittämistä 12 • Vesiliikenne: 24 hanketta, mukaan lukien hankkeet, joilla pyritään tehokkuutta ja turvallisuutta, sekä parantamaan vesiliikenteen hankkeet, joissa keskitytään työolosuhteiden parantamiseen; • Maantieliikenne: 19 hanketta, maantieliikenteen suorituskykyä, minimoimalla vaikutukset; samalla joilla pyritään parantamaan turvallisuutta luotettavuutta ja haitalliset kohdistuvat ympäristöön • Liitännäistoimenpiteet: 2 hanketta, ja kehitetään hyödyntämissuunnitelma maksimoimiseksi. toteutetaan joissa intensiivinen liikenneohjelmalle ja vaikutuksen levitys- ohjelman tulosten Ohjelmasta on vuonna 1997 saatu runsaasti aineistoa tärkeisiin poliittisiin asiakirjoihin; näitä ovat muun muassa merisatamia ja meriliikenteen infrastruktuureja koskeva vihreä kirja, tekeillä oleva infrastruktuurin käytön hinnoittelua koskeva valkoinen kirja sekä tiedonannot rahtiliikenteen valtaväylistä ja intermodaalisesta rahtiliikenteestä. rautateiden Euroopan laajuisista Muita liikennealan haasteita, kuten ruuhkautumista, turvallisuutta ja ympäristönäkökohtia käsitellään edelleen sekä meneillään olevissa 1997 käynnistetyssä neljännessä hankkeissa ehdotuspyynnössä. Myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisestä liikenteelle aiheutuvia erityisiä haasteita käsitellään kyseisistä maista peräisin olevien organisaatioiden kasvavan osallistumisen ja paikallisten joulukuussa että 55 Esimerkkejä tuloksista ERTMS Saksassa, Ranskassa ja Italiassa on avattu testipaikkoja, joissa Euroopan rautatie liikenteen hallinta järjestelmää (ERTMS) voidaan testata täydessä mittakaavassa. ERTMS:n täytäntöön-panon kannalta välttämätön standardointityö aloitettiin vuonna 1997. MBB Onnettomuustietojen tallentamiseksi on kehitetty meriliikenteen musta laatikko (MBB), joka muistuttaa lentokoneissa käytettävää vastaavaa laitetta. Onnettomuus tutkinnan kehittyminen parantaa merenkulun turvallisuutta. Kuljetusten jäljittämiseksi ja lyhyen matkan meriliikenteen ja asiakirjojen vaihdon helpottamiseksi suunnitellaan mustan laatikon kehittämistä edelleen siten, että se sisältää myös lastitiedot. TAPE Hankkeessa kehitettiin prototyyppi ohjelmistosta, jolla määritetään lento kenttien maa- ja lentotoiminnan välinen vuorovaikutus lento kenttien kokonais- suorituskyvyn optimoi miseksi tehokkuuden ja kapasiteetin suhteen. tiedotustapahtumien kautta. Erityistä huomiota kiinnitettiin tulosten siirrettävyyteen, asianosaisten loppukäyttäjien osallistumiseen sekä uusien järjestelmien ja menetelmien hyväksymiseen. Tämä tapahtuu kannustamalla virallisten ja epävirallisten verkkojen luomista sekä yhtenäisen toiminnan avulla (13 hanketta kolmen ensimmäisen ehdotuspyynnön perusteella). Liikennettä koskevan TTK-ohjelman vuoden 1997 seurantaryhmä totesi, että ohjelmaa hallinnoidaan ammattitaitoisella ja avoimella tavalla, vaikka ryhmä olikin huolestunut jatkuvasta henkilökuntapulasta ohjelman joillain osa-alueilla. Ryhmä esitti ohjelman hallinnointia varten seitsemän arvokasta suositusta, joilla pyritään vahvistamaan ohjelman tulosten tuottoa. Nämä suositukset on otettu huomioon. Suositukset ja hyödyntämiseen sekä levittämiseen liittyvät liikennettä koskevan TTK-toiminnan tuleviin kehityssuuntiin. tulosten lähinnä Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen yhteydessä toteutettavan Liikennettä koskevan TTK-ohjelman tutkimuksen yleisenä tavoitteena on tuottaa tuloksia, jotka luovat uusia toimintavaihtoehtoja ja helpottavat uusien yleisluonteisten tekniikoiden käyttöönottoa. Uusien tekniikoiden käyttöönottoa koskeva tavoite, jolla tehokkuutta, turvallisuutta ja kestävyyttä, on saavutettu tai tullaan saavuttamaan myös hankkeiden avulla, jotka koskevat muun muassa Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (ERTMS), meriliikenteen mustaa laatikkoa (MBB) ja ilmaliikenteen hallintaa (ATM). liikennejärjestelmien parantamaan pyritään ja ne Vuoden 1997 seurantaryhmä korosti niitä Euroopan teollisuudelle mahdollisesti koituvia hyötyjä, joita aiheutuisi esimerkiksi Euroopan rautateiden opastejärjestelmien standardoinnista ERTMS-hankkeen pohjalta. Tällaiset tulokset voisivat pienentää laitekustannuksia 20-30 rautatieteollisuuden lisäisivät myös Euroopan prosentilla kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Toinen esimerkki Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamisesta on laivojen yhtenäisten komentostandardien luominen. Nämä hankkeet (ATOMOS II ja tämän alan DISCI) ovat huomattava yritys yhdistää Euroopan hajanainen teollisuus samalla kun niissä pyritään luomaan yleisiä tavoitteita edistävästä standardeja. Muita esimerkkejä yhteisön joissa arvioidaan tutkimustoiminnasta ovat strategiset hankkeet, Euroopan alueiden helppopääsyisyyden kannalta. Monissa kaupunkiliikennettä koskevissa hankkeissa pyritään parantamaan kaupunkien julkista liikennettä ja niistä onkin jo saatu arvokkaita tuloksia (esim. ISOTOPE-hanke). liikenneverkkojen yhteenkuuluvuuden vaikutusta laajuisten ja Työohjelma vuodelle 1998 että liikenteen ja ehdotuspyyntö intermodaalisuutta Sekä neljäs koskevaan liittyvä yhteinen ehdotuspyyntö, joihin on yhteisön talousarviossa osoitettu rahoitusta noin 12 miljoonaa ecua, päättyivät 16. maaliskuuta 1998. Neljännen ehdotuspyynnön perusteella toteutettaneen useita toimia, liikenteen telematiikan soveltamisohjelmaan 56 ISOTOPE Hankkeessa kuvailtiin julkisten liikenne palveluiden erilaisten organisaatiomallien etuja ja haittoja ja annettiin suosituksia riittävistä sopimuspohjaisista ja oikeudellista puitteista. Hankkeessa on analysoitu 109 eurooppalaista kaupunkiliikenneverkkoa koskevia tietoja. Ilmaliikenteen hallinta: Tällä alalla on saatettu loppuun useita hankkeita, joista saatuja tuloksia on hyödynnetty Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmässä (EATMS), jota esitellään viidennessä puiteohjelmassa. Tietojärjestelmät: Käyntiin on saatettu yhtenäinen toiminta, johon liittyy joukko meneillään olevia hankkeita ja johon osallistuu politiikan laatijoita ja tilastotieteilijöitä kaikista jäsenvaltioista. Toiminta luo yhteisvaikutusta ja se on perusta Euroopan liikennettä koskevalle tietojärjestelmälle, jolla helpotetaan liikennettä koskevien tietojen vaihtoa ja saatavuutta poliittisen päätöksenteon tueksi. joissa pyritään lujittamaan edellisten ehdotuspyyntöjen perusteella valituista hankkeista saatuja tuloksia sekä valmistelemaan tulevia liikennettä koskevia TTK-toimia. Intermodaalisuutta koskevan yhteisen ehdotuspyynnön perusteella on tarkoitus toteuttaa joukko laajoja joissa hyödynnetään käynnissä olevan demonstraatiohankkeita, tuloksia. Ensimmäiset intermodaalisuutta koskevan hankkeet on tarkoitus käynnistää vuoden 1998 lopussa. Joukko parhaillaan rahoitettavia hankkeita saatetaan päätökseen ja niiden tiedotustilaisuuksien tuloksia sarjassa. Täytäntöön pannaan koko ohjelmaa koskeva levitys- ja hyödyntämisstrategia sen varmistamiseksi, että TTK-toiminnan tuloksia sovelletaan käytännössä. levitetään suunnitellussa esittely- ja tutkimustyön 57 15. KOHDENNETTU SOSIAALISTALOUDELLINEN TUTKIMUS (TSER) Toiminta vuonna 1997 Esimerkkejä tuloksista ja integraatio tietoisiksi Euroopan syrjäytyminen. Äskettäin tekemiseksi sosiaalis-taloudellisen Vuosi 1997 oli merkittävä käännekohta TSER-ohjelman kehityksessä. Koska ohjelma sisällytettiin vuonna 1994 puiteohjelmaan uutena osana, ohjelman alkuvaiheessa oli tehtävä runsaasti työtä tutkijoiden ja poliittisten päättäjien tasolla toteutettavan tutkimuksen merkityksestä sellaisilla aloilla kuten tiede- ja teknologiapolitiikka, koulutus sekä toisen sosiaalinen ehdotuspyynnön perusteella valitut hankkeet sekä syyskuussa 1997 käynnistetty kolmas eli viimeinen ehdotuspyyntö merkitsevät kuitenkin sitä, että huomio on siirtymässä rahoitettujen toimien lujittamiseen ja laajasta valikoimasta seurantaan. Ohjelma koostuu tällä hetkellä vaihtelevat erilaisia toimia, tutkimusyhteistyöhankkeista verkoista, tutkimuksista ja keskeisten alojen konferenssien tukemisesta aina erityisiin Euroopan teknologisen arviointiverkon (ETAN) aloitteisiin sekä osallistumiseen opetukseen tarkoitettua multimediaa käsittelevään erityistyöryhmään. jotka aihealuekohtaisista täydentäviä ja toisiaan Kun otetaan huomioon ohjelman nykyinen kehitysvaihe ja sen toteuttamisessa poliittisessa merkityksessä 1997 parannukset, tapahtuneet seurantakertomuksessa lähinnä hyödyntämis- ja levitystoimia. TSER-ohjelman suositukset vuoden koskevat ehdotuspyyntöjen esitetyt ja Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen Yksi tämän ohjelman erityispiirre on se, että kaiken siihen sisältyvän toiminnan odotetaan synnyttävän politiikan kannalta merkittäviä oivalluksia. Toisen ehdotuspyynnön jälkeen yhteisön rahoitusta on toteutettavalle toimelle, annettu 112 kustannustenjakoperiaatteella jotka koskevat muun muassa Euroopan tietoyhteiskuntaa, teollisuuden dynamiikkaa ja työllisyyttä sekä eurooppalaista yhteiskunnallista toimea integraatiopolitiikka. Näihin kolmannen ehdotuspyynnön arviointi- ja valintaprosessin jälkeen. Kolmannen ehdotuspyynnön käynnistäminen perustui uudistettuun työohjelmaan, jossa keskitytään kolmeen strategiseen kysymykseen: kilpailuun, muutokseen ja vuoropuheluun; työhön, hyvinvointiin ja työllisyyteen; ja innovaatioon ja institutionaalisiin muutoksiin. Nämä kysymykset edellyttävät monialaista lähestymistapaa ja tästä syystä ehdotuspyynnössä tammikuussa 1998 päättyneessä kolmannessa odotettiin ehdotuksia, joissa yhdistettäisiin tutkimustoimia kahdelta tai useammalta ohjelman keskeiseltä tutkimusalalta. lisätään vielä 50-60 uutta lisäksi vuonna 1997 myönnettiin apurahaa Tämän liitännäistoimenpiteisiin. Rahoitusta saanet toimet koskevat muun muassa tutkimuksia työmarkkinoiden vaikutuksista työllisyyteen, työn uusjaosta sekä yrittäjyyden ongelmista ja mahdollisuuksista sekä tuen antamista erilaisille foorumeille, joilla käsitellään sellaisia aiheita kuten siirtolaisten integraatio ja etniset ristiriidat, naisten osallistuminen 39 58 EVALUE-hankkeessa on kehitetty Euroopan yliopistojen (itse-) arviointia koskeva CD- ROM ja www-si vu. Saatavilla oleviin tietoihin sisältyy tapaustutkimuksia, kansallisia osoittimia sekä joustava arviointiohjelma. Teknologiaa, talou dellista yhdentymistä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevassa hankkeessa on marraskuussa 1997 järjestetyn konferenssin jälkeen julkaistu uraauurtavia artikkeleita mm. maailmanlaajuisesta kaupankäynti ympäristöstä, alueiden välisistä teknologia- eroista Euroopassa sekä kilpailukyvystä. LoWER-hankkeessa on luotu matalapalkkaisia töitä koskeva Euroopan tietokanta ja julkaistu kertomus Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa saatavilla olevista matalapalkkatöitä koskevista tilasto tiedoista. LoWER- hankkeessa julkaistaan tiedotuslehteä ja sillä on kotisivu Internetissä. tieteelliseen toimintaan ja kulttuurinen monimuotoisuus Euroopan koulutuslaitoksissa. arviointi) ETANin osalta (Euroopan teknologinen arviointiverkko, jota tuetaan ohjelman aihealueesta I: Euroopan tiede- ja teknologiapoliittisten asiantuntijoiden kokouksia vaihtoehtojen erilaisista aiheista kuten ikääntyvästä väestöstä ja tekniikan tarjoamista haasteista teknologiapolitiikasta kansainvälistymisen näkökulmasta. Asiantuntijoiden kertomukset esitetään poliittisille päättäjille vuoden 1998 aikana. ja mahdollisuuksista järjestettiin sekä Merkittävä tapahtuma vuonna 1997 oli myös viiden osittain TSER- ohjelmasta rahoitettavan hankkeen käynnistäminen, joita oli ehdotettu opetukseen tarkoitettua multimediaa käsittelevän erityistyöryhmän yhteisen ehdotuspyynnön perusteella. Näissä hankkeissa, jotka koskevat käyttöönoton tehokkuutta ja sen odotettuja sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia, osoitetaan, miten teknologia muuttaa yhteiskuntaa. Hankkeet tarjoavat myös ehdotetusta yhtenäisemmästä lähestymistavasta yhteiskuntatieteiden yhdistämiseksi teknologian kehitykseen. oppimisprosesseja, multimediatekniikan puiteohjelmassa viidennessä esimerkin Työohjelma vuodelle 1998 Merkittävä toimi vuonna 1998 on rahoitetuista TTK-hankkeista ja - levittämistä ja niiden vaikutuksen verkoista saatujen oivallusten tehostamista koskevien toimenpiteiden käyttöönotto. Hankkeiden tasolla toteutettavien tavanomaisten tulosten levittämistoimien lisäksi suunnitellaan itse ohjelman tasolla toteutettavia toimia. Tärkeä aloite on myös TSER-ohjelmaa käsittelevän konferenssin järjestäminen vuoden 1998 lopussa. Konferenssiin kokoontuu tutkijoita ja poliittisia päättäjiä, ja se perustuu joukkoon poliittisia kysymyksiä käsitteleviä työryhmiä, joita järjestetään ensimmäisen ja toisen ehdotuspyynnön perusteella valittujen hankkeiden aiheista. Tätä lähestymistapaa kokeiltiin menestyksekkäästi vuonna 1997. liittyvissä ehdotuspyyntöön keskitytään Kolmanteen sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen rahoitettaviksi valituista hankkeista. Mahdollisia uusia ETAN-aloitteita tarkastellaan seuraavilla aloilla: maailmanlaajuinen ilmastonmuutos, teollis- ja tekijänoikeudet, tuki TTK-alaan TTK-toiminnan vaikutusten arviointi, epäsuora liittyville työpaikoille ja naisten asema tieteellisessä toiminnassa. toimissa Lisäksi odotetaan, että opetukseen käytettävää multimediaa koskevan yhteisen ehdotuspyynnön perusteella käynnistetään neljä uutta hanketta, joille myönnetään rahoitusta TSER-ohjelmasta. joissa Edellä mainittujen viimeistellään sosiaalistaloudellisen tutkimuksen asemaa viidennessä puiteohjelmassa. toteutetaan rinnalla toimien työt, 59 TTK-verkkojaja korkean teknologian pk-yrityksiä koskevassa hankkeessa on löydetty näyttöä menestyksel lisen globalisaation ja paikallisen verkkoutumisen korkean tason välisestä yhteydestä, mikä on osoitus paikallisesti kehitetyn teknologian käyttömahdollisuuksien merkityksestä. "Kehittyvän talouden globalisointi: vaikutukset innovaatio politiikkaan" on kertomus, joka perustuu useiden toisiinsa liittyvien TSER-hankkeiden alustaviin johto päätöksiin (esimerkki hankeryhmittymistä). KISINN-verkko on tuottanut katsauksen yksityisen sektorin tietointensiivisistä palveluista, joissa hyödynnetään olemassa olevaa kansainvälistä asiantuntemusta. Katsauksessa keskitytään erityisesti teknologisten ja liikkeenjohtoa koskevien innovaa tioiden välittämiseen ja soveltamiseen, mukaan lukien politiikan täytäntöönpanoon kohdistuvat vaikutukset. REGIS-hankkeessa on todettu, että innovaatiotoimintaa ohjaavat Euroopassa yleensä markkinoiden kustannus-ja laatunäkökohdat ja että puhdas innovaatio on harvinaista, sillä prosessille on pikemminkin luonteenomaista jo olemassa olevan teknologian yhdisteleminen uudella tavalla - tämä on osoitus tarpeesta liittää teknologiakeskukset ja korkeakoulut läheisemmin innovaatioprosessiin. 60 PSÎTST3ÎSÎ5FSÎ355ÏT!!! N E I ^ N N E |^ P!ÎP YHTEISTYÖ KOLMANSIEN MATOEN JA KANSAINVÄLISTEN JÄRJESTÖJEN KANSSA Toiminta vuonna 1997 TTK-hankkeet: Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton alueen uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä on sidottu 26,3 miljoonan ecun määrärahat 110 sopimuksen rahoittamiseen, jotka on tehty vuonna 1996 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella. Vuonna 1997 julkaistuun ehdotuspyyntöön (jonka tärkeimpiä aloja olivat ympäristö, terveys ja teollisuus) on jätetty 1300 tutkimusehdotusta, jotka vastaavat yhteensä 398 miljoonan ecun summaa. Itä-Euroopan maiden puiteohjelman erityisohjelmiin on myö jatkunut kansainvälistä yhteistyötä koskevan INCO-ohjelman tuella. osallistuminen neljännen liitännäistoimenpiteisiin, Noin 700 000 ecua on sidottu joiden tarkoituksena on tukea kyseisten maiden tiedemiesten osallistumista konferensseihin. INTAS-järjestö, jonka rahoituksesta vastaa pääasiassa yhteisö, on toteuttanut 321 kaikki aihealueet kattavaa hanketta, joiden kustannukset olivat 18,8 miljoonaa ecua. Moskovan kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC), joka edistää entisen Neuvostoliiton alueen uusien itsenäisten valtioiden sotilasalan tutkijoiden siirtymistä siviilialalle, sai vuonna 1997 siviilihankkeisiinsa EY:n tukea kaikkiaan 13,5 miljoona ecua (hankkeisiin on vuodesta 1994 lähtien osallistunut yhteensä 19 000 tiedemiestä). Kehitysmaiden kanssa tehtävän tiede- ja tutkimusyhteistyön (INCO- DC) yhteydessä sidottiin vuonna 1997 65,6 miljoonaa ecua 125 sopimuksen rahoittamiseen. Vuonna 1997 julkaistiin ehdotuspyyntö, joka koski uusiutuvien luonnonvarojen hallintaa, maataloutta ja maatalousteollisuutta, terveydenhuoltoa sekä tietotekniikkaa. Pyynnön perusteella on vastaanotettu 1020 ehdotusta. Uusia COST-toimia käynnistettiin 25, mikä nosti kaikilla 17 aihealueella (ravitsemustieteet, kemia, liikenne jne. ) käynnissä olevien toimien kokonaismäärän 159:ään. Komissio osallistui vuonna 1997 11 EUREKA-hankkeeseen. Vuoden 1997 seurantaryhmä korosti kaikilla ohjelmaan kuuluvilla aloilla saavutettua korkeaa laatutasoa. ja Yhdysvaltojen Tiede- ja teknologiasopimukset ja tieteelliset yhteydet: ja välillä EU:n teknologiayhteistyötä koskeva sopimus, Etelä-Afrikan kanssa tehty vastaava sopimus tuli voimaan, ja Euratomin ja Kanadan välistä ydintutkimussopimusta koskevat neuvottelut käynnistyivät. Vuonna allekirjoitettiin tiede- 61 Esimerkkejä tuloksista Lajissaan ensimmäinen eurooppalainen toimi loisinfektioiden ehkäisyn alalla: Alalla on saatettu käyntiin lukuisia tutkimuksia, joihin osallistuu tutkijoita sekä kehitysmaista että Euroopasta ja joissa pyritään selvittämän, miksi eräät henkilöt ovat muita herkempiä loisinfektioille. Tämän seikan ymmärtäminen on avain tehokkaiden hoito muotojen löytämiseen. Yhteistyössä Brasilian kanssa toteutettu tutkimus osoitti, että perimä vaikuttaa ihmisten herkkyyteen sairastua bilhartsioosiin (trematodi-imumatojen aiheuttama sairaus). Tutkijat ovat havainneet, että 5-kromosomissa sijaitseva Sm 1-geeni säätelee vastustuskykyä tai herkkyyttä tätä tautia kohtaan. Samoin on tunnistettu geeni, joka säätelee herkkyyttä maksafibroosille. Nämä läpimurrot voivat johtaa uusien hoitomuotojen kehittämiseen näistä taudeista kärsivien ihmisten auttamiseksi. 1997 aloitettiin myös neuvottelut Venäjän kanssa tehtävästä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta. Eräät assosioidut maat viidenteen osoittivat myös puiteohjelmaan. kiinnostusta alustavaa osallistua Japania ja Koreaa koskevien tiede- ja teknologiasuhteiden yhteydessä myönnettiin vuonna 1997 apurahoja 74 eurooppalaiselle tutkijalle. Kaiken kaikkiaan 490 unionista kotoisin olevaa tutkijaa on tähän mennessä työskennellyt näissä maissa. Teknisiä tai poliittisia suhteita pidettiin yllä myös kolmansien maiden ja alueellisten ryhmittymien kanssa. Lisäksi annettiin tukea yli 100:lie kehitysmaita koskevalle seminaarille, työryhmälle tai konferenssille (esimerkkejä aiheista: maaperän hedelmällisyys Aasiassa, AIDS-tilanne Afrikassa). Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua jatkettiin Eurooppa-Välimeri-alueen TTK- seurantakomitean sihteeristön välityksellä ja komitean virallisessa kokouksessa. on antanut maatalouden Tulevia suuntauksia: Komissio kehittämistutkimuksen jonka eurooppalaista aloitetta (EIARD) koskevan tarkoituksena on parantaa aloitteeseen osallistuvien 18 maan välistä koordinaatiota. Komissio on samoin antanut tiedonannon "Tieteellis tekninen tutkimus: strateginen osa Euroopan unionin yhteistyötä kehitysmaiden kanssa", joka on otettu myönteisesti vastaan neuvostossa. tiedonannon, Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen INCO-ohjelma vaikuttaa yleisesti Euroopan talouden kilpailukyvyn edistämiseen esimerkiksi antamalla ylimääräistä lisäarvoa unionin TTK- toiminnalle tai auttamalla EU:n muiden politiikkojen (esim. liikenne, energia, kalastus jne. ) määrittelemisessä EU:n ulkopuolisissa maissa saatujen kokemusten valossa. Ohjelmalla voi olla myös markkinoita laajentava vaikutus, kun tiede- ja teknologiayhteistyö avaa uusia mahdollisuuksia kaupalliseen yhteistyöhön. tutkijaverkkoja tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää Kansainvälinen TTK-yhteistyö tietotaitoa, lähettämällä (esim. eurooppalaisia tutkijoita Japaniin). Puhtaasti tieteellisten hyötyjen lisäksi tämän yhteistyön odotetaan myös lisäävän eurooppalaisen tieteen ja teknologian maailmanlaajuista vaikutusta. laitteistoja ja EU:n laajentumista koskevan politiikan yhteydessä voidaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmistautumista EU:n jäsenyyteen edistää uudistamalla niiden TTK-järjestelmiä ja antamalla INCO-ohjelmasta tukea kyseisten maiden osallistumiselle EU:n TTK-ohjelmiin. INCO-DC-ohjelmassa on vahvistettu Euroopan tutkimuskapasiteettia kehitykseen liittyvillä aloilla ja edistetty kehitysmaiden TTK-toimintaa (vuonna 1997 on tuettu malariaa ja trooppisia metsiä koskevia verkkoja), mikä tukee osaltaan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. 62 Merten saastumista koskeva tutkimus. Mustameri sopii ihanteellisesti saastumisesta biologiselle monimuotoisuudelle aiheutuvien vaikutusten tutkimiseen. Hanke, johon osallistuvat Romania, Bulgaria, Venäjä ja 7 jäsenvaltiota, on jo auttanut tutkijoita ymmärtämään paremmin Mustanmeren biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä Kehitteillä on malli, jonka avulla voidaan ennustaa rannikkojärjestelmän reagointia ympäristö kuormitukseen. Kalastus ja kestävä kehitys: Vuonna 1997 käynnistettiin 15 uutta tutkimushanketta, jotka koskevat erityisesti uusia vesiviljelytekniikoita, simpukanviljelyä ja rannikoiden ekosysteemien hallintaa. Hankkeet liittyvät AKT- maiden ja EU. n yhteisen edustajakokouksen antamaan päätöslauselmaan perustuvaan AKT- maiden ja EU: n kalastustutkimus- aloitteeseen. Aloitteen tarkoituksena on edistää kalavarojen kestävää hoitoa ja vesiviljelyä koskevaa kohdennettua tutkimusta. Toinen esimerkki ulkopolitiikan tavoitteita edistävästä toiminnasta on Moskovan kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC), joka tukee venäläisten sotilasalan tutkijoiden siirtymistä siviilitoimintaan. Työohjelma vuodelle 1998 Keskeisiä toimia vuonna 1998 ovat 1600:n voimassa olevan sopimuksen (mukaan lukien AP AS) sekä vuonna 1997 julkaistujen INCO-COPERNICUS- seuranta, osallistumisesta sopimusten puiteohjelman neljänteen toimintakokonaisuuteen sekä apurahojen saajien valinta ja seuranta (Japani/Korea). INCO-DC-ehdotuspyyntöjen kolmansien maiden ensimmäiseen, kolmanteen tekeminen ja ja ja Japanin Muita toimia ovat muun muassa tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevien sopimusten vaikutusten arviointi, yhteistyösopimusten seurannasta vastaavien erilaisten yhteisten komiteoiden kokoukset sekä Euroopan teknologiafoorumi. Seurantaryhmän suositusten mukaisesti otetaan käyttöön hallinnon tietojärjestelmä. Myös INCO-ohjelman tiedotuskampanjoita jatketaan eri muodoissa: painetussa INCO-hankkeiden luettelo jne. ), audiovisuaalisessa (piirtoheitinkalvot jne. ) ja sähköisessä (INCO-kotisivu Cordis-Europa palvelimella). ("menestystarinat", välinen tiede- ja tulee painopistealueena Poliittisena laajentumisen valmisteleminen erityisesti edistämällä jäsenyyttä hakeneiden maiden täysimittaista liittymistä viidenteen puiteohjelmaan sekä kehittämällä suhteita Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomien maiden kanssa. Tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevat sopimukset tehdään EU. n ja Yhdysvaltojen sekä Venäjän välillä. olemaan Viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoa silmällä pitäen suunnitteilla on tiettyjen tiede- ja teknologiasopimusten mukauttaminen (ETA- sopimus on laajennettava koskemaan myös viidettä puiteohjelmaa, minkä lisäksi sitä on mukautettava myös neljännen puiteohjelman lisärahoituksen huomioon ottamiseksi). ja koordinointia teknologiatoiminnan kehittämistutkimuksen jäsenvaltioiden erilaisten parannetaan Tiede- jäsenvaltioiden välillä. Tässä käytettäviä keinoja ovat esimerkiksi aloitteen maatalouden sihteeristö, liittyvien aloitteiden koordinointi, jäsenvaltioiden "kontaktiryhmä" sekä Kiinan liittyvä kanssa bioteknologiaverkko. Lisäksi pyritään tarkemmin jäsenvaltioiden TTK-yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCOPOL-tutkimus). eurooppalaisen terveydenhuoltoon teknologiayhteistyöhön selvittämään tehtävään tiede- ja viidennessä Kansainvälisen ja puiteohjelmassa puiteohjelman muiden vuorovaikutuksen määrittämistä sekä COST- ja EUREKA-hankkeiden, kansainvälisten järjestöjen ja puiteohjelman välisen yhteisvaikutuksen vahvistamista. yhteistyön edellyttää muun muassa ohjelmien uudelleenjärjestely INCO-ohjelman välisen 63 Luuytimen luovuttajat: Unkari ja Tsekki ovat alankomaalaisen kumppanin avustuksella voineet ryhtyä käyttämään luuytimen luovuttajia koskevaa kansainvälistä tietokantaa. Tämän ansiosta tietopankkiin on voitu lisätä 6000 uutta luovuttajaa näistä maista. Koska operaatio on ollut näin menestyksekäs, sitä aiotaan laajentaa kolmeen muuhun Itä-Euroopan maahan. Järjestelmän käyttöönotto on jo meneillään Slovakiassa. 50 tonnin plutoniumerän kierrättäminen venäläisistä sotilaslaitoksista: G7-maat ja Venäjä päättivät Moskovassa huhtikuussa 1996 vahvistaa yhteistyötään Venäjän ydinaseiden purkamisesta syntyvän plutoniumin hävittämiseksi. Yhteisö osallistuu aktiivisesti G7-maiden tekemien päätelmien toteuttamiseen rahoittamalla Moskovan kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskuksen hankkeita. PUITEOHJELMAN KOLMAS TOIJWI^TÀKOKONAÏSWS TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA HYÖDYNTÄMINEN (INNOVAATIO-OHJELMA) toiminnassa keskityttiin Toiminta vuonna 1997 innovaatiota koskevan Vuoden 1997 ensimmäisen edellä (ks. kertomuksen I luvun 3 kohta) ja kolmatta toimintakokonaisuutta vastaavan INNOVAATIO-ohjelman täytäntöönpanoon. toimintasuunnitelman erityisohjelman toteuttamiseen eli täytäntöönpanossa INNOVAATIO-ohjelman i) innovaatioiden välityskeskusten verkkoa ja CORDIS-tietopalvelua koskeviin jatkotoimenpiteisiin, ja innovaatio-toiminnan rahoitukseen, iii) teknologian siirtoa ja validointia koskeviin demonstraatiohankkeisiin ja iv) innovaation alueellisten perusrakenteiden tukemiseen. tekijänoikeuksiin ii) teollis- ja keskityttiin Innovaatioiden välityskeskusten (IRC) verkosta tehtiin vuonna 1997 väliarviointi ennen sen toiminta-ajan jatkamista kahdella vuodella. Keskeinen arviointiperuste oli asiakastyytyväisyys. Arviointi osoitti, että verkko toimii hyvin ja että sen suorituskyky tulee luultavasti vielä kasvamaan seuraavien kahden vuoden kuluessa. Kaikkiaan 52 välityskeskuksesta 29 (eli 56 %) arvioitiin erittäin hyviksi. Seitsemän keskuksen (eli 14 %) katsottiin toimivan odotettua heikommin. Arvioinnin jälkeen IRC-verkon toimintaa on jatkettu kahdella vuodella ja tehty arvioiduissa heikosti uudelleenjärjestelyjä. keskuksissa toimiviksi on ja kehitystä teki vuoden 1997 alussa Eräs markkinatutkimusorganisaatio selvityksen koskevasta tutkimusta komission tietopalvelusta (CORDIS). Selvitys osoitti, että CORDIS tunnetaan yhteisön tutkimus- ja kehitystoiminnan keskeisenä tietopalveluna ja että sitä käyttää säännöllisesti suurin osa alalla toimivista välittäjistä. Selvityksen perusteella esitettiin myös 10 suositusta järjestelmän tulevasta kehityksestä. Ohjelmakomitean kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen huomioon tarjouspyynnössä, joka koski CORDlS-palvelun tarjoamista seuraavien kahden vuoden aikana (EYVL S 247/27, 19. 12. 1997). Käyttöön otettiin uusi käyttäjäpalvelu nimeltään Rapidus, jonka avulla käyttäjät tietoja voivat automaattisesti sähköpostin kautta. erityistarpeisiin ilmoittamiinsa suosituksista soveltuvia otettiin suurin näistä saada osa käynnistäminen Innovaatioiden rahoituksen alalla tärkein toimi on ollut I-TEC- Euroopan kokeiluhankkeen investointipankin kanssa. 1-TEC-hankkeen tarkoituksena on tukea sellaisen ammattitaitoisen henkilöstön riittävää saatavuutta, joka voi arvioida ja seurata teknologiainvestointeja niiden alkuvaiheessa ja aikavälillä hankkia riskipääomainvestointeja tällaisiin hankkeisiin. keskipitkällä yhteistyössä pitkällä sitten ja 64 Esimerkkejä tuloksista INNOVAATIO- ohjelmaan sisältyvät tekijänoikeuksia koskevat toimet, mukaan lukien innovaatiota koskevan ensimmäisen toimintasuunnitelman teollis- ja tekijän oikeuksia koskevat osat sekä yhteistyö Euroopan patenttiviraston kanssa, ovat antaneet huomattavan tai peräti ratkaisevan virikkeen tärkeille uusille eurooppalaisille aloitteille tällä alalla. Näitä ovat tekijänoikeuksia koskeva vihreä kirja sekä Euroopan patentti järjestön päätös perustaa Internet-sivuihin perustuva Euroopan laajuinen patentti- tietopalvelu. CORDIS-kotisivutla rekisteröitiin vuonna 1997 10 miljoonaa kävijää (vuonna 1996 2,2 miljoonaa). Myös aktiivikäyttäjien (eli niiden, jotka käyttävät CORDlS-palvelua vähintään kaksi kertaa kuukaudessa) lukumäärä on lähes kaksinkertaistunut eli se on kasvanut vuoden 1996 25 000 käyttäjästä 47 500 käyttäjään vuonna 1997. CORDIS Focus -julkaisun levikki kasvoi 32 000:een vuonna 1997, kun se oli vuonna 1996 22 000. teknologien järjestelmien ja pk-yritysten välillä ja parhaiden käytäntöjen Vuonna 1997 julkaistiin myös ehdotuspyyntö, joka koski sellaisten toimenpiteiden, siirtoa, edistämistä ja levittämistä valtioiden välillä, joilla pyritään luomaan yhteyksiä rahoittajien, sekä kannustamaan tutkijoita perustamaan yrityksiä (julkisia ja yksityisiä). Yksi valituista ehdotuksista on yhteenliittymä, johon osallistuvat National Westminster Bank (Yhdistynyt kuningaskunta), Deutsche Bank (Saksa), ING Bank (Alankomaat), Innovation Partnership (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Fraunhofer Gesellschaft (Saksa) ja joka pyrkii "teknologian arviointijärjestelmää" ja levittämään sitä teknologiapainotteisiin pk- yrityksiin. hollantilaista kehittämään edelleen Teollis- ja tekijänoikeuksien alalla toteutettiin muun muassa seuraavia toimia: - teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan neuvontapalvelun kehittäminen EU. n TTK-toiminnan tuloksia varten ja tämän palvelun perustamista koskevan tarjouspyynnön julkaiseminen, toinen vaihe Quick Scan -kokeiluhankkeesta, jossa teknologian siirtohankkeisiin ja validointihankkeisiin esitettävän teknologian uutuus tutkitaan yhteistyössä Euroopan patenttiviraston kanssa, - EU:n patenttijärjestelmän nykytilaa koskevan Straus-kertomuksen - valmistuminen, - PATINNOVA-konferenssin järjestäminen (toukokuu 1997), joka oli suurimmasta patenttialan ammattilaisten kokoontumisista yksi Euroopassa, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan toisen koulutusseminaarisarjan järjestäminen, johon osallistui yli 100 hanketyöntekijää, - - yhteisön patenttien (noin 1500 patenttia) hallinta ja eurooppalaisten tavaramerkkien ja tunnusten suojaus. odotetaan saavuttavan 150:n Pk-yritykset Teknologian siirron ja validoinnin alalla arvioitiin vuonna 1997 kaksi ehdotuspyyntöä, mikä nosti INNOVAATIO-ohjelman käynnistymisen jälkeen määrittelyvaiheeseen valittujen ehdotusten kokonaismäärän 230:een. laajempi Näistä demonstraatiovaihe. prosenttiin demonstraatiovaiheen hankkeista ja koordinoivat 60 prosenttia niistä. Näiden hankkeiden päällimmäisenä tarkoituksena on valtioiden välisen ja usein myös eri alojen välisen teknologian validoinnin ja/tai siirron koekenttänä esittely. Demonstraatiovaiheet koskevat seuraavia aloja: i) valtioiden välisen ii) teollis- ja teknologian validoinnin ja/tai siirron hallinnointi, tekijänoikeudet, iv) ja teknologisen taitotiedon hallitseminen. sekä parhaiden käytäntöjen omaksuminen teknologian iii) uuden toimiminen osallistuvat 90 infrastruktuurien tarkastuksia. Aiheesta Alueellisiin toimiin sisältyy innovaatiota ja teknologian siirtoa tukevien alueellisten julkaistiin ehdotuspyyntö vuonna 1997. Noin 90 aluetta on osallistunut tähän järjestelmään vuoden 1995 jälkeen. Näistä hankkeista saadut tulokset voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin: - innovaation rahoitusmahdollisuuksien parantaminen alueella (esim. Poitou Charentes, Hampuri, Wiener-Neustadt), 65 Innovaatioiden välitys keskusten 16 ensimmäisen toiminta kuukauden aikana (eli lokakuusta 1995 helmikuuhun 1997) 52 keskukseen otettiin yhteyttä runsaat 120 000 kertaa neuvojen saamiseksi teknologian siirrosta ja/tai ehdotusten esittämisestä EU:n ohjelmiin. Keskukset suorittivat 7500 tarkastusta teknologiaa tarjoaville tai sitä tarvitseville asiakkaille ja neuvottelivat 1250 valtioiden välistä teknologian siirtoa koskevaa sopimusta, joista 190 allekirjoitettiin. Lisäksi keskukset olivat mukana 2750:ssa EU:n TTK-ohjelmiin jätetyssä ehdotuksessa, joista 700 hyväksyttiin rahoitettaviksi. Merkittävintä on kuitenkin se, että nämä luvut ovat kasvussa. Yhdeksän ensimmäistä I- TEC-hankkeessa valittua riskipääomarahastoa sijoittavat 186 miljoonaa ecua (yksityistä) riskipääomaa pk- yritysten varhais-vaiheen teknologia- investointeihin seuraavien kolmen vuoden aikana. (Vertailun vuoksi vuonna 1996 koko riskipääoma- ala yhteensä sijoitti 441 miljoonaa ecua varhaisvaiheen hankkeisiin Euroopassa; lähde EFVA). - tukijärjestelmien, (tai uudelleenjärjestely) teknologiakeskusten, innovaation paremmin pk-yritysten kehittäminen tarpeisiin sopiviksi (esim. Skotlannin Ylämaa ja saaret, Umbrian alue Italiassa, Extramadura Espanjassa), erityisesti - ammatillisen koulutuksen ja pk-yritysten välisten yhteyksien parantaminen. rakennerahastojen Lisäksi eräät osallistuvat alueet käyttävät näiden tarkastusten tuloksia EU:n tuesta saatavan hyödyn maksimointiin yhtenäisen alueellisen talous- ja innovaatiopolitiikan vahvistamiseksi (Limburg Alankomaissa, Halle,Leipzig ja Dassau Saksassa). Työohjelma vuodelle 1998 tulosten teollis- ja tekijänoikeuksia ja Toiminnassa keskitytään edellisinä vuosina valittujen hankkeiden toteuttamiseen, EU. n TTK- hallintaan, CORDIS-palvelun jatkon innovaatioiden toiminnan tietopalvelujen edelleen kehittämiseen sekä rahoitusta koskevien ohjelman viidenteen puiteohjelmaan ja "Innovaatio ja ja käynnistämiseen. työllisyyttä käsittelevä konferenssien sarja, joka alkoi Pariisissa järjestetyllä konferenssilla (joulukuu 1997), jatkuu Luxemburgissa (toukokuu 1998) ja Wienissä (marraskuu 1998) järjestettävillä huomattavilla konferensseilla. pk-yritysten valmisteluun osallistuminen" Innovaatiota, uusien yritysten perustamista horisontaalisen sisältyvän 66 lipilil. JÈÊÊÊÊt mm WÊÊÊBÈÈKÈÈÊËÈBSÊÊÊÊÈÊ^ TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN KANNUSTAMINEN Esimerkkejä tuloksista Toiminta vuonna 1997 Vuonna 1997 jatkettiin tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman täytäntöönpanoa sekä inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan ja SCIENCE-ohjelmaan liittyvien vielä voimassa olevien sopimusten toteuttamista. Koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman yhteydessä tehtiin vuonna 1997 1190 sopimusta, joista 980 koski Marie Curie -apurahoja, 64 tutkimusverkkoja, 10 suurten laitosten yhtenäistä toimintaa ja 136 eurokonferensseja, kesäkursseja ja käytännön kursseja. Lisäksi 83 uutta tutkimusverkkohanketta hyväksyttiin rahoitusta varten. Koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman ja sitä edeltäneiden ja inhimillisiä voimavaroja tuloksia pyrittiin tänä vuonna hyödyntämään SCIENCE-ohjelman aktiivisemmin. koskevan erityisohjelman valmistelu oli myös keskeisellä sijalla koko vuoden ajan. liikkuvuutta koskevan ohjelman Tutkijavoimavarojen lisäämistä ja tutkijoiden Ohjelman liitännäistoimenpiteistä voidaan mainita erityisesti Euroopan (15-20 vuotiaiden) yhdeksännen kilpailun nuorten järjestäminen Milanossa syyskuuta, Marie Curie -yhdistyksen perustaminen, jonka avulla voidaan pitää yhteyttä stipendiaatteihin ja kysyä heidän mielipidettään esimerkiksi komission tekemä teollisuutta käsittelevän uusista ehdotuksista, tutkimus teollisuuden osallistumisesta ohjelmaan sekä naisten asemaa tutkimustoiminnassa koskevan ehdotuspyynnön julkaiseminen. työryhmän 9. -14. Vuoden aikana toteutetuissa toimissa on myös pyritty löytämään ratkaisuja ongelmaan, joka koskee yhteisön Marie Curie -apurahoja saaneiden tutkijoiden kohtelussa esiintyviä eroja. tehtiin ohjelman Vuonna 1997 täytäntöönpanossa huomattavia parannuksia, mikä pantiin merkille myös ohjelman seurantaryhmän kertomuksessa. Nämä parannukset koskivat muun muassa seuraavia tekijöitä: • huomattava lyhentyminen siinä ajassa, joka kuluu ehdotuksen tekijöille sekä ilmoittamiseen ehdotuksen jättämisestä tulosten vastaavien sopimusten allekirjoittamiseen, • vuotuisten tavoitteiden asettaminen kaikille ohjelman toteuttamiseen käsittelyn, osallistuville seurantaryhmien hallinnan ja sopimusten hallinnan osalta, ehdotusten yksiköille erityisesti • sopimusten tehostettu seuranta erityisesti paikan päällä tehtävien • tarkastusten avulla, laajempi yleisölle suunnattu tiedottaminen ohjelmasta erityisesti Internetin kautta, 67 Eräässä verkossa koulutettavana oleva nuori tutkija toteutti fotonien kvanttitilan välittömän siirron. Tämän pitäisi mahdollista kvanttitietokoneiden huomattava parantaminen. NEUROS-verkossa pyritään palauttamaan halvauspotilaiden liikkumiskyky lihaksia stimuloivien siirrännäisten avulla. Verkossa koulutettavina olevat 6 nuorta tutkijaa työskentelevät jokainen kahdessa eri ryhmässä ja toimivat yhteistyössä teollisuuden kumppaneiden kanssa. Eräs nuori stipendiaatti sai mahdollisuuden jatkaa tutkimustaan, joka koskee aivojen toimintaa epileptisten kohtausten aikana ja erityisesti pitkäaikaisten antikonvulsiivihoidon mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia. Tulokset antavat toivoa antikonvulsiivilääkkeiden aktiivisten aineiden kehittämisestä siten, että niiden sivuvaikutuksia voidaan pienentää. • arviointimenettelyjen lähestymistavan avoimuuden avulla. parantaminen ja arvioijien antamien pisteiden erityisesti monialaisen suuremman Vaikutus yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen vuonna hallintaa ohjelman hyväksyttyjen Viime koskevien toimenpiteiden ansiosta teollisuuden osallistuminen hankkeisiin on kasvanut merkittävästi. Erityisesti verkkoutumisen osalta tämä julkaistun osallistuminen on kaksinkertaistunut ohjelman alussa ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen ja lähes kolminkertaistunut inhimillisiä voimavaroja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan verrattuna. ja Viidennen teollisuusapurahojen perustamista. puiteohjelman yhteydessä on ehdotettu myös Yhteisön toimijoiden osallistuminen kasvoi edelleen, vaikka se oli jo ennestään huomattavaa. alueilta peräisin olevien epäsuotuisilta tutkijoiden koulutusta ja Työllisyyden osalta on arvioitu, että liikkuvuutta koskevan ohjelman loppuun mennessä myönnetyt apurahat vastaavat 5600 tutkijatyövuotta ja että verkkoja koskevan toiminnan koulutusapurahoja on lisäksi myönnetty 6500 henkilötyövuoden edestä. Lisäksi on korostettava, että näiden toimien yhteydessä myönnetyt apurahat parantavat nuorten tutkijoiden mahdollisuuksia löytää vakituinen tutkijanpaikka apurahakauden jälkeen. Työohjelma vuodelle 1998 Vuonna 1998 jatketaan tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevan ohjelman inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskevan ohjelman sekä SCIENCE- ohjelman täytäntöönpano. täytäntöönpanoa saatetaan loppuun ja Henkilökohtaisten apurahojen osalta saatetaan loppuun vuonna 1997 tehtyjen sopimusten systemaattinen valvontaohjelma, jossa on otettu yhteyttä 50 prosenttiin stipendiaateista. ja suuria laitoksia koskevissa toimissa etusijalla on Verkkoja riippumattomien asiantuntijaryhmien väliarviointien teettäminen kustakin sopimuksesta. Verkkotoiminnasta järjestetään myös konferenssi, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin useiden verkkojen suorituskykyä. suorittamien Nuori italialainen stipendiaatti onnistui kehittämään robotin, joka pystyy oppimaan yksin kertaisia tehtäviä ja siten mukautumaan todelliseen ympäristöönsä. Hanke on otettu erittäin hyvin vastaan: se voitti Italian keinoälypalkinnon, ja suunnittelija sai vakituisen tutkijan paikan i santalaitoksessaan Nuori stipendiaatti pystyi kehittämään suprajohtavuutta koskevaa tutkimustaan, joka avaa mahdollisuuksia sähkövirran johtamiseen pitkillä matkoilla. Hän keskittyi erityisesti käytettävien materiaalien mukauttamiseen suurikokoisiin sovelluksiin kuten kaapeleihin ja muuntajiin. Kun tutkija oli saattanut tutkimuksensa menestyksekkäästi päätökseen, hänelle tarjottiin paikkaa hänen edellisestä tutkimuslaitoksestaan. Liitännäistoimenpiteiden yhteydessä valmistellaan muun muassa ensimmäisen Descartes-palkinnon myöntämistä eri jäsenvaltioiden ja tutkimusryhmille, jotka ovat edistäneet assosioituneiden maiden huomattavalla ongelman tieteellisen ratkaisemista rajat ylittävän yhteistyön avulla, sekä yksittäisille tutkijoille, jotka ovat saavuttaneet tieteellistä menestystä oman maansa ulkopuolella sijaitsevassa laboratoriossa tai yliopistossa. teknologisen tavalla tai 68 koordinoimiseksi muun koulutustoiminnan kanssa Toiminnan ohjelmassa jatketaan osallistumista toimintasuunnitelman laadintaan, joka perustuu vihreään kirjaan "Koulutus, ammattikoulutus, tutkimus - kansainvälisen liikkuvuuden esteet". Lisäksi seurantaryhmän suositusten mukaisesti vuonna 1998 julkaistaan ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena on siirtää ulkopuolisen toimiston vastuulle tietyt rutiinitehtävät, jotka liittyvät ehdotusten käsittelyyn ja hyväksyttyjen ehdotusten perusteella tehtyjen sopimusten hallintaan. Luonnollisesti myös viidennen puiteohjelman valmistelua jatketaan. 69 ' nunniin imu myinininiiiinin nunniini I J I mini tieteellinen tutkimuslaitoksella, tutkimuskeskus on Euroopan unionin Yhteinen ja teknologinen tutkimuslaboratorio, jonka päämaja sijaitsee Brysselissä. jotka sijaitsevat viidellä eri Sen seitsemällä ja Italiassa, Alankomaissa paikkakunnalla Belgiassa, Saksassa, ja Espanjassa, on kullakin oma erityisalansa: vertailumateriaalit tieto- mittaukset, ja ympäristö, järjestelmätekniikka avaruusteknologian sovellukset sekä teknologian alan ennusteet. kehittyneet materiaalit, turvallisuusteknologia, transuraanit, ja ja ja ja edistää toteuttaa rahoitettuja teollisuuden, jäsenvaltioiden korkealaatuista tutkimusohjelmia Tehtävä puolueetonta YTK asiakaslähtöistä tutkimusta yhteisön politiikan eri alojen tueksi. Se on toteuttaa kiinteä osa yhteisön TTK-järjestelmää. Tutkimuskeskus puiteohjelmista osallistuu kilpailulliseen toimintaan. Se osallistuu esimerkiksi yhteisiin hankkeisiin yhdessä ja yliopistojen kanssa. YTK. ssa työskentelee erilaisissa sopimussuhteissa yli 2000 tutkijaa, insinööriä tutkijoita, ja muuta ammattihenkilöä: määräaikaisia stipendiaatteja, vierailevia tutkijoita, komennuksella olevia teollisuuden tai kansallisten hallitusten edustajia, virkamiehiä jne. YTK sitoi vuonna 1997 määrärahoja noin 291 miljoonaa ecua, joista 246 miljoonaa ecua rahoitettiin komission talousarviosta, 37 miljoonaa ecua saatiin erilaisesta kilpailullisesta toiminnasta ja 8 miljoonaa ecua (HFR) sijaitsevan Pettenissä erityisrahoituksesta. tutkimusorganisaatioiden suurvuoreaktorin (Alankomaat) esiin 1997 joitain vuoden Vuosi 1997 Vuosi 1997 merkitsi huomattavaa kehitystä kohti aiempina vuosina omaksuttua asiakaslähtöistä lähestymistapaa. Tässä kertomuksessa tuodaan saavutuksia. Erityisesti uudentyyppistä sädehoitoa kokeiltiin ensimmäistä kertaa aivosyövästä kärsiviin potilaisiin, ja alustavissa kliinisissä kokeissa on saatu lupaavia tuloksia leukemian hoidosta alfa-immunoterapian avulla. Vuonna 1997 ehdotettiin teknologian siirtoa koskevaa aloitetta, johon laitosten käyttöä koskevia yhteistyösopimuksia, sisältyy suurten pääomarahasto, koulutustoimia, telematiikkaverkko teknologian siirtoa varten kehittämiseksi uuden tuotantovaiheeseen. sekä menettelyjä teknologian Tutkimustoiminta Neuvosto määrittelee YTK:n tutkimustoimet sellaisiksi, joiden alalla YTK:lla on asiantuntemusta ja erityisiä tai jopa ainutlaatuisia laitteita yhteisössä ja jotka edistävät yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan täytäntöönpanoa. Tämä tutkimustoiminta muodosti 65 % YTK: n ohjelmabudjetista vuonna 1997. Neuvoston päätösten mukaisesti YTK:n tutkimustoiminta kattoi sellaisia alueita kuten kehittyneet materiaalit, pintatekniikat ja ainetta rikkomattomat arviointitekniikat säännöllinen 70 Esimerkkejä tuloksista Alfa-immunoterapia: YTK:ssa valmistettiin alfa hiukkasia säteilevää radioisotooppia vismutti- 213, joka mukautettiin uudentyyppiseen syövän hoidossa käytettävään immunoterapiaan. Bi-213 on ydinenergian sivutuote, jota saadaan ydinjätteestä ja joka hajoaa nopeasti ei- radio-aktiiviseksi aineeksi. New Yorkissa Yhdysvalloissa sijaitsevassa Memorial Sloan-Kettering -syövän- tutkimuskeskuksessa leukemiapotilaille suoritetut alustavat kliiniset testit osoittivat ensimmäistä kertaa, että alfa-hiukkasterapia on toteuttamiskelpoista ja turvallista. Materiaalitekniset standardit ja normit: Standardit ja normit ovat olennaisen tärkeitä teollisuudelle etenkin silloin, kun on kyse luotettavuudesta ja laadusta. YTK on osallistunut uusien standarditestimenetelmien laatimiseen, joiden avulla arvioidaan teknisten keraamien ja komposiittien mekaanista lujuutta, lämpömekaanista väsymistä, viansietoa ja sisäistä jännitystä. YTK on osallistunut myös nykyisten standardien parantamiseen. YTK tekee läheistä yhteistyötä CENin (Euroopan standardointi komitea), VAMASin (Versailles project on Advanced Materials and Standards) ja ESI Sin (European Structural Integrity Society) kanssa. ja maa- tarkastusta -materiaalit rakennusten rakenneosien ja valmistettujen ja varten; teollisesti vertailumittaukset ja vesirakentamisen luotettavuuden arviointi; ilmakehä, maaperä, vesistöt ja jätteiden aiheuttama pilaantuminen; Maan tarkkailukeskuksen (CEO) ja etähavaintotekniikoiden soveltaminen; puhtaiden perustaminen teknologioiden materiaalien tutkimus ja aurinkokennolaitteistojen standardointi; Tieteen ja teknologian seurantakeskus ja ennusteet, joiden osalta YTK:n tehtävänä on analysoida ja käsitellä teknologian kehityssuuntauksista ja johtaa niistä tosiasiatietoja päättäjiä varten; reaktorien fissiomateriaalin hallintaa ja ydinpolttoaineiden turvallisuutta koskevat tutkimukset ja aktinideja koskeva perustutkimus sekä ITER-hankkeen tukeminen. turvallisuutta, ydinmateriaalivalvontaa, ja ja tutkimukseen (ympäristö, ydinturvallisuus ilmastoon, maatalouteen sosiaalis-taloudelliseen Tukitoiminta tukitoiminta muodosti 35 % YTK:n Komission yksiköiden tietotekniikkaan, liittyi ohjelmabudjetista vuonna 1997. Toiminta kalastukseen, ympäristöön kohdennettuun sekä ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan. Toiminta edellyttää YTK:n puolueettomuutta ja se perustuu EU:n direktiiveistä, komission ja neuvoston päätöksistä tai Euratomin perustamissopimuksesta johtuviin vaatimuksiin. Tukitoimintaa toteutettiin kolmella päälinjalla: YTK:n tuki ympäristöpolitiikalle muodosti 43 % tukibudjetista. PO XI:He ja väestönsuojelu) annettiin tieteellistä ja teknistä apua seuraavia aloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa: ilman saastuminen, ympäristöä pilaavat kemikaalit, kemialliset jätteet, veden laatu, teollisuuden aiheuttamat vaarat ja ydinturvallisuus. Työ on osa EY: n viidettä ympäristöalan toimintaohjelmaa. YTK: n tuki yhteiselle maatalouspolitiikalle (PO VI) muodosti 17 % tukibudjetista. Siinä keskityttiin kaukokartoituksen soveltamiseen maatalouden tilastoinnissa, yhteisen maatalouspolitiikan seurantaan ja valvontaan sekä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon ja petosten torjuntaan, mukaan lukien eläinten elektronista tunnistamista koskeva IDEA-hanke. YTK:n tuki ydinmateriaalivalvonnalle (energian pääosaston [PO ja XVII] ulkosuhteiden IAEA:n [PO ydinmateriaalivalvonnassa) muodosti 28 % tukibudjetista. Toiminta koski tarkastajien koulutusta, suunnitteluvaiheen loppuun saattamista kenttälaboratorioiden rakentamiseksi ydinmateriaalivalvonta-analyysejä varten Sellafieldin ja La Haguen jälleenkäsittelylaitoksissa sekä valvontalaitteiden ja tunnistustekniikoiden kanssa. Kilpailullinen toiminta Kilpailullisesta tulossa olennainen osa YTK: n yrityskulttuuria, ja uusista sopimuksista saadut tulot kasvoivatkin huomattavasti edellisiin kahteen vuoteen verrattuna. Sikäli kuin se ei laitoksen puolueettomuutta, YTK kehittää kilpailullista vaaranna ydinmateriaalivalvonnassa toiminnasta on testaamista pääosaston Euratomin tukeminen tukeminen sinetöinti- yhdessä 1] 71 Boorineutronisieppaus- hoito fBNCT^ pahanlaatuisten aivokasvainten hoitoon: BNCT on sädehoidon innovatiivinen muoto, jota testataan ensimmäistä kertaa Euroopassa HFR- reaktorissa Pettenissä (Alankomaat). Tämä uusi hoitomuoto on vasta kliinisten testien asteella (lokakuussa 1997 alkaneissa kliinisissä testeissä on hoidettu viittä potilasta). Testit ovat myös ensimmäinen esimerkki kansainvälisestä kliinisestä sovelluksesta Euroopassa: yhdestä maasta kotoisin olevia potilaita hoitavan toisessa maassa kolmannen maan lääkärit. Ympäristönäytteet: YTK edistää aktiivisesti EU:n politiikkaa, jonka tarkoituksena on tukea ja vahvistaa Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toimintaa ydinmateriaalivalvonnan alalla, sillä YTK kuuluu sen ympäristönäytteitä analysoivien laboratorioiden verkkoon. YTK tarjoaa vastaavaa tukea myös Euratomin turvavalvontalinjalle (ESD) HPTA-analyysi- menetelmien (high performance trace analysis) osalta. ja alueille osallistuu toimintaansa laajentaakseen toimintaansa uusille monipuolistaakseen ja vahvistaakseen toimintakykyään. YTK yhteydessä yhteisön TTK-puiteohjelmien kustannustenjaolla toteutettaviin toimiin, joita rahoitetaan yhteisön muista tutkimusohjelmista yhteistyössä jäsenvaltioista peräisin olevien kumppaneiden kanssa. Näiden sopimusten arvo on yhteensä 15,5 miljoonaa ecua. Tämän lisäksi YTK osallistuu tarjouskilpailujen perusteella tehtyihin sopimuksiin, jotka liittyvät seuraavassa luvussa käsiteltävään kilpailullisia tieteellisiä ja teknisiä tukitoimia koskevaan ohjelmaan. Näiden sopimusten arvo on 18,5 miljoonaa ecua. Puiteohjelmien ulkopuolella YTK teki uusia sopimuksia kolmansien osapuolten kanssa tarjoamisesta teollisuusyrityksille) yhteensä 11,1 miljoonan ecun edestä. Keskus osallistui myös eräisiin muihin yhteisön toimiin, joista järjestetään tarjouskilpailuja, kuten PHARE, TACIS ja yhteistyö kehitysmaiden kanssa. Näiden sopimusten arvo oli 6,1 miljoonaa ecua. tutkimuspalveluiden (pääasiassa Suurvuoreaktoria (HFR) koskeva lisäohjelma YTK vastaa Pettenissä sijaitsevan HFR-laitoksen toiminnasta (25. heinäkuuta 1961 tehty Euratomin ja Alankomaiden välinen sopimus sekä 27. kesäkuuta 1996 tehty neuvoston päätös täydentävästä tutkimusohjelmasta 1996-1999). Perinteisen ydinalan T&K-työn ja teollisuuden hyväksi tehtävän työn ohella suuri osa HFR:n toiminnasta liittyi lääketieteellisiin sovelluksiin kuten boorineutronisieppaushoitoon (BNCT, Boron Neutron Capture Therapy) lääketieteessä käytettävien radioisotooppien tuottamiseen Euroopan radioisotooppeja sisältäviä lääkinnällisiä laitteita valmistavalle teollisuudelle. Toinen merkittävä saavutus oli neutronisädeputken kehittäminen rakenteiden sisäisten avulla. Tekniikkaa voidaan soveltaa useisiin erilaisiin komponentteihin ja teollisuuslaitoksissa, autoteollisuudessa. jännitteiden mittaamiseksi avaruusteollisuudessa neutronidiffraktion ilmailu- ja ja tehnyt yhteistyösopimuksia Tiedottaminen, yhteistyö, julkaisut ia konferenssit YTK edistää tutkimusyhteistyötä ja -verkkoja, joiden avulla luodaan kumppanuussuhteita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja ympäri maailmaa. YTK on tutkimusorganisaatioiden, yliopistojen ja yksityisten teollisuusyritysten kanssa. Sillä on tällä hetkellä yli 1000 kumppania, joista 875 on Euroopan unionista. YTK julkaisi vuonna 1997 yhteensä 1333 asiakirjaa, joista julkaistaan vuosittain yksityiskohtainen luettelo "Julkaisutiedotteessa". Tiedotteen viimeisin numero, nro 17, ilmestyi maaliskuussa 1997, ja siinä luetellaan kaikki vuonna 1996 ilmestyneet julkaisut. Julkaisujen lisäksi YTK sai vuonna 1997 23 patenttia, mikä merkitsee huomattavaa kasvua edellisiin vuosiin verrattuna. lukuisia konferensseja, kokouksia ja YTK järjestää joka vuosi seminaareja viidellä samoin kuin tiedotuspäiviä jäsenvaltioissa. Vierailijoiden runsas määrä osoittaa, että tiedeyhteisö on jatkuvasti kiinnostunut Yhteisen tutkimuskeskuksen panoksesta tutkimukseen ja kehitykseen. Keskuksen saavutukset saivat runsaasti huomiota tiedotusvälineissä vuoden 1997 aikana. toimipaikallaan Euroopassa, 72 Obninskin ydinmateriaali- valvontakeskus: YTK ja Obninskissa Venäjällä sijaitseva fysiikan ja voimalaitos tekniikan instituutti ovat saaneet tehtäväkseen ydinmateriaalivalvonnan menetelmä- ja koulutuskeskuksen suunnittelun ja toteutuksen. Keskuksen pääasiallisena tehtävänä on kouluttaa Venäjän viranomaisten voimalaitosvalvojia ja tarkastajia fissio- materiaalien kirjanpidon ja valvonnan parannettujen menetelmien kehittämisen ja käyttöönoton tukemiseksi. Hanketta rahoitetaan TACIS- ohjelmasta ydinmateriaalin kirjanpidon ja valvonnan parantamiseksi. Teknologian siirto ja tekijän-ja teollisoikeudet: On ehdotettu erilaisia järjestelmiä, joiden avulla teknologian käyttäjillä eri puolilla Eurooppa olisi mahdollisuus hyödyntää YTK:n laitteita, tuloksia, tekijän-ja teollisoikeuksia, asiantuntemusta ja taitotietoa. Järjestelmät tarjoavat joustavia vaihtoehtoja kuten yhteistyösopimukset ja innovaatioon suuntautunut toiminta. Vuonna 1997 toteutettiin toimia YTK:n henkilöstön tietoisuuden kasvattamiseksi tekijän- ja teollisoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä. Myös patenttikoordinaattoreita koulutettiin. Tarkempia tietoja saa YTK:n vuosikertomuksesta 1997. Työohjelma vuodelle 1998 Vuosi 1998 tulee olemaan erittäin tärkeä, sillä toisaalta saavutetaan toisaalta on neljännessä puiteohjelmassa asetetut viidennessä käynnistettävä toiminnan painopistealueille. puiteohjelmassa suunnitelluille Hallintoneuvosto hyväksyi joulukuussa 1997 YTK:n työohjelman vuodelle 1998. ja siirtäminen tavoitteet YTK: n uusille HENKILÖMIINOJEN ETSINTAJARJESTELMA JA - STRATEGIAT YTK perusti maastossa sijaitsevan testialueen sellaisten standardien laatimiseksi, joiden avulla voidaan validoida miinanpaikannussensoreiden (esim. metallinpaljastimien, maaperätutkien ja infrapunasensorien) toimintaa. Monet miinanpaikannussensoreita valmistavat yritykset ovat käyttäneet testausaluetta, ja sitä on käytetty henkilömiinojen paikannusta ja tunnistusta varten kehitetyn monisensorijärjestelmän validoinnissa. Saatuja standardeja sovelletaan tulevissa testeissä sekä Euroopan komission tukemissa miinanraivaushankkeissa maissa, joissa on miinoitettuja alueita. NOPEA REAGOINTI KULUTTAJIEN HUOLIIN: EUROKOLIKOIDEN TURVALLISUUS Ympäristön kannalta tai biolääketieteellisesti merkityksellisten raskasmetallijäämien alalla tehtiin analyyttinen tutkimus eurokolikoista vapautuvasta nikkelistä. Euroopan kuluttajavirasto EBCP (European Bureau for Consumer Protection) oli ollut huolissaan siitä, että kolikoista vapautuva nikkeli saattaa aiheuttaa allergiaa kuluttajien käsitellessä kolikoita. YTK suoritti tarvittavat kemialliset vertailumittaukset ja totesi, että eurokolikoista vapautuva nikkeli oli määrältään samaa luokkaa (ja joskus selvästi vähäisempää) kuin monissa muissa tällä hetkellä käytössä olevissa kolikoissa. 73 ''X^J|fev TIE HÄOTSTYMISTAPAAN PITTYVÄT IÀTEKN1 - s,',/'}- toimista, säädetään Neljännessä TTK-puiteohjelmassa jotka mahdollistavat kilpailulliseen lähestymistapaan perustuvan tieteellisen ja teknisen tuen antamisen yhteisön politiikkojen täytäntöönpanolle. Nämä tukitoimet kuuluvat erityisohjelmaan, josta neuvosto päätti 15. joulukuuta 1994 (päätös 94/918/EY). Toimet kattavat komission pääosastojen lukuun tehtävät työt, jotka on varainhoitovuodesta 1995 alkaen voinut tehdä jonkin jäsenvaltion tutkimuselin tai YTK (vapailla kilpailumarkkinoilla), jos komission yksiköiden puolueettomuus ja riippumattomuus ei ole välttämätöntä. Nämä toimenpiteet toteutetaan kahdessa vaiheessa: • käytettävissä olevat rahavarat jaetaan vuosittain komission eri pääosastojen ja yksiköiden kesken; • kukin pääosasto tai yksikkö hallitsee näitä varoja. Jotta taattaisiin asianmukainen avoimuus ja tarpeiden tyydyttäminen, varat jakaa eri yksiköiden edustajista koostuva ryhmä, jossa ovat edustettuina kaikki kyseiset pääosastot ja yksiköt ja jonka kutsuu koolle ja jonka puheenjohtajana toimii komission pääsihteeristö. Se kokoontuu tilanteen mukaan, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa. tutkii yksiköiden yksilöimät tarpeet. Se analysoi Tämä ryhmä hakemukset, varmistaa niiden yhdenmukaisuuden puiteohjelman ja erityisohjelman tavoitteiden kanssa ja jakaa vuosittaiset määrärahat käytettävissä olevan talousarvion puitteissa (budjettikohta B6-792). Varojen jakamisessa otetaan huomioon myös se, voiko hanke saada varoja muiden ohjelmien kautta ja voidaanko eri hankkeita yhdistää tai lähentää toisiinsa. Niillä pääosastoilla ja yksiköillä, joiden ehdotukset on hyväksytty, on vastuu myönnettyjen varojen hallinnasta. Ne kilpailuttavat tavaroiden ja palvelujen toimittajia (myös YTK voi toimia alihankkijana) keskenään saadakseen parhaan tuloksen tarpeisiinsa nähden. Saatuja varoja hallitaan voimassa olevia sääntöjä, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä, soveltaen. Esimerkkejä tuloksista Vuosi 1997 oli TREES II -hankkeen täytäntöön panon kolmas vuosi vuonna 1997. Hankkeen tarkoituksena on kehittää trooppisten metsien maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän prototyyppi. ECCAIRS-4-hankkeen tavoitteena on lentoturvallisuuden parantaminen luomalla uusi järjestelmä siviili lentoliikenteessä esiintyvien turvallisuuspuutteiden havaitsemiseksi. Hankkeessa on kehitetty ja saatettu toimintavalmiiksi järjestelmä, jossa kootaan yhteen lentoliikenteen harjoittajien havaitsemia häiriöitä koskevat tiedot, jotka nämä ovat ilmoittaneet pakollisiin kansallisen tason järjestelmiin. Vuodelle 1997 osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä oli lähes 38 miljoonaa ecua. Osallistuvat yksiköt rahoittivat 99 uutta tai käynnissä olevaa hanketta (yhteen hankkeeseen voi liittyä useita sopimuksia) yhteensä 36 miljoonalla eculla, eli määrärahojen toteutumisaste oli 95 %. Kaikkien vuoden 1997 aikana käynnissä olleiden hankkeiden kustannuksista maksettiin 23,7 miljoonaa ecua kilpailullisesta pohjalta valituille tutkimuslaitoksille, yliopistoille, elimille ja muille sopimuspuolille sekä YTK:lle. Kaksi uutta yksikköä on osallistunut budjettikohdan kattamiin toimiin vuonna 1997, ja kolme uutta yksikköä esitti hakemuksia vuotta 1998 varten. Yhteensä 20 pääosastoa ja yksikköä tulee käyttämään vuonna 1998 kilpailutettaviin tieteellisiin ja teknisiin tukitoimiin tarkoitettuja määrärahoja (maksusitoumus- ja/tai maksumäärärahoja). 74 TïLASX1 997 TALO Kuvaus taulukoiden sisällöstä Taulukko 1 IV puiteohjelma, Euratomin puiteohjelma, II puiteohjelma ja III puiteohjelma Taulukko 2 IV puiteohjelmaan ja Euratomin puiteohjelmaan kuuluvat erityisohjelmat: kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset) 76 77 78 Taulukko 3 A III puiteohjelman erityisohjelmat, kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset), 79 kaikki hanketyypit Taulukko 3B IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat: kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset), kaikki hanketyypit Taulukko 4 Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt erityisohjelmittain (IV puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma) 80 81 Taulukko 5A Yhteisön rahoituksen jakautuminen (milj. ecua) sekä osallistujien lukumäärä osallistujatyypeittäin: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna (1997) 85 Taulukko 5B Yhteisön rahoituksen prosenttiosuus sekä osallistujien lukumäärä osallistujatyypeittäin: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997) 86 Taulukko 6 T a u l u k ko 7 T a u l u k ko 8 T a u l u k ko 9 EU. n tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuudet osallistua eurooppalaiseen tutkimustyöhön: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997) 87 Maiden sisäiset ja maiden väliset yhteistyösuhteet lukuun ottamatta kv. organisaatioita: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat; kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997) 88 Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat 89 W puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus (milj. ecua) (mukaan lukien unionin laajentamiseen ja lisärahoituksen myöntämiseen liittyvät päätökset) 93 Taulukko 10 Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984-1998 milj. Ecua (nykyiset hinnat) 94 T a u l u k ko 11 Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984-1998 milj. Ecua 95 (vuoden 1992 hinnat) 75 KUVAUS TAULUKOIDEN SISÄLLÖSTÄ Taulukoissa 1-8 esitetään yhteisön TTK-toimien erityisohjelmista määrällisiä tietoja vuodelta 1997 (hankkeiden lukumäärä ja luonne, osallistujien lukumäärä, rahoitus jne). Luvut koskevat kaikkia kolmanteen ja neljänteen puiteohjelmaan kuuluvia epäsuoria toimia. Ainoastaan suoritettuja maksuja koskevat luvut perustuvat talousarvion tietoihin (Sincom) eivätkä allekirjoitettuihin sopimuksiin. Tiedoissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden sekä Euroopan unionin kanssa erityisiä sopimuksia tehneiden maiden (Euroopan talousalueen maat ja Israel) osallistuminen TTK-toimintaan. Taulukoiden 1 ja 2 tiedot koskevat kaikkia kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia, erityistoimenpiteitä, yhtenäistä toimintaa sekä valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimia. Taulukoissa 3A ja 3B esitetään kaikkien allekirjoitettujen sopimusten lukumäärä ja yhteisön rahoituksen määrä kolmannen puiteohjelman (taulukko 3A) ja neljännen puiteohjelman (3B) alusta lähtien. Lisäksi niistä käy ilmi meneillään olevien hankkeiden lukumäärä sekä maksut, jotka taulukon 1 tapaan perustuvat talousarvion tietoihin (Sincom) eivätkä allekirjoitettuihin sopimuksiin. Taulukot 5A-7 koskevat ainoastaan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia. Taulukossa 5A tiedot on ilmaistu ecuina ja taulukossa 5B prosenttiosuuksina. Taulukossa 6 tarkastellaan tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuuksia osallistua tutkimustyöhön. Taulukossa esitetään niiden hankkeiden määrä, joihin tavoitteen 1 kohdealueet voivat osallistua, yhteisön rahoitus, jota kyseiset kohdealueet voivat saada, sekä kyseisten kohdealueiden osallistujien lukumäärä. Taulukossa 7 esitetään eri maiden väliset ja saman maan eri osanottajien väliset yhteistyösuhteet. Kansainvälisiä organisaatioita, jotka ovat luoneet 412 yhteistyösuhdetta, ei oteta taulukossa huomioon. (Erityistä huomiota on kiinnitettävä taulukoiden 6 ja 7 alaosassa oleviin alaviitteisiin. ) Taulukoissa 4 ja 8 esitetään vuonna 1997 (4) ja vuonna 1998 (8) julkaistut ehdotuspyynnöt. Tiedot eivät perustu tietokantoihin, vaan ne on koottu mahdollisimman kattavien kyseisellä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Taulukoissa 9, 10 ja 11 esitetään talousarvion maksusitoumukset, ja niissä on otettu huomioon unionin laajentuminen sekä myönnetty lisärahoitus. Taulukoissa 10 ja 11 tiedot ilmaistaan nykyhintoina ja vuoden 1992 hintoina, kuten sovittiin Edinburghin huippukokouksessa, jossa käsiteltiin ajanjaksoa 1992-1999. N. B. Erityisohjelmasta Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalouden tuotteita jalostava teollisuus , elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) käytetään toisinaan yksinkertaisuuden vuoksi nimitystä Maatalous ja kalastus. 76 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 1: TV puiteohjelma, Euratomin puiteohjelma, II puiteohjelma ia III puiteohjelma Uudet hankkeet Kaikki meneillään olevat hankkeet (IV puiteohjelmassa ja Euratomin puiteohjelmassa vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ®) (H, m ja IV sekä Euratomin puiteohjelma) Yhteisön rahoitus yhteensä (4) milj. ecua Hankkeiden määrä Osallistujien Osallistujien määrä hanketta kohden keskimäärin Jäsenvaltioiden määrä hanketta kohden keskimäärin Yhteisön rahoitus hanketta kohden keskimäärin milj. ecua * Meneillään olevat hankkeet 31. 12. 1997 (5) Maksut yhteensä 1997 milj. ecua Kustannustenj akoperiaatteella toteutettavat toimet Yhtenäinen toiminta ( i) 2. 209,11 4. 072 17. 900 41,18 129 1. 631 Valmistelu-» liitännäis- ja tukitoimet 354,32 2. 141 4. 246 YHTEENSÄ(6) 2. 604,61 6. 342 23. 777 4,40 12,64 1,98 3,75 2,87 7,79 1,58 2,56 0,54 0,32 0,17 0,41 8. 064 2. 109,67 453 39,34 2. 542 338,47 11. 059 2. 487,481 (1) Erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella joko kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin, yhtenäiseen toimintaan tai valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimiin. (2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset, ks. (6). (3) Kaikki allekirjoitetut ja meneillään olevat sopimukset (töiden päättymisajankohta 31. 12. 1997 jälkeen) kaikista uusista hankkeista IV puiteohjelmassa ja Euratomin puiteohjelmassa sekä II ja HI puiteohjelmassa. (4) Kullekin uudelle hankkeelle myönnettävä sopimuksessa määritelty yhteisön koko rahoitus (koko hankkeen ajaksi). (5)31. 12. 1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1. 1. 1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1997 jälkeen. (6) Alun perin vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitetut sopimusehtojen muutokset, joita on 1079 ja joiden arvo on 381,29 miljoonaa ecua. Suorat toimet - YTK 246 miljoonaa ecua maksusitoumuksina 77 Taulukko 2: IV puiteohjelmaan ia Euratomin puiteohjelmaan kuuluvat erityisohjelmat: kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset) Kaikki uudet hankkeet (vuonna 1997 IV puheohjelmassa ja Euratomin puheohjelmassa allekirjoitetut sopimukset p )) Kust. jakoperiaatteella toteutetut toimet(l) Yhtenäinen toiminta(l) Liitännäistoimetl (i) Erityisohjelmat (IV puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma) Yhteisön rahoitus yhteensi milj. Ecua (3) Hankkeiden määri Osallistujien määrä Osallistujien määrä hanketta kohden keskimäärin Jäsenvaltioiden määrä hanketta kohden keskimäärin Yhteisön rahoitus hanketta kohden keskimäärin milj. ecua Yhteisön rahoitus yhteensä milj. ecua Yhteisön rahoitus hanketta kohden keskimäärin milj. ecua Yhteisön rahoitus yhteensa| milj. ecua Yhteisön rahoitus yhteensi milj. ecua [Telematiikka iTietoliikennetekniikka fietotekniikka eollisuus- ja materiaaliteknologia Standardointi, mittaus ja testaus Ympäristö ja ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia {[Bioteknologia gBiolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergia [Liikenne [Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus [Kansainvälinen yhteistyö [Tulosten levittyminen ja hyödyntäminen (5) (4) [utkijoiden koulutus ja liikkuvuus lYdinturvallisuus 102,79^ 102 1,15 520,77 492,64 43,10 126,87 50,03 130,24 92,01 142,18] 251,71 77,89 38,83 163,03 72,5 178,74 734 944 182 298 92 309 212 347 492 109 108 797 202 1. 107 25 2. 835 4. 490 828 1. 203 316 878 1. 229 1. 674 2. 097 1. 010 485 2. 695 822 10,85 8,33 3,86 4,76 4,55 4,04 3,43 2,84! 5,80 4,82 4,26] 9,27 4,49 3,38 4,07 5,00 4,001 3,59 2,69^ 3,05 2,69 2,21 2,89 3,40 4,82 2,83 5,18 3,68 1,60 2,50 l. Ofl 0,388 0,7 U 0,52fl 0,24B 0,43» 0,54] 0,42 0. 43H 0,4 U 0,5 « 0,71] 0,361 0,20] 0,36] 79,31 0,46 355,39 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 23835J 60,67 37,06 128,23 19,45 1,081 0,60B 0,29fl 0,701 1,0SI 0,92fl 0,6J 0,58] 0,72fl 0. 71] 0,5TB 0,3? 0,18] 0,631 0,00] 0,2( 3,95 0,2( 1,021 11,59] 4,121 0,00 23,2: 0,698 164,78 10,538 3,231 6,80] 2,80] 12,08] 1,28] 4,68] 13,36] 14,59] 1,77] 30,68 53,05 (1) Erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella joko kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin, yhtenäiseen toimintaan Ui valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimiin. (2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset, ks. (7). (3) Kullekin uudelle hankkeelle myönnettävä sopimuksessa määritelty yhteisön koko nhoitut (koko hankkeen ajaksi). (4) Ne kansainvälisen yhteistyön horisontaalitoimet, joiden avulla eriät yhteisön ulkopuoliset maat (kuten KŒ-maat) voivat osallistua erityisohjelmien hankkeisiin, merkitsevät lisäksi 15,1 miljoonan ecun suuruista yhteisön rahoitusta. (5) Eritvistoimenpiteet (79 hanketta; 49,45 milj. ecua) liittyvät valmistelu-, liitinnâis- j* tukitoimiin. Niiden tavoitteena on tukea infrastruktuurin ja innovaation tukiverkkojen luomista. (6) Alun perin vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitetut sopimusehtojen muutokset, joita on 1079 ja joiden arvo on 381,29 miljoonaa ecua. 78 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 3A: III puiteohjelman erityisohjelmat: kaikki hankkeet (vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset), kaikki hanketyypit HI puiteohjelman erityisohjelmat Meneillään olevien hankkeiden määrä 31. 12. 1997(1) Kaikkien hankkeiden määrä a) Maksut yhteensä vuonna 1997 milj. ecua Yhteisön rahoitus yhteensä milj. ecua P) Tietotekniikka Tietoliikennetekniikka Yleishyödylliset telemaattiset järjestelmät Teollisuus-ja materiaaliteknologia Mittaukset ja testaus Ympäristö Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Maatalouden ja maatal. tuotteita jalostavan teoll. tutkimus, kalastus Biolääketiede ja terveyden alan tutkimus Biotieteet ja -teknologia kehitysmaita varten Muu kuin ydinenergia Ydinfission turvallisuus Hallittu lämpöydinfiiusio Henkinen pääoma ja liikkuvuus Keskitetty tulosten levittäminen ja hyödyntäminen YHTEENSÄ 9 0 0 48 21 5 5 0 133 14 39 5 0 8 150 6 443 715 123 312 1. 655 202 659 145 374 578 627 355 506 125 3% 3. 461 207 10. 440 45,57 17,36 5,51 55,05 6,26 14,97 6,29 14,81 36,19 13,37 11,95 10,72 1,55 7,80 36,34 1,08 1. 488,00 521,60 379,00 761,42 57,69 305,72 107,72 174,77 350,06 144,26 121,59 242,14 46,28 465,94 548,06 60,76 284,82 5. 775,01 (1) 31. 12. 1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1. 1. 1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1997 jälkeen. (2) Kaikkien hankkeiden kokonaismäärä III puiteohjelman alkamisesta lähtien, mukaan lukien jo päättyneet hankkeet. (3) Yhteisön rahoituksen kokonaissumma koko puiteohjelman aikana. Huom. Thermie-ohjelman tiedot eivät sisälly taulukkoon, koska Thermie (1990 - 1994) ei kuulunut III puiteohjelmaan. 79 T a u l u k ko 3B : IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat : kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset( 1 )), kaikki hanketyypit IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Meneillään olevien hankkeiden määrä 31. 12. 97 w Kaikkien hankkeideni Maksut yhteensä I vuonna 1997 milj. (3) maara Telematiikka [Tietoliikenneteknologia [Tietoteknologia Teollisuus-ja materiaaliteknologia Standardointi, mittaukset ja testaus [Ympäristö ja ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergia Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijoiden koulutus ia liikkuvuus Kilpailuperiaatteella toteutettavat tieteelliset ja teknologiset tukitoimet lYdinturvallisuus [Hallittu lämpöydinfuusio [YHTE ENSA 420 145 1109 1158 290 574 145 433 487 614 1143 218 127 8461 351 2127 215 213 10615 ecua 189,7 150,02 380,71 320,33 30,91 114,61 51,03 83,69i 83,11 88,28 155,071 66,82 23,28 93,181 51,70 104,18 18,96 27,661 154,41 2187,65 508 154 1762 1802 402 790 224 7391 663 940 1371 244 16d 17561 64fl 3016 251 529 15957 Yhteisön rahoitus yhteensä milj. ecua (4) 638,261 477,80j 1400/771 1127,98i 120/75 380,971 170,841 424,121 250,811 445,37j 725,911 224,171 61,10| 297,361 194,101 556,73| 132,421 547,001 8176,451 (1) Hanke sisältää siitä tehdyn sopimuksen sekä sopimusehtojen muutokset, jollei erityisohjelmassa toisin määrätä. (2) 31. 12. 1997 meneillään olevat hankkeet eli ennen 1. 1. 1998 allekirjoitetut sopimukset ja sopimusehtojen muutokset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1997 jälkeen. (3) Kaikkien hankkeiden määrä IV puiteohjelman alkamisesta lähtien, mukaan lukien jo päättyneet hankkeet. (4) Yhteisön rahoituksen kokonaissumma koko puiteohjelman aikana (mukaan lukien sopimusehtojen muutokset). 80 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 4: Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohjelmittaip (IV puiteohieima ia Euratomin puiteohjelma) el«tiaatcset sovellultset (hikuun ottairiattatdsniatakanteknologiaajaohtehnan tuictoimij) ^oulutusalanmultinisaia )igitaalisten kohteiden integroidut soveDukset "utkinrosveikot tmomiammj^ Woimia miio^osessorijaijestetaii koskeva atotte - Life letoteknologia ja tnkkuvuus - Elektroninen kauppa C381/22 (,17/12'199t>) C381/18 (171Z1996) 0381,20(17/12/1996) C84/5 (13/3/1997) 712 Vaihe 1:837 Vaihe 2: 107 Vaihe 1:79 Vaihe 2: 26 Vaihe 1:6 Vaihe 2: 1 ^^^mimmm-m c 183/22 • 1m'\997) 084/12(15/3/1997) Components- ja osajarjestehnatekimkat - Pitkin aikavalm tutkimus - Suuitehobskenta ja -veikot Mijdmistoteknologia; ESSI Jhjdmistoteknologia - Miilliiiwlujiij - Pitkin aikaviim tutknnus - Avomaa uAroptoMstorijaij. koikeva aloite - lntegrointi eofiuuustuotannossa, sateDaOiviestinti, tietojen saatavuus • Oppmnsen ja koufatuksen betoteknologia Iroflwuudfm Componmtti-jaosajiiy^HmMfknoto^-MuhTO jitii>niistoin>ajaerilaJsetteWv»t(avomehclooispyyn^ J i l l l M ! ! ^^ tihekohtaiset veikot ittnnaiftoiroet MS (betokoncohjatut valunrtutjiqertetaat) reknotogtan kiyttO* e&stftvlt pk-yrityksDe snmnatut toiroenpiteet (1) mukaan hikien mahdollinen varaDototuettdo (2) e. s. > tietoja ei ok tai nm» oi sovdkta C183/06 (17/6/1997) 0280/09(16/9/1997) 0357/07(15/12/1994) C381/I9(17/12/1996) C3S7/03 (15/12/1994) 0357/03(15/12/1994) 0117/15(15/4/1997) C357/03 (15/12/1994) SI ^ ^ F V , " «? '''^ ,,f ;"&•&&& s* *sy. 702 805 106 76 26 6 1 193 297 144 516 654 297 598 252 1081 156 90 1 729 246 e. s. a) 47 e. s. 24 e. s. 1 89 81 31 117 93 13 190 74 400 86 67 1 436 35 e. s. 44 e. s. 92 e. s. 100 46 27 22 23 14 4 32 29 37 55 74 100 60 163,7 e. s. 22,1 e. s. 50,8 e. s. 8,6 79,7 124,4 52,0 25,2 92,4 7. 8 81,2 4. 5 702. 5 54. 0 XZ 4. 4 74. 6 193 300 157 526 698 306 605 271 1140 156 90 1 840 Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohjelmittain (TV puiteohjelma ia Euratomin puiteohjelma) S ^ ^ S ^ ^v* Q ^ 5 i ^S f^^wf '^^^H1 Eurooppaldisa hatur uottata koskevat mittaukset teollisuusstandardit mukaan lukien Eurooppalaisia hatut uotteha koskevat mittaukset teollisuusstandardit mukaan hikien Standardeja koskeva tutkimus ja kaupan tekninen tuki yhteiskunnallisesti tarpeelliset mittaukset Aihekohtaiset veikot (avoin ehdotuspyyntö) Uitannatstonnet (avo in ehdotuspyyntö) Teknologun kayttdi edistävät pk-yntyksiHe suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) C171 2 4 ( 1 5 '6 1996) 0171/23(15/6/1996) 0381/24(17/12/1996) 0357/06(15/12/1994) 0148/06(15/6/1995) 0357/06(15/12/1994) 129 22 40 31 56 100 104 22 39 31 56 86 47 12 22 17 36 39 Luonnonympinstodi seurantaan ja tutkirm n, ympäristön laatuun ja maailmanlaajuisiin muutoksiin löttyvi tutkimus - Ympäristöteknologia • Ympäristön ikseen sovellettavat avaruustekniikat (paitsi alue 3. 3 CEO) - Ympäristömuutosten inhimilliset näkökohdat 0271/18(17/9/1996) 1182 1177 291 ENRICH (European alueilla Network for Research m Global Change) ympäristön ja ilmaston seka merentutkimuksen ja meriteknologian Ensimmimen ehdob ispyyntö Syventivi kouhnus Ympariston seuianta an ja tutkimukseen sovellettavat avaruusteknologia (alue 3. 3 Maan havamnointikeskus, CEO) Ympiristdn leuranta an ja tutkimukseen sovellettavat avaruusteknologia (alue 3. 2) Teknctogian kayttoa edistivät pk-yntyksule suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö): tutkrmuspalkmnot TutkrrousvhtasTyo Pukialoitteei Rannikkonvfirn ja n unnenahistan strateginen tutkimus - Ekosysteemien rakenne ja dynamiikka (alue B. 1 2) Syventivi kouhnus Mcrentiitiuims (ainc (ainoastaan aloe C-2 «staan alue A. 1 1) - Strateginen merentutkimus (lukuun ottainanaalueifeBl. 2jaB. 2 1)-Meriteknologia TutaUoitteet (amoast aan atue D. 3) Teknolopan kayoo* edistävät pk-yrityksule suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö; (1) mukaan rubai mahdoinnen varafiaoioiuetteJo 0306/09(15/10/1996) 0381/21 (17/12/1996) 0183/10(17/6/1997) 0183/11(17/6/1997) 0381/21 (17/12/1996) 0271/18(17/9/1996) 0075/05(15/3/1996) 0110/10(16/4/1996) 0381/26(17/12/1996) 0183/15(17/6/1996) Cl 83/16 (17/6/1997) 0357/19(11/6/1997) *2 62 40 100 23 111 9 11 26 12 37 3 14 61 40 97 23 107 9 11 26 12 32 3 14 20 13 25 7 44 9 5 3 7 2 6 45 55 56 55 64 45 25 33 33 26 30 41 100 73 19 25 22 67 43 30,4 7,7 8,5 2,6 2,9 3,1 203,0 2,0 0. 9 18. 7 13. 6 1. 8 3,5 53 64 0. 2 12. 5 0,9 0. 3 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt erityisohjelmittani (TV puiteohjelma ia Euratomin puheohjelma) Sohitehtaat - Geenikartoitus - Kasvibioteknologia • Immunologia ja geneerinen rokoteoppi • Rakermebiologia - Normien määrittämiseen tähtäävä tutkimus - Biologinen monimuotoisuus ja sosiaalinen hyväksyttävyys - Infrastruktuunt - ELSA 0171/27(15/6/1996) 391 Koulutusapurahat (avoin ehdotuspyyntö) Koulutusapurahat syventäviin käytännön kilisseihin (avoin ehdotuspyyntö) Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksiHe suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) Syöpätutkimus - Sydän- ja verisuonitautien tutkimus - Krooniset sairaudet, ikääntyminen ja ikääntymiseen liittyvät sairaudet - Työ- ja ympäristöterveyteen liittyvä tutkimus - Harvinaisten sairauksien tutkimus - Kansanterveystutkimus mukaan lukien terveyspalvelujen tutkimus - Biolääketieteen etnkan tutkimus - Kaikkia aloja koskevat tehtävät eettiset, juridiset ja sosiaaliset näkökohdat - Kaikkia aloja koskevat tehtävät demonstraatiot Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuvan spongiforrmsnn enkefalopahoihin (TSE) liittyvistä toimista Marie Curie -koulutusapurahat Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet 0171/28(15/6/1996) 0381/25 (17/12'1996) 0240/09(15/9/1995) 0271/08(17/9/1996) C134/07 (29/4/1997) C12'06 (17/1/1995) 012/06(17/1/1995) Toiminnan laajentaminen ja prosessointiin liittyvät menetelmät - RavttsemukscBsesli arvokkaisiin ebitarvikkeisim liittyvä yleinen hede ja kehittynyt teknologia 0171/14(15/6/1996) Integroidut tuotanto- ja prosessomtiketjut - Maatalous, metsätalous ja maaseudun kehittäminen - Yhtenäinen toiminta Tarttuvat spongifomùset enkefalopanat Tutkijoiden liikkuvuus- ja koulutusapurahat (avoin ehdotuspyyntö) Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (avoin ehdotuspyyntö) JOULE Avoin ehdotuspyyntö THERMIE, tyyppi A Demonstraaoohankkeet THERMIE, tyyppi B Urtännäistoimet (avoin ehdotuspyyntö) THERMIE, tyyppi B: Pk-yritysten tukitoimet (1) mukaan lukien mahdollinen varallaoloiuettelo 0381/19(15/12/1996) 0381/17(17/12/1996) 0357/10(15/12/1994) 0357/19(15/12/1994) 0271/13(17/9/1996) 018/05(17/1/1997) 0357/11(15/12/1994) 0271/13(17/9/1996) 0357/11(15/12/1994) 0 3 57 1I(15/12/1994) 83 55 1002 39 110 98 264 631 24 272 227 250 353 2 289 403 57 rôdâS W» 391 213 3 55 988 39 110 95 252 627 18 272 218 241 324 2 286 401 56 107 125 1 36 195 13 36 42 76 143 8 99 109 107 124 1 175 266 26 27 59 33 65 20 33 33 44 30 23 44 36 50 44 38 50 61 66 46 126,9 9,0 0,05 1,4 91,4 13,0 2,8 5,6 59,2 1033 8,8 8. 5 17,9 97,0 98,0 0. 4 162,0 27,3 1,1 TTK-toiminta vuonna 1997 Strateginen tutkimus Raideliikenne Intermodaahliikerme Lentoliikenne Kaupunkiliikenne Menhikenne Tieliikenne Lntännäistoimet COPERNICUS Koulutus (Japani-ja Korea-apurahat) Kehitysmaat Eurooppalaiset verkot ja palvelut (*) mnovaahokeskusten verkko (*") Teknologian siirto- ja vaKdoimihankkeet Tutkimusmahdollisuudet suurissa tutkimuslaitoksissa (yhtenäinen toiminta) Tutkimusverkot LiitinniistoirDet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) Marie Curie -koulutusapurahat Taulukko 4 (jatkoa): Komission vuonna 1997 arvioimat ehdotuspyynnöt eritvisohielmittain (TV puiteohjelma ia Euratomin puiteohjelma) 111» 28 14 29 32 43 70 51 17 308 1298 101 1020 82 52 314 11 1071 166 2192 2124 16 50 24 13 24 31 41 65 51 16 301 1248 98 790 80 52 302 10 1067 161 2050 1979 16 50 74 304 79 236 16 52 92 10 147 68 553 511 11 26 46 54 42 35 24 45 22 13 25 24 81 30 20 100 30 100 14 42 27 26 69 52 8,0 4,3 6,1 8,0 7,4 15,8 5,2 2,5 33,7 69,0 4,9 11,7 4,9 23. 7 35,0 2,0 81,2 3,8 48. 9 44,6 1,6 3,0 0306/10(15/10/1996) 0117/14(15/4/1997) C38/08 (15/2/1995) 0117/13(15/4/1997) 0337/24(15/12/1995) 012/08(17/1/1995) 0271/09 (17/9/1996) 0271/10(17/9/1996) 0271/17(17/9/1996) 0381/16(17/12/1996) 0271/12(17/9/1996) 084/07(15/3/1997) 012/03(17/1/1995) 038/10(15/2/1995) oikaisu 012/03(17/1/1995) 038/10(15/2/1995) oikaisu (*) Ehdotuspyyrmönä oh kaksi päättymispäivää, ja tässä on kyseessä viimeinen pä*tyna»p4rväeli 13 9 1996 (*") Ehdotuspyyntö julkaistiin tammikuussa 1995 karKfcàs \AK*ieksi (taoitusnumero >VC 12, s 9,1? 1 1995), ja tämä ehdotuspyyntö kosket viptmuksen jatkamista kahdella vuodella vuonna 1996 välimäen 62 keskuksen osalta. (1) mukaan hikien mahdollinen varaQaolotuettelo 84 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 5A: Yhteisön rahoituksen jakautuminen (mili. ecua) seka osallistujien lukumäärä osallistujatvvpeittam: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet*1*: uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997*2*) Osallistujatyyppi Suuryritykset w P k - y r i t y k s e tw Tutkimus w Koulutus m Muut ™ Kv. o r g a n i s a a t l o tm Ulkopuoiiset m a s tm Y h t e e n si | Erityisohjelmat (IV ja Euratomin puiteohjelma) Yhteisiä rahoita* mify. ecua Osaanuaairtiii Yhteisen rabottas aUg-ecsa OsallMajka hikamUri Yhteisoa rabottui mity. ecua Osattistujiea hikumaari Yhtetson rahottas •nig-ecua Osalliitujien takumaara Ybteuwa rahottus OsaUstapta l i i l i i i i i i -i Yateiiia lahiHai BBTJ-acaa Osaffistojlen Mcnaaaira YhteitSa rabatta* mm. ecu* OsalHstajfco iukumSiri YbMson lalwWas OsaBUIaJkii Muanaira Euroopan unioni Telematnkka Tietobikenneteknologia Tictoteknologia Teothsuus- ja materiaahteknologia Standards, mittaukset ja testaus Ympiristfi ja ilmasto Merenrmkimus ja meriteknologia Bioteknologia BioUSketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kum ydmenergia Liikennc j Kohdermettu sosiaalis-taloudellinen rutktmus | Kansamvalineii yhteistyS Tulosten le\ittarninen ja h^ddyrKarnjnca Tutkijoiden kouhmis ja Inkkirvuus YdinturvaJJisuus Haffiltu Ifcrurtydmfuusio T U T K I M U S \rH T E E N SA 1 | 10,82 e. s. 167,46 154,16 5,78 1,83 1,50 5,05 2,16 505 83,75 12,85 0,00 0,93 1,71 3. 91 0,13 W7 H e i. 5~0 944 100 15 8 46 23 61 281 170 0 26 30 30 4 4 20,27 e. s. 69,10 106,03 9,84 8,49 6,98 10,15 6,41 1201 69,58 1838 0,53 2,64 6,16 2» 0,29 2^1 212 e. s. 368 1. 769 227 78 « 130 107 328 521 242 7 59 205 22 7 4 7,71 e. s. 48,03 88,62 1400 47^7 13^7 37,88 20,22 44,44 26,96 1105 8,40 20,52 1. 87 43,11 0,48 37Q8 72 e. s. 176 674 274 372 74 182 160 272 202 115 91 307 52 367] id 18,89 e. s. 47. 94 115,50 8,73 51,65 22^2 58,10 44,00 58,06 27,94 10,80 24,58 35,54 200 113,19 0,09 032 200 e. s. 216 748 111 375 9<J 251 318 314 176 137 281 483 61 994 3 9 17,69 e. s. 14,57 10,09 0,87 1,07 0,26 W 3,91 2,73 21,96 5,09 1,64 1,11 7,08 0,27 0,00 703 459,56 2411,00 352,40 4338 471,91 35021 _ _ _ 6 £ > i i J2 4776 ?W, (1) Jotkut errryistoimenprteet kuuluvat luonteensa perusteella kustanimistenjakopenaatledh t o i e n » s ww toaaaar (7) \''vrmi lo°7 «lUHrjnffrtiB f r a T1* "* j» - ~ M ^ f ~* «^pminghtnjen muutokset vaasina 1995 ia 1996 tehtyjen sopimusten vuonna I997afckajoitetmjasopin»iehtojennniulokik 244 J S. 112 "6 25 18 5 12 28 19 123 91 34 r -« 3 0 31 __ 924 0,82 es. 033 0,19 0,11 0,53 0,00 230 0. 72 0,17 0,00 031 0. 14 007 0,09 2. 73 0. 00 a£L 73,12 (3) Suuryritykset (4) Pk-yritykset - yritykset, joissa on aBe 500 ryontetoji*, joissa sutnyntytaetervtthal^ (5) Tutkmuslaitokset (yksityiset, julkiset ja yhd. ) mukaan hikien YTK. (6) Koulutus: korkeakoulut (7) Muut taloudelliset yhteerihnrymat, eurooppalaiset taloudelliset etuyhteisöt (ETEY), voittoa taroBJelemaBomat järjestöt jne. (8) Kv. organisaatiot kansainriliset organisaatiot (9) Ulkopuoliset maat Euroopan unioniin kuulumattomat maat 85 14 e. s. 1 1 1 8 0 9 4 1 0 7 1 6 5 H 0 2 3,12 e. s. 7,96 742 0,14 5,18 1,80 1,84 1,72 1,99 8,16 1,98 1,77 6702 034 V* 0,00 0,60 7931 0,46 35539 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 23835 60,67 37,06 12803 19. 45 168,73 0,99 114,42 895 7 1527 4339 767J 953| - d 663 669 1032 1382 838 442 2018 443 1487 30 151 e. s. 84 127 29 87 19 33 29 37 79 76 28 1110 14 47 0 5 L 84. -. - , uis!? 1858 22t9rll 179tt TTK-toirriinta vuonna 1997 Taulukko 5B : Yhteisön rahoituksen prosenttiosuus sekä osallistumisten lukumäärä ojsallistujatyypeittäin: IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Kustannustenjakoperiaatteella toteutetut toimet0': uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) O s a l l i s t u j a t y y p pi Suuryritykset( I) Pk-yritykset< 4) T u t k i m u s( S) K o u l u t us ( t) Muut° Kv. o r g a n i s a a t i o tm U l k o p u o l i s et m a a t( ,) Y h t e e n sä E r i t y i s o h j e l m at ( IV ja E u r a t o m in p u i t e o h j e l m a) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Osallistumisten (Lukumäärä) Yhteisön rahoitus osuus Oialllstumlstt (Lukumäärä Euroopan unioni Telematiikka Tietoliikennetekniikka Tietotekniikka Teollisuus-ja materiaaliteknologia Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristö ja ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus M uu kuin ydinenergia Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus Ydinturvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio T U T K I M US Y H T E E N SÄ 13,64 e. s. 47,12 31,98 14,57 1,58 3,19 4,31 2,73 4,21 35,14 21,19 0,00 0,73 8,79 2,32 13,13 1,98 20,81 11,06 e. s. 37,33 21,76 13,04 1,57 3,11 6,94 3,44 5,91 20,33 20,29 0,00 1,29 6,77 2,02 13,33 2,65 13,47 25,55 e. s. 19,44 21,99 24,80 7,31 14,84 8,66 8,10 9,78 29,19 30,30 1,43 2,06 31,67 1,50 29,29 2,46 15,96 23,69 e. s. 24. 10 40,77 29,60 8,18 20. 23 19,61 15,99 31,78 37,70 28,88 1,58 2,92 46,28 1,48 23,33 2,65 24,24 9,72 e. s. 13,51 18,38 35,80 40,79 28,85 32,34 25,55 35,59 11,31 18,55 22,67 16,00 9,61 25,55 48,48 32,58 21,37 8,04 e. s. 11,53 15,53 35,72 39,03 28,79 27,45 23,92 26,36 14,62 13,72 20,59 15,21 11,74 24,68 53,33 63,58 19,57 23,82 e. s. 13,49 23,96 22,01 44,48 48,73 49,60 55,60 46,51 11,72 17,81 66,32 27,72 11,31 67,09 9,09 0,28 29,00 22,35 e. s. 14,15 17,24 14,47 39,35 38,52 37,86 47,53 30,43 12,74 16,35 63,57 23,93 13,77 66,85 10,00 5,96 26,69 22,30 27,26 e. s 4,10 2,09 2,19 0,92 0,55 1,13 4,94 2,19 9,21 8,40 4,43 0,87 36,40 0,16 0,00 6,32 4,39 e. s. 7,33 1,75 3,26 1,89 1,95 1,81 4,19 1,84 8,90 10,86 7,69 1,34 17,16 0,20 0,00 20,53 5,16 1,03 e. s. 0,09 0,04 0,28 0,46 0,00 2,39 0,91 0,14 0,00 0,51 0,38 0,21 0,46 1,62 0,00 55,86 3,31 1,56 e. s. 0,07 0,02 0,13 0,84 0,00 1,36 0,60 0,10 0,00 0,84 0,23 0,30 1,13 1,61 0,00 1,32 0,47 (1) Jotkut erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin. (2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset: vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitettuja sopimusehtojen muutoksia ei ole otettu huomioon. (3) Suuryritykset (4) Pk-yritykset = yritykset, joissa on alle 500 työntekijää, joissa suuryritykset eivät hallitse yli kolmannesta pääomasta ja joiden liikevaihto on alle 38 milj. ecua (50 milj. ecua tietoliikenneteknologian kohdalla). (5) Tutkimuslaitokset (yksityiset, julkiset ja yhd. ) mukaan lukien YTK. (6) Koulutus: korkeakoulut. (7) Muut: taloudelliset yhteenliittymät, eurooppalaiset taloudelliset etuyhteisöt (ETEY), voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. (8) Kv. organisaatiot: kansainväliset organisaatiot (9) Ulkopuoliset maat: Euroopan unioniin kuulumattomat maat. 86 3,94 e. s. 2,24 1,56 035 4,46 3,83 1,57 2,17 1,59 3,42 3,26 4,78 6,03 e. s. 5,50 2,93 3. 78 9,13 7,39 4,98 4,33 3,59 5,72 9,07 6,33 52,42 55,00 1,75 1,77 0,00 0,52 5,18 3,16 3,16 0,00 3,31 100,00 e. s. 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 K e. li 10,38 100,00 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 6: EU:n tavoitteen 1 kohdealueiden mahdollisuudet osallistua eurooppalaiseen tutkimustyöhön: IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet(1): uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) Erityisohjelmat (IV puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma) Hankkeiden lukumäärä Osallistujien määrä( 4) Yhteisön rahoitus hankkeille yhteensä (milj. ecua)(5) Telematiikka Tietoliikenneteknologia Tietoteknologia Teollisuus-ja materiaaliteknologia Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristöjä ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus (pääosastot VI ja XII) Muu kuin ydinenergia Liikenne Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus Kansainvälinen vhteistvö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus Ydinturvallisuus Hallittu lämpövdinfuusio KOKONAISJAKAUMA TUTKIMUS YHTEENSÄ Yhteensä Tavoite 1 Yhteensä Tavoite 1 Yhteensä Tavoite 1 73 1 262 801 136 165 43 128 128 214 329 85 65 351 107 1047 3 134 4. 022 4. 072 35 e. s. 115 319 48 75 27 57 40 (56) 121 51 46 88 49 170 1 4 1302 I I 1 (824) 895 7 1527 4339 767 953 257 663 669 1032 1382 838 442 2018 443 1487 30 17. 685 17. 900 122 e. s. 178 588 70 113 53 66 46 (83) 175 96 75 284 79 203 1 6 2238 | H 1 (101,79) 79,31 0,46 355,39 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 238,35 60,67 37,06 128,23 19,45 168,73 0,99 114,42 2185,60 2. 209,11 41,01 e. s. 182,68 283,21 20,04 55,84 33,88 61,43 28,88 (44,71) 90,87 36,75 27,39 33,96 7,50 77,54 0,20 0,13 1026,02 | 1 (165) I (1) Jotkut crhyistoimcnpitect kuuluvat luonteensa perusteella kustarmustenjakopcria*teefla toteutettaviin toimiin. (2) Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset ja mahdolliset sopimusehtojen muutokset: vuonna 1995 j* 1996 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 aOekirjoileauja sopimusehtojen muutoksia ei ole otettu huomioon. (3) ThtccnsT-sarakkecssa on hankkeita, joiden osallistujista ainakin yksi on MpMOjUunut E U» tavoitteen 1 jollekin kohdealueelle. (4) "Thteensi'-sarakkeessa on osanottajia, jotka ovat sijoittautuneet EU:n tavoitteen 1 joflekm kohdealueille. (5) TäBi tarkoitetaan yhteisön kokonaisrahoitusta toisaalta kaikille hankkeille, V*uafea hankkeille, joiden osallistujista ainakin yk»i on sijoittautunut EU» tavoitteen 1 kohdealueelle. 87 TTK-toiminta vuonna 1997 Taulukko 7: Maiden sisäiset ia maiden väliset yhteistyösuhteet*3* lukuun ottamatta kv. organisaatioita*4*: IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet(1): uudet hankkeet (sopimukset allekirjoitettu vuonna 1997(2)) Licchtens. Islanti Norja Israel Sveitsi Muut maat YHT. Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemb. Alankomaat Itavalta Portugali Suomi Ruotsi Bdgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Aknkomaat Itavaha Portugah Suomi Ruotsi Yhd. kun. kunta 313 150 764 171 330 839 96 439 » 483 123 141 184 269 871 150 186 517 116 219 366 71 307 14 272 106 85 155 252 616 764 517 1. 837 520 1. 087 2. 504 241 1. 769 49 1. 376 506 349 574 938 2. 958 171 116 520 220 324 489 61 508 15 240 96 165 140 139 676 330 219 839 366 1. 087 2. 504 324 701 987 130 489 987 1. 543 224 1. 105 1. 644 13 446 143 437 214 480 39 998 219 351 307 670 1. 479 2. 603 96 71 241 61 130 224 45 168 4 120 54 62 47 114 430 439 307 1. 769 508 1. 105 1. 644 168 927 24 643 238 336 274 517 1. 766 35 14 49 15 13 39 4 24 4 9 14 9 7 17 34 483 272 1. 376 240 446 998 120 643 9 606 183 176 276 414 1. 448 123 106 506 96 143 219 54 238 14 183 137 70 90 128 311 141 85 349 165 437 351 62 336 9 176 70 211 105 124 535 184 155 574 140 214 307 47 274 7 276 90 105 244 281 581 269 252 938 139 480 670 114 517 17 414 128 124 281 404 1. 155 Yhdkun. kunta YHT. EUR 15 871 616 2. 958 676 1. 479 2. 603 430 5 JM 3. 432 15. 989 3. 880 8. 095 13. 783 1. 867 1. 766 10. 665 34 1. 448 311 535 581 1. 155 2. 132 2*7 7. 690 2. 418 3. 156 3. 479 5. 902 17. 595 5 3 5 2 3 3 0 5 0 1 2 1 1 3 5 10 15 26 13 20 17 8 10 1 28 10 16 11 31 34 105 m 418 122 149 275 66 173 23 212 45 79 145 216 583 25 » 86 18 26 83 10 52 0 38 6 10 3 14 67 66 54 332 49 75 237 22 150 8 120 62 42 43 81 266 269 113 652 226 206 615 67 427 7 295 98 131 164 175 786 Yht EUR15 5. 208 3. 432 15. 989 3. 880 8. 095 13. 783 1. 867 10. 665 287 7. 690 2. 418 3. 156 3. 479 5. 902 17. 595 56. 478 39 250 2. 788 453 1. 607 4. 231 Liechtenstein Island Norja Israel Sveitsi 5 10 105 25 66 Muut maat 269 3 15 177 15 54 113 5 26 418 86 332 652 2 13 122 18 49 226 3 20 149 26 75 206 3 17 275 83 237 615 0 8 66 10 22 67 5 10 173 52 150 427 0 1 23 0 8 7 1 28 212 38 120 295 2 10 45 6 62 98 1 16 79 10 42 1 11 3 31 145 216 3 43 14 81 131 164 175 5 34 583 67 266 786 39 250 2. 7M 453 1. 607 4. 231 0 0 1 0 0 1 0 16 23 0 4 3 1 23 193 * 23 56 0 0 4 22 9 31 0 4 23 9 33 33 KaikU yht. 5. 688 3. 809 17. 508 4-310 8. 574 15. 013 2. 040 11. 482 326 8J84 2. 641 3. 435 3. 846 6. 422 19. 336 41 296 3. 088. 1 1. 709 1 3 56 31 33 3. 015 7. 370 7. 370 65. 846 5. 688 3. 805 17. 50! 4. 31C 8. 574 15. 0 L 2. 040 11. 48; 326 8. 384 2. 641 3. 435 3. 846 6. 422 19. 33* 41 296 3. 088 519 1. 709 (1) Jotkut erityistoimenpiteet kuuluvat luonteensa perusteella kustarantsteruakopenaatledbtoteutettsvim (2) Vuonna 1997 aDetrirjoitetut sopimukset, jona ei ole mmiierm saman (3) Yhteisen sopimuksen mukaisesti kahden samasta maasta kotoean olevan ybtastyötaauyp""» yhteistyösuhde on otettu taskuissa mukaan van kerran. Yhteistyösuhde kahden eri maasta kotoisin olevan yhtostyökumppaaai raaat on laskettu taulukkoon kahteen kertaan, kerran kummankin maan k"4y*»a« vuosina 1995 ja 1994 tehtyjen sopimusten vuonna 1997 allekirjoitettuja sopimusehtojen rmaaokoa a ote otettu huomioon. m*4rmrtU**)htiUl}ii**tLM(r^jh>Mmkm*a~lmMkMtmmM)~j*,tuMiSt47t(m< K^Zmtifm^i*iitEl Earaaaaa laliaialai ifc (vaaiyhtoea kertaaa bukettana)jhmu. i i a a n ». oai 99 7M fET,« • • ! * >• kaMaBa «arraa aaai. laaa ravaa « •• «terät tarrat). Ear. «aa aateaaaaaaMeaJa auliaaa afcaauuiUtea «aaHea T U MS raaiiiljlpaaaaaa (vasayateea kartaaa t. ifcittaai) — ts »44 QuaaJtl akavaHaa varaa aaa«terätlavat). illiai varaaja VatEUR 15-Taakava>wai vilbrf »awat Jaral). (4) YTK (vrt alaviite (4) taulukoissa 5A ja 5B) on mukana tutkimustyöt* harjoittavan bstofcaen yhteydessä, koska sijoituspaikkana oleva jasenvalbo Ma vaiuhsti hyötyi soti. etti se on keskuksen sijottuspaikka Muiden kv organisaatioiden kuin YTKJI luomia yhteistyösuhteita (kv orgardsaa6oid«n vaani ja kv. organisaation ja jonkin maan vitaa) on 421. cdd nuti ole otettu huomioon tissi Uuhiko**» 88 TTK-toiminta vuonna 1998 Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat ireioiekrriikfca(ESPRTT) Yksivaiheinen ehdotuspyyntö seuraavilla alueilla: komponentti-ja osajärjestelmätekniikat, suurteholaskenta ja -verkot integrointi teollisuustuotannossa. - - - ' S S L M J V ^ *^ Aihealuekohtaiset verkot (9. sarja, kartoitus-ja toteutusvaihe) Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (10. sarja, tutkimusyhteistyö ) Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (11. sarja, tutkimusyhteistyö) Liitännäistoimet Ehdotuspyyntö standardeja koskevasta tutkimuksesta ja kaupan teknisestä tuesta sekä yhteiskunnallisesti tarpeellisista mittauksista Kuudes kohdennettu ehdotuspyyntö (CEN, ETSI, CENELEC) unionin politiikan tueksi Avoin ehdotuspyyntö aihealuekohtaisia verkkoja koskevista tutkimushankkeista Liitännäis-, valmistelu-ja tukitoimet [Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet N tutkimusyhteistyö) 30/6/1998 heinä-syyskuu syys-lokakuu syyskuu 32,4 31/12/1997 helmikuu huhtikuu kesäkuu 31/12/1997 tammikuu helmikuu huhtikuu 30/4/1998 toukokuu kesäkuu syyskuu 20/5/1998 vuonna 1998 vuonna 1998 vuonna 1998 12,0 32,0 70,0 30,0 27/11/1997 tammi-helmikuu touko-kesakuu heinäkuu 13,5 27/11/1997 tammi-helmikuu touko-kesäkuu heinäkuu 17/12/1997 tammi-helmikuu touko-kesakuu heinäkuu 23/1/1998 tammi-rielmilaju touko-kesakuu 30/7/1998 syyskuu loka-marraskuu 11/12/1997 tammikuu huhb-toukokuu 8/4/1998 toukokuu syys-tokakuu heinäkuu marraskuu kesäkuu lokakuu 5,0 3,0 1. 7 7,3 17/3/1998 C82 15/12/1994 C357 15/12/1994 C357 15/12/1994 C357 15/12/1994 C357 17/06/1997 C183 17/06/1997 C183 15/12/1994 C357 15/06/1995 C148 15/12/1994 C357 89 TTK-toiminta vuonna 1998 Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Ympäristöjä Sreasto ENRICH-verkko (European Network for Research in Global Change) ympäristön ja ilmaston sekä merentutkimuksen ja meriteknologian alueilla >». -. ^'--^v. '-' " "-• ^ : „ Vesivarojen käyttö ja hallinta Teollisuus-ja materiaaliteknologia -ohjelmaan ja Ympäristöjä ilmasto -ohjelmaan kuuluvilla alueilla Syventävä koulutus Koulutusapurahat Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (tutkimusyhteistyö ) IMercn tutkimus jajattriteknologia (MAST) (Tukialoitteet [Koulutusapurahat Solutehtaat, geenikartoitus, kasvibioteknologia, hermosolujen välinen viestintä, immunologia ja geneerinen rokoteoppi, rakennebiologia, normien määrittämiseen tähtäävä tutkimus, biol. monimuotoisuus ja sosiaalinen hyväksyttävyys, infrastruktuurit, ELSA Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä toimista Yhteinen ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä toimista Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (tutkimusyhteistyöhankkeet) Marie Curie -koulutusapurahat Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (tutkimusyhteistyöhankkeet) 16/12/1997 helmi-kesäkuu heina-syyskuu heinäkuu 2/2/1998 maalis-kesakuu heinä-lokakuu syyskuu 16/3/1998 20/3/1998 elokuu 98 maaiis-heinakuu elo-marraskuu joulukuu huhti-syyskuu kesä-marraskuu kesä-marraskuu 1/4/1998 helmikuu kesäkuu heinäkuu 12/6/1998 kesä-heinä kuu syys-tokakuu 20/8/1998 syyskuu loka-marraskuu joulukuu joulukuu 1,8 10,0 0,8 3,8 2,6 0,9 0,2 15/10/1997 marras-maaliskuu touko-syyskuu heinäkuu 137,9 30/7/1997 heinä-helmikuu maaliskuu huhtikuu 6,6 15/71997 heinäkuu rnaalis-huhtikuu touko-kesakuu 12,0 tammikuu touko-kesakuu syyskuu 31/12/1997 toukokuu kesä-heinä kuu lokakuu huhtikuu toukokuu syyskuu marras-joulukuu 2,1 5,5 16/9/1997 C 2 80 31/10/1997 C329 31/10/1997 C381 15/12/1995 C337 31/10/1997 C 2 71 17/06/1997 C 1 83 17/12/1996 C381 17/06/1997 C 1 83 29/04/1997 C134 29/04/1997 C 1 34 17/01/1995 C 12 17/01/1995 C 12 29/04/1997 C 1 34 90 TTK-toiminta vuonna 1998 Taulukko 8 : Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Viaataioos ja kalastus (FAIR), Ravitsemuksellisesti arvokkaisiin elintarvikkeisiin liittyvä vleinen tiede ja kehittynyt teknologia, maatalous, metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely. '-?%^. •. • Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (tutkimuspalkinnot); tutkimusyhteistyöhankkeita koskeva avoin ehdotuspyyntö Ehdotuspyyntö tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvistä toimista Marie Curie -koulutusapurahat M u « > »yd à * ç « e r ^ ( J O V L E:T l l E R M ll JOULE: Teknologian käyttöä edistävät pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet (tutkimuspalkinnot on tarkoitettu ainoastaan tutkimusyhteistyöhankkeisiin) JOULE: koulutusapurahat THERMIE: valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimet (energian TTK-strategian kehitys ja toteutus, energiatekniikoiden levittäminen, yhtenäinen toiminta ja yhtenäiset verkot, toimenpiteet pk-yrityksiä varten) THERMIE: Demonstraatiohankkeet, jotka koskevat energian järkevää käyttöä, uusiutuvia energianlähteitä ja fossiilisia polttoaineita Lentoliikenne, tieliikenne, IV puiteohjelmassa toteutetun alan tutkimuksen tulosten pätevyyden osoittamiseen tähtäävät toimet, alan politiikan kehittämiseen tähtäävät toimet tutkimus, uusien alan TTK-toimien valmistelu Intermodaaliliikenne: demonstraatiohankkeet tavara-ja matkustajaliikenteen alueilla 16/1/1998 maalis-kesakuu kesä-marraskuu syyskuu 160,0 15/12/1997 tammi-maaliskuu huhti-hetnakuu kesäkuu 8/4/1998 touko-kesäkuu heinä-marraskuu lokakuu 17/6/1998 kesä-syyskuu syys-marraskuu marraskuu 15/12/1997 hdmt-rtuhtikuu touko-kesakuu kesäkuu 8/4/1998 toukokuu syyskuu joulukuu 1/7/1998 heinäkuu lokakuu tammikuu 17/12/1997 tarnmi-helmikuu touko-kesakuu syyskuu 30/1/1998 helm»-maaliskuu touko-kesakuu syyskuu 16/3/1998 huhtikuu hetna-joukjkuu syyskuu 16/3/1998 huhtikuu hetnâ-joulukuu syyskuu 10,0 2,7 2,5 0,8 14. 0 96,0 12,0 12,0 15/10/1997 C 3 13 15/12/1994 C357 17/3/1998 C134 15/12/1994 C357 15/12/1994 C357 15/6/1996 C171 15/12/1994 C357 16/9/1997 C280 16/12/1997 C381 16/12/1997 C381 91 i i r\-tuii i imua vumiiia i s so Taulukko 8 ; Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyn aikataulu 1998; Talousarvio IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat -taiuuucimicu MUKIIIHP Tiede-ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi, koulutusta koskeva tutkimus, integroitumista ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva tutkimus (ainoastaan tietyillä alueilla) 16/9/1997 C280 15/1/1998 tammi-toukokuu kesä-syyskuu syyskuu 30,0 KiJtsanivälinen yhteistyö (INCO) \ - INCO-COPERNICUS: yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden kanssa (pääosastot III, XII, XHI ja XVII) « - 15/4/1997 10/10/1997 marraskuu maaliskuu kesäkuu Puiosten k^itta^rärien ja hyödjTitJiitinen (INNOVAATIO) eknologian siirto- ja validointihankkeet Eurooppalaiset verkot ja palvelut [Alueelliset toimet iTvöskentelvmahdollisuudet suurissa tutkimuslaitoksissa Liitännäistoimet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) Liitännäistoimet (eurokonferenssit, kesäkurssit ja käytännön kurssit) Kouluttaminen tutkimuksen avulla 17/6/1997 C183 16/9/1997 C280 16/9/1997 C280 15/03/1997 C84 17/6/1997 C183 16/12/1997 C381 16/9/1997 C280 17/1/1995 C12 92 6/10/1997 tammikuu helmi-maaliskuu huhtikuu 15/12/1997 tammi-maaliskuu huho-toukokuu toukokuu 15/12/1997 tammikuu huhu-toukokuu toukokuu 16/6/1997 heina-etokuu 1997 tammi-maaliskuu maaliskuu 30/9/1997 loka-maaliskuu 31/3/1998 huhti-syyskuu 15/12/1997 helmi-maaliskuu maaliskuu syyskuu kesäkuu 1/11/1997 joulu-maakskuu 1998 huhtj-kesakuu 1998 heinäkuu 1998 3,0 7,3 18,0 5,5 11,5 40,0 4,8 4,8 54,0 Taulukko 9: IV puiteohjelman ia Euratomin puiteohjelman rahoitus (milj. ecua) (mukaan lukien unionin laajentamiseen ja lisärahoituksen myöntämiseen liittyvät päätökset) IV puiteohjelma Päätökset 1110/94/EY, 616/96/EY, 2535/97/EY Epäsuorat toimet YTK Pääosastojen tuki Euratomin puiteohjelma Päätökset 94/268, 96/253/E ura torn Epäsuorat toimet YTK YHTEENSÄ 9 425 639 96 11,5 10,5 3 668 —_ ^ ^_ _ _ __ ENSIMMÄINEN TOIMINTAKOKONAISUUS TTK-ja demonstraatio-ohjelmat Tieto-ja tietoliikenneteknologia 1. Telematiikka 2. Tietoliikennetekniikka 3. Tietotekniikka Teollisuuden teknologia 4. Teollisuus-ja materiaaliteknologia 5. Mittaukset ja testaus Ympäristö 6. Ympäristö ja ilmasto 7. Merentutkimus ja meriteknologia 3 646 913 671 2 062 1921 1 737 184 816,5 573,5 243 11,5 208,5 96 112,5 313 313 Biotieteet ja bioteknologia 1 627,5 50 50 21 21 35 8. Bioteknologia 9. Biolääketiede ja terveys 10. Maatalous ja kalastus Energia 11. Muu kuin ydinenergia 12. Ydinfission turvallisuus 13. Hallittu lämpöydinfuusio 14. Liikenne 15. Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus TOINEN TOIMINTAKOKONAISUUS Yhteistyö unionin ulkopuolisten maiden ja kansainvälisien organisaatioiden kanssa KOLMAS TOIMINTAKOKONAISUUS Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen NELJÄS TOIMINTAKOKONAISUUS Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen 595,5 374 658 1039 1039 263 112 575 312 792 10,5 10,5 10,5 27,5 27,5 31,5 31,5 16 16 40 913 671 2 084 H 2 140 1 1 833 I 307 1 914 243 595,5 374 739. 5 1076 441 895 1 016,5 319,5 170,5 846 270,5 49 1 157 1709 2 412 263 147 575 352 792 YHTEENSÄ 11 104 639 136 1 1016,5 319,5 YHTEENSÄ ENINTÄÄN 11879 133 6 13 215 93 Taulukko 10: Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984 -1998 Milj. ecua (nykyiset hinnat) 1984 593,0 1985 735,0 1986 874,0 1987 701,8 1988 260,8 1989 101,1 1990 4,9 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 w Yhteensä 1 Tilanne 1. 5. 1998 188,1 810,6 1241,3 1596,9 1270,7 230,9 14,8 3,9 296,0 2160,5 1929,5 1264,7 150,0 750,0 0,2 1,0 0,0 3017,5 3201,5 3485,4 TTK-OHJELMAT 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094. 3 2018,6 3018,7 3201,5 3485,4 Valm. -, liiumn. -ja tukitoimet 49,4 56,6 69,8 113,1 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 TTK+valm. -, Uit- ja tukitoimet 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1714,9 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 3491,0 3491,0 3270,6 5357,4 5651,7 900,0 13195,4 28375,1 1780,2 30155,3 49,0 87,5 568,1 16,0 17,5 36,0 16,0 17,5 17,0 17,5 118,4 128,9 17,5 139,2 17,5 145,6 VUOSI Puiteohjelma 1984 - 87 Puiteohjelma 1987-91 Puiteohjelma 1 9 9 0 - 94 Puiteohj. 90 - 94 lisärahoitus Puiteohjelma 1 9 9 4 - 98 (») SPRINT EHTY 80% THERMIE :sU Tutkimus vhteensa(1) 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 30859,9 — • •" •" • '• 4269,3 eli 2,42% tai. arviosta 7151 cli 3,18% tai. arviosta 11980 cli 4,05% taLarvioata 15952 eli 3,98% taLarvioata EY:n talousarvio (nyk. hinnat) 28905 29925 35842 | 38392 43080 42569 45057 56111 61232 67760 65929 75355 82125 87651 89503 Tutk. %-osuus talousarviosta 2,1 2,5 2,4 | 2,4 2,6 3,3 4,0 3,4 4,7 4,0 4,2 4,0 3,9 4,0 3,9 (*) Puiteohjelman 1994 -1998 summat ovat tautakoau sellaisina kuin ne on hyväksytty EU:n laajennuttua. (1) TTK + THERMIE + EHTY * SPRINT * vahmstefu-, liitännäis- ja tukitoimet (2) Vuoden 1998 talousarvio. 94 Taulukko 11: Yhteisön tutkimuksen talousarvion maksusitoumusten kehitys 1984 - 1998 Milj. ecua (vuoden 1992 hinnat) Tilanne 1. 5. 1998 1984 1985 1986 1987 1988 848,4 991,9 1139,5 886,1 237,5 317,7 987,3 1989 117,1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998(2) 5,4 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 14,6 3,8 311,9 2160,5 1901,0 12243 147,8 726,0 0,2 1,0 TTK-OHJELMAT 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305,0 1555,5 Valm. -, liitänn. - ja tukitoimet 62,4 68,9 80,9 TTK+valm. -, liit-ja tukitoimet 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636. 4 1775,8 125,4 1901,2 17,7 19,4 39,9 1650,9 2391,4 177,9 308,4 1828,8 2699,8 16,9 18,4 17,0 17,5 124,8 128,9 2063,4 433,7 2497,1 0,0 2887,6 2969,9 3148,5 1954,1 2888,8 2969,9 3148,5 3092,1 3092,1 553. 5 2,0 2507,6 2890,8 2969,9 3148,5 3092,1 17,2 137,1 16,9 140,9 VUOSI Puiteohjelma 1984 - 87 Puiteohjelma 1987 - 91 Puiteohjelma 1 9 9 0 - 94 Puiteohj. 90 - 94 lisärahoitus Puiteohjelma 1 9 9 4 - 98 (*) [SPRINT EHTY 80% THERMIE:stä Tutkimus yhteensä Yhteensä 4306,1 6022,1 5598,7 873,8 12098,1 28898,8 1813,1 30711,9 51,6 89,4 571,6 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2665,4 2890,8 2969,9 3148,5 3092,1 31424,5 r • i i 5539,7 eli 2,41% tal. arviosta 8163 eli 3,15% tal. arviosta 12147 eli 4,04% tal. arviostt i i • I i i i 14767 eli 3,98% taLarvioata EY:n talousarvio (1992 hinnat) 41352 40385 46730 48475 52473 49327 49952 Tutk. %-osuus talousarviosta Deflaatiokerroin (**) Vuotuinen inflaatio % 2,1 0,699 2,5 0,741 6. 0 2,4 0,767 34 2,4 0,792 34 2,6 0,821 3,6 33 0,863 5. 1 4,0 0,902 44 59126 3,4 0,949 5,2 61232 4,7 1,000 34 66759 63823 72110 76183 4,0 1. 015 14 4,2 1,033 1. 8 4,0 1. 045 U 3,9 1,078 3,2 79179 4,0 1. 107 2. 7 79276 3,9 1,129 2. 0 (*) Puiteohjelman 1994 • 1998 samaasi ovat taulukossa sellaisina kuin ne on hyväksytty EU:n laajennuttua. (**) Taulukossa käytetyissä deflaatiokertoimissa on vuodesta 1995 lahtien otettu huomioon unionin laajeneminen 12 jäsenvaltiosta 15:een (COM(96)65). ( 1 ) TTK + THERMIE * EHTY - SPRINT + valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet. (2) Vuoden 1998 talousarvio. 95 Tärkeimmät kertomukset, iotka koskevat yhteisön tutkimustoimintaa 1. Tärkeimmät Euroopan komission julkaisemat yhteisön TTK-toimintaa koskevat asiakirjat: • Viisivuotisarvioinnit: i) Neljäs TTK-puiteohjelma ja Euratomin puiteohjelma (1994-1998), EUR 17644 (1997); ja ii) Erityisohjelmat: Telemaattiset sovellukset, EUR 17603 (1997) Edistyneet viestintäteknologiat ja palvelut, EUR 17602 (1997) Tietoteknologia (ESPRIT), EUR 17601 (1997) Teollisuus-ja materiaaliteknologia, EUR 17587 (1997) Mittaus ja testaus, EUR 17588 (1997) Ympäristöjä ilmasto, EUR 17589 (1997) Meritieteet ja meriteknologia, EUR 17590 (1997) Bioteknologia, EUR 17591 (1997) Biolääketiede ja terveys EUR 17592 (1997) Maatalous ja kalastus, mukaan lukien maatalouden tuotteita jalostava teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljelyjä maaseudun kehittäminen, EUR 17593 ( 1997) Muu kuin ydinenergia, EUR 17594 (1997) Liikenne, EUR 17595 (1997) Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus, EUR 17596 (1997) Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, EUR 17597 (1997) Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen (Innovaatio), EUR 17600 (1997) Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen, EUR 17598 (1997) Ydinfission turvallisuus, EUR 17599 (1997) Hallittu lämpöydinfuusio, EUR 17521 (1996) (Lisäksi kaikista edellä mainituista ohjelmista on laadittu seurantaraportit vuosilta 1995, 1996 ja 1997. ) • Yhteinen tutkimuskeskus: Vuosikertomus 1997, COM(98). • Yhteisen tutkimuskeskuksen arviointi 1992-1996, Komission tiedonanto KOM(97) 164 loppullinen. • Komission vastaus suosituksiin, jotka esitettiin riippumattomissa ulkoisissa arvioinneissa viimeisen viisiviwtiskauden toimista neljännen puiteohjelman mukaisissa erityisohjelmissa ja YTK:n tutkimuslaitoksissa sekä Euratomin puiteohjelmassa, Komission tiedonanto KOM/97/0149 lopullinen. • Toinen kertomus Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista 1997, EUR 17639 (1997). • Tutkimus ja kehittäminen: vuositilastot 1997' - Eutostat, 9c - CA-06-97-416-3AC 2. Viimeisimmät tärkeät yhteisön TTK-toimintaan liittyvät talousarvioasiakirjat: • Alustava esitys Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodelle 1998, Nide 4, KOM(97) 280. • Yleinen talousarvio varainhoitovuodelle 1998, L 44, 41. vuosikerta (16. helmikuuta 1998). • Varainhoitovuoden 1997 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostilija tase, SEC(98) 519. • Käsikirja yhteisön talousarviosta, jossa selostetaan tutkimusmenojen kehitys vuodesta 1958, SEC(97) 120 96 Tärkeimmät lyhenteet Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palveluiden erityisohjelma Euroopan vapaakauppaliitto (EFTA) Euroopan tiede» ja teknologiayleiskokous (ESTA) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet Aids (immuunikato) Kansainvälinen energiajärjestö ACTS AELE AEST AFP AIDS AIE AKT-valtiot Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot ALENA Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus (NAFTA) APAS ATM Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet Asynkroninen tiedonsiirtomuoto (tietoliikenne) BIOMED Biolääketieteen ja terveyden TTK-erityisohjelma BRITE-EURAM Teollisuusteknologian ja kehittyneiden materiaalien tutkimuksen ja kehityksen erityisohjelma (3. puiteohjelma) BSE CAO CCPF CCR CE CECA CEEA CEI CEN BSE-tauti (naudan spongiforminen enkefalopatia, bovine spongiform encephalopathy) Tietokoneavusteinen suunnittelu Fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea Yhteinen tutkimuskeskus Euroopan yhteisö Euroopan hiili- ja teräsyhteisö Euroopan atomienergiayhteisö Entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden yhteisö Euroopan standardointikomitea CENELEC Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea CERN CHM CIST CJD CNES Euroopan ydintutkimuskeskus Inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskeva erityisohjelma (3. puiteohjelma) Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (Moskova) Creutzfeld-Jakobin tauti Ranskan kansallinen avaruustutkimuskeskus COPERNICUS Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa (osa INCO-ohjelmaa) CORDIS Yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu COST CRAFT CREST Tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalainen yhteistyö Tekniikan alan yhteistyöhanke Tieteellinen ja tekninen tutkimuskomitea (toimii Euroopan komission ja neuvoston neuvonantajana) I I 1 [ 97 DOCUP Yhtenäinen ohjelma-asiakirja (rakennerahastot) EAEC IEBRD ECHO Euroopan atomienergiayhteisö Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto _ ! !! ESA ESF Euroopan talousalue Euroopan avaruusjärjestö Euroopan tiederahasto ESPRIT Euroopan strateginen tietotekniikan tutkimus- ja kehitysohjelma ESSI ETAN ETSI Euroopan ohjelmistojärjestelmäaloite Euroopan teknologianarviointiverkko Euroopan telealan standardointilaitos EURATOM Euroopan atomienergiayhteisö EUREKA EURET EY EYVL FAO FMC FNR FUSE HPCN li M IPTS IRDAC ISPO 1ST ITEA ITER IVY JET JOULE LEBM LFR Euroopan yhteisön tutkimuksen koordinoinnista vastaava toimisto Liikenteen alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen erityisohjelma (2. puiteohjelma) Euroopan yhteisö Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Tietokoneavusteinen valmistus Tutkijakoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta koskeva TTK-ohjelma Nopea neutronireaktori Ensimmäisen käyttäjän toimet Suurteholaskenta ja -verkot Integrointi teollisuustuotannossa Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos (YTK, Sevilla) Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea Tietoyhteiskunnan hanketoimisto Tietoyhteiskunnan teknologiat Tietotekniikan eurooppalaiset palkinnot Kansainvälinen kokeellinen lämpöydinreaktori Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisö Joint European Torus -yhteisyritys Muuta energiaa kuin ydinenergiaa koskeva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen erityisohjelma Euroopan molekyylibiologian laitos Vähiten suotuisat alueet 98 I | ILWR MAST MEDA Kevytvesireaktori Merentutkimuksen ja meriteknologian erityisohjelma Välimeren alueen maiden taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia koskevat liitännäistoimet I MERCOSUR Etelä-Amerikan yhteismarkkinat OCDE PAC Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö Yhteinen maatalouspolitiikka PC / PCRD Puiteohjelma / TTK-puiteohjelma PECO PED KIE-maat, Keski- ja Itä-Euroopan maat Kehitysmaat PHARE Tuki Keski- ja Itä-Euroopan maiden jälleenrakennukselle Pk-yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset R&D Tutkimus ja kehitys RDT/RTD TTK/TTK ja demonstraatio (esittelytoimet) RPV RSEF SAVE SME Reaktoripaineastia Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma (4. puiteohjelma) Energiatehokkuuden edistämisen erityisohjelma Pk-yritykset (pienet ja keskisuuret yritykset) SPRINT Innovaatiota ja teknologiansiirtoa koskeva strateginen ohjelma (3. puiteohjelma) STD/STD-3 TACIS Kehitystä edistävä tieteen ja teknologian erityisohjelma (3. puiteohjelma) Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisölle annettavaa teknistä apua koskeva ohjelma TASK FORCE Tutkijoiden ja teollisuuden edustajien välinen TTK-ohjelman koordinointiryhmä TCS Komponentti- ja osajärjestelmäteknologiat THERMIE Muun kuin ydinenergian demonstraatio-ohjelma Tl TIM TSE TSER TSME UMTS WMO WTO Tietotekniikka Teollisuus- ja materiaaliteknologian tutkimusohjelma Tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma Pk-yritysten osallistumisen edistämistoimenpiteet Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä Maailman ilmatieteellinen järjestö Maailman kauppajärjestö ^ s a a a m a n M a g — n a o s B P C B a B a o n l M n B a — M a n = a a i ^ gs i i i m n 11 i m i im i 11 m i 11 MI i i mmi i i M - s - a « ^— 99 ISSN 1024-4492 KOM(98) 439 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 02 16 17 Luettelonumero : CB-CO-98-450-FI-C ISBN 92-78-38083-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg AOD