title: 1999/197/EF: Kommissionens beslutning af 22. juli 1998 om den anmeldte kapitaludvidelse i Air France (meddelt under nummer K(1998) 2404) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
France
State aid
air transport
capital increase
transport company

text: L 63/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 22. juli 1998 om den anmeldte kapitaludvidelse i Air France (meddelt under nummer K(1998) 2404) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/197/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske særlig artikel 62, stk. l, litra a), og protokol 27, Samarbejdsomr(cid:134)de, efter i overensstemmelse med traktatens artikel 93 at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger ved (cid:134)bning af proceduren den 25. maj 1994 og under henvisning til disse bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGENS KENDSGERNINGER (1) Ved beslutning 94/653/EF (1) (herefter benævnt »1994-beslutningen«) godkendte Kommissionen, at Frankrig udbetalte 20 mia. FRF i statsstøtte til Compagnie Nationale Air France (herefter benævnt »Air France«). De to første artikler i beslutningen har følgende ordlyd: »Artikel 1 Den støtte, der i perioden 1994-1996 skal ydes Air France i form af en kapitaludvidelse p(cid:134) 20 mia. FRF udbetalt i tre rater med henblik p(cid:134) selskabets omstrukturering i overensstemmelse med projektet, er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), p(cid:134) betingelse, af at de franske myndig- heder overholder følgende forpligtelser: 1) Den samlede støtte m(cid:134) udelukkende komme Air France til gode. Ved Air France forst(cid:134)s Compagnie Nationale Air France samt alle selskaber, som Air France har aktiemajoritet i, med undtagelse af Air Inter. For at undg(cid:134) enhver overførsel af støtten til selskabet Air Inter oprettes der inden 31. december 1994 et holdingsel- skab, der skal besidde en aktiemajoritet i (1) EFT L 254 af 30. 9. 1994, s. 73. selskaberne Air France og Air Inter. Der m(cid:134) ikke finde nogen finansiel overførsel sted, der ikke indg(cid:134)r som led i en normal kommerciel forbindelse mellem selska- berne i koncernen hverken før eller efter den faktiske oprettelse af holdingselskabet. S(cid:134)ledes skal alle tjenesteydelser og overdra- gelse af goder mellem selskaberne foretages til markedsprisen; Air France kan ikke i noget tilfælde anvende præferencepriser til fordel for Air Inter. 2) Privatiseringsprocessen af Air France skal virksomhedens økono- iværksættes, n(cid:134)r miske og finansielle situation er genop- rettet i overensstemmelse med planen, lige- ledes under hensyntagen til forholdene p(cid:134) de finansielle markeder. 3) Air France skal gennemføre projektet fuldt ud, s(cid:134)ledes som det blev meddelt Europa- Kommissionen den 18. marts 1994, navnlig for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r følgende produktivitetsm(cid:134)l udtrykt i EPKT/ansat for omstrukturerings- planens varighed: — 1994: 1 556 200 EPKT/ansat — 1995: 1 725 500 EPKT/ansat — 1996: 1 829 200 EPKT/ansat. 4) De franske myndigheder skal udvise en normal aktionæradfærd over for Air France, tillade selskabet at blive forvaltet udeluk- kende efter kommercielle principper og afholde sig fra at blande sig i selskabets forvaltning af andre grunde end dem, der er tilknyttet deres aktionærstatus. 5) De franske myndigheder m(cid:134) ikke give Air France, i overensstemmelse med fælles- skabsretten, hverken nye midler eller anden støtte i nogen som helst form. 6) Under planens varighed m(cid:134) støtten udeluk- kende anvendes af Air France til selskabets omstrukturering og ikke til at erhverve nye aktiebeholdninger i andre luftfartsselskaber. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 63/67 7) Under planens varighed m(cid:134) antallet af fly ikke øges ud over 146 i Air France’s drifts- fl(cid:134)de. 8) Under planens varighed m(cid:134) det nationale selskab Air France’s udbud ikke øges ud over det i 1993 opn(cid:134)ede niveau p(cid:134) følgende ruter: — fra Paris til alle destinationer i Det Europæiske Økonomiske Samarbejds- omr(cid:134)de (7 045 mio. ASK) — fra provinsen til alle destinationer i Det Europæiske Økonomiske Samarbejds- omr(cid:134)de (1 413,4 mio. ASK). Dette udbud kan øges med 2,7 % om (cid:134)ret, medmindre vækstraten p(cid:134) hver af de tilsva- rende markeder er mindre. Hvis den (cid:134)rlige vækstrate p(cid:134) disse markeder imidlertid overstiger 5 % kan udbuddet øges ud over de 2,7 % med den vækst, der ligger ud over de 5 %. 9) De franske myndigheder skal sikre sig, at Air France under planens varighed ikke fører en prispolitik best(cid:134)ende i at tilbyde priser, der ligger under konkurrenternes for et tilsvarende udbud p(cid:134) de ruter, selskabet beflyver inden for Det Europæiske Økono- miske Samarbejdsomr(cid:134)de. 10) De franske myndigheder m(cid:134) ikke give Air France fortrinsbehandling for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r trafikrettigheder. 11) Air France m(cid:134) under planens varighed ikke beflyve flere ruter end i 1993 (89 ruter) mellem Frankrig og de andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsom- r(cid:134)de. 12) De skal franske myndigheder under planens varighed begrænse Air Charters udbud til 1993-niveauet (3 047 sæder og 17 fly) med en mulig (cid:134)rlig forøgelse svarende til markedets vækstrate. 13) De franske myndigheder skal garantere, at enhver afhændelse af goder og tjeneste- ydelser fra Air France til for Air fordel Charter afspejler markedspriserne. 14) Air France skal afhænde sin andel i M(cid:130)ridien-hotelselskabet før (cid:134)rets udgang p(cid:134) de for Air France mest fordelagtige, finan- sielle, kommercielle og retlige betingelser. 15) De franske myndigheder skal hurtigst muligt og sammen med virksomheden A(cid:130)roports de Paris fortsætte ændringen af reglerne for trafikfordeling for det parisiske lufthavnssystem i overensstemmelse med Kommissionens beslutning af 27. april 1994 om (cid:134)bning af forbindelsen Orly- London. 16) De franske myndigheder skal sørge for, at de nødvendige arbejder med henblik p(cid:134) tilpasning af de to Orly-terminaler, der foretages af virksomheden A(cid:130)roports de Paris, samt en eventuel mætning af den ene eller den anden af disse terminaler, ikke fordrejer konkurrencevilk(cid:134)rene til skade for de selskaber, der beflyver dem. Artikel 2 For at sikre sig at støttebeløbet forbliver forene- ligt med fællesmarkedet, er udbetaling af anden og tredje rate af kapitaludvidelsen betinget af, at de ovenfor anførte forpligtelser overholdes, samt at projektet rent faktisk gennemføres med de p(cid:134)regnede resultater (navnlig for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r driftsresultaterne og produktivitetstallene udtrykt i EPKT/ansat samt salg af aktiver). Den franske regering forelægger Kommis- sionen en rapport om udviklingen i omstruktu- reringsprogrammet og om Air France’s økono- miske og finansielle situation. Disse rapporter skal forelægges mindst otte uger før frigørelsen af anden og tredje støtterate i 1995 og 1996. Under hensyntagen til miljø- og markedsudvik- lingen lader Kommissionen planens korrekte gennemførelse samt overholdelsen af de betin- gelser, der er tilknyttet støttens godkendelse, efterprøve af uafhængige konsulenter, der er udvalgt af Kommissionen sammen med den franske regering. « (2) 1994-beslutningen blev indbragt for Retten i Første Instans af luftfartsselskaberne British Airways, SAS, KLM, Air UK, Euralair og TAT, som var sagsøgere i sagen T-371/94, og British Midland, som sagsøger i sagen T-394/94. Retten i Første Instans afsagde dom den 25. juni 1998 i begge sager, hvorved 1994- beslutningen blev annulleret. Begrundelsen for dommen er (præmis 454): »Af undersøgelsen af samtlige i sagerne frem- førte anbringender fremg(cid:134)r det, at begrundelsen for den anfægtede beslutning er mangelfuld p(cid:134) to punkter henholdsvis med hensyn til indkøbet af 17 nye fly til et beløb af 11,5 mia. FRF (jf. ovenfor i præmis 84-120) og med hensyn til Air France’s konkurrencemæssige L 63/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 stilling p(cid:134) nettet for selskabets ruter ud af EØS med den dertil hørende tilførselstrafik (jf. ovenfor i præmis 238-280). Retten finder, at disse to punkter er af væsentlig betydning for hele opbygningen af den anfægtede beslutning. Beslutningen findes derfor at m(cid:134)tte annulleres«. egne delvis Kommissionens kunne finansieres af støtte til omstrukturering af selskabet — og i bekræftende fald af hvilke grunde. « (præmis 114). beslutninger (3) kan ikke finansieres at til at finansiering af til normal eller samt at beslutningen ikke, i det mindste delvis, Hvad ang(cid:134)r den mangelfulde begrundelse for købet af 17 nye fly, minder Retten først om Domstolens retspraksis (2), som de interesserede parter havde p(cid:134)ber(cid:134)bt sig under den administrative procedure inden 1994-beslutningen, og som fastsl(cid:134)r, at inve- steringer regelmæssig fornyelse eller modernisering af en virksomheds produkti- onskapacitet ved hjælp af statsstøtte. Dernæst anfører Retten, at det i 1994-beslutningen »anerkendes, at støtten skal finansiere en investering i fl(cid:134)den ved indkøb af 17 »under alle omstændigheder nye fly« støtten kan forbyder anvendes, finansiere denne investering«, forudsat at »det eneste selvstæn- dige finansielle middel, Air France havde til at bidrage til investeringen, nemlig salg af aktiver, antages kun at indbringe 7 mia. FRF, mens de p(cid:134)gældende investeringsomkost- ninger er p(cid:134) 11,5 mia. FRF«. (præmis 111). Domstolen fastsl(cid:134)r, at købet af de 17 fly »klart udgør en modernisering af Air Frances fl(cid:134)de«, og at Kommissionen i begrundelsen for 1994-beslut- ningen ikke om den undtagelsesvis kunne acceptere, at købet blev finansieret ved hjælp af statsstøtte, ». fordi den mente, at denne retspraksis var uden enhver relevans under den konkrete sags omstændigheder, eller om den mente at fravige princippet, der var fastsl(cid:134)et i denne rets- praksis«. at Kommissionens praksis i dens egne beslutninger afspejler en principiel modstand mod enhver form for driftsstøtte til finansiering af en normal moder- nisering af anlæg og inventar, og Retten konklu- derer: (præmis 112). Retten bemærker, angav, s(cid:134)ledes fremg(cid:134)r ikke af beslutningens »Det begrundelse, at Kommissionen faktisk under- søgte, om moderniseringen af Air Frances fl(cid:134)de i trods ovennævnte retspraksis og praksis (2) Domstolens domme af 24. februar 1987, Deufil mod Kommis- sionen, sag 310/85, Sml. 1987 s. 901, og af 8. marts 1988, Ex(cid:130)cutif regional wallon og SA Glaverbel mod Kommissionen, forenede sager 62 og 72/87, Sml. 1988 s. 1573. (4) (5) Retten tilføjer, at der ikke kan tages hensyn til bemærkningerne fra Kommissionens befuldmægti- gede under retssagen om, at støtten kun skulle anvendes til at nedbringe Air France’s gæld og ikke til indkøb af 17 nye fly, da de blev modsagt af 1994-beslutning begrundelser og da det kun er ændre kommissionsmedlemmerne, begrundelserne i et kollegialt forum. Retten finder desuden, at p(cid:134)standene om, at omstrukturerings- planen ville resultere i en bruttoselvfinansierings- evne der betød, at Air France selv kunne p(cid:134)tage sig investeringsomkostninger, modsiger drifts- begrundelsen for 1994-beslutningen, hvoraf det fremg(cid:134)r, at Air France’s finansielle ligevægt og rentabilitet ved først udgangen af 1996 (præmis 119). genetableret være kan der vil og Hvad ang(cid:134)r Air France’s konkurrenceforhold p(cid:134) selskabets ruter uden for EØS og de tilsvarende fødelinjer, fastsl(cid:134)r Retten, efter først at have mindet om, at nogle af sagsøgerne havde rejst dette spørgsm(cid:134)l under den administrative procedure forud for vedtagelsen af 1994-beslutningen, at »beslutningens begrundelse ikke indeholder nogen som helst henvisning til Air France’s konkurrence- situation uden for EØS« (præmis 270). Retten understreger, at der mangler en analyse af Air Fran- ce’s internationale rutenet, og at betingelserne for støttens godkendelse for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r udbuddet og prispolitikken kun vedrører ruter inden for EØS, skønt Kommissionen i en sag om anvendelsen af R(cid:134)dets forordning nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslut- ninger (3) relevante foretog en analyse af det marked, hvor ruternes substituerbarhed blev taget i betragtning, og skønt Air France’s omstrukture- ringsplan udtrykkeligt forudser en udbygning af langdistanceruterne. P(cid:134) basis heraf fastsl(cid:134)r Retten, at »Kommissionen p(cid:134) baggrund af denne praksis i dens beslutninger og i betragtning af bemærknin- gerne fra de berørte parter var forpligtet til at tage stilling til spørgsm(cid:134)let om de flyruter ud af EØS, (3) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse: EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 63/69 (6) (7) som støttemodtageren Air France befløj i konkur- rence med andre selskaber i EØS« (præmis 273) og s(cid:134)fremt Kommissionen ikke ville udvide godken- delsesbetingelserne til ogs(cid:134) at omfatte Air France’s ruter ud af EØS, »havde den en pligt til i forbin- delse med sin undersøgelse af det relevante marked at vurdere, om flyforbindelser ud af EØS f. eks. fra Paris, London, Rom, Frankfurt, København, Amsterdam eller Bruxelles var substituerbare, og om der med hensyn til disse forbindelser derfor var en konkurrencesituation mellem de luftfartssel- skaber, hvis knudepunkt befandt sig i en af disse byer« (præmis 274). Retten tilføjer, at Air France’s opførsel p(cid:134) ruterne ud af EØS med afgang fra Charles de Gaulle-luft- havnen Paris, kan have følgevirkninger p(cid:134) fødelin- jerne til dette knudepunkt, eventuelt p(cid:134) bekostning fødelinjerne til andre knudepunkter. Følgelig af burde Kommissionen i begrundelsen for sin beslut- ning ligeledes have taget stilling til de sm(cid:134) luftfarts- selskaber situation, da de ofte er afhængige af nogle bestemte ruter. Retten gør endnu engang gældende, at ingen af de betingelser, Kommissionen opstillede i 1994- beslutningen, kan opveje den omstændighed, at begrundelsen for beslutningen ikke tager højde for ruterne ud af EØS. Retten afviser desuden Kommissionens og de andre intervenienters argu- mentation, hvorefter begrænsninger p(cid:134) Air France’s ruter ud af EØS, som reguleres af bilaterale aftaler, kun ville begunstige luftfartsselskaber uden for EØS og dermed ville være klart imod den fælles interesse, idet den anførte, at argumentet ikke var omfattet af kollegialitetsprincippet. Retten konklu- derede, at den ikke kunne undersøge om argumen- tationen vedrørende støttens indvirkning p(cid:134) Air France konkurrencesituation p(cid:134) ruterne uden for EØS og de relaterede fødelinjer, var velbegrundet, og at »Retten (. ) ligeledes ikke er i stand til at tage stilling til argumentationen vedrørende Air Fran- ce’s prispolitik p(cid:134) nettet ud af EØS, som det er gjort gældende, er blevet finansieret af støtten som driftsmæssige foranstaltninger« (præmis 280). (8) skal bemærkes, at alle sagsøgernes øvrige Det anbringender blev afvist som ubegrundede af Retten, b(cid:134)de anbringendet om et ukorrekt forløb af den administrative procedure, og anbringender især grundet p(cid:134) fejlvurderinger og retlige fejl, p(cid:134)standen om, at proportionalitetsprincippet for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r støttebeløbet var overtr(cid:134)dt, ændring af samhandelsvilk(cid:134)rene i et omfang, som strider mod den fælles interesse, eller om at omstrukturerings- planen ikke kunne genoprette Air France’s rentabi- litet. II. RETLIG VURDERING (9) fra hvilken en annulleret EF-traktatens artikel 176 fastsl(cid:134)r, at »den eller de retsakt institutioner, hidrører, eller hvis undladelse er erklæret stridende mod denne traktat, har pligt til at gennemføre de til dommens opfyldelse nødvendige foranstalt- ninger«. institutionen ikke blot (10) Domstolen har præciseret disse bestemmelser som følger: »For at efterkomme dommen og opfylde den fuldt ud, skal tage hensyn til dommens konklusion, men ogs(cid:134) til de præmisser, som har ført til domskonklusionen, og som danner det fornødne grundlag for denne i den forstand, at de er nødvendige, n(cid:134)r det skal afgøres, hvad konklusionen helt præcist g(cid:134)r ud p(cid:134). Det er nemlig disse præmisser, som dels fastsl(cid:134)r, nøjagtig hvilken bestemmelse der anses for ulovlig, dels angiver de nøjagtige grunde til den i konklusionen fastsl(cid:134)ede ulovlighed, og som den p(cid:134)gældende institution skal tage hensyn til, n(cid:134)r den udsteder en anden retsakt i stedet for den, der er blevet annul- leret« (4). Domstolen har desuden understreget, at det p(cid:134)hviler den institution, som den annullerede retsakt hidrører fra, at fastlægge de foranstaltninger, som er nødvendige til opfyldelse af en dom om annullation (5). (11) For at tage behørigt hensyn til Rettens dom i den konkrete sag p(cid:134)hviler det Kommissionen at vedtage en ny beslutning, som omfatter en begrundelse p(cid:134) de to punkter, hvor Retten fandt, at begrundelsen var mangelfuld. Da 1994-beslutningen er annul- leret p(cid:134) grund af formmangler skal Kommissionen ikke, i henhold til artikel 176, gen(cid:134)bne proceduren, som beslutningen bygger p(cid:134), og gennemføre hele proceduren igen inden en ny beslutning kan vedtages. Det er nemlig fast retspraksis, at n(cid:134)r en retsakt annulleres p(cid:134) grund af formmangler eller proceduremæssige mangler, kan den berørte insti- tution genoptage proceduren fra det stade, hvor manglen forel(cid:134) (6). Retten fastsl(cid:134)r i dommen af 25. juni 1998 (præmis 81), at de faktiske omstændig- heder, som gjorde sig gældende p(cid:134) tidspunktet for (4) Domstolens dom af 26. april 1988, Ast(cid:130)ris m. fl. mod Kommissionen, forenede sager 97/86, 193/86, 99/86 og 215/ 86, Sml. 1988 s. 2181, præmis 27. (5) Domstolens dom af 5. marts 1980, K(cid:148)necke mod Kommis- sionen, sag 76/79, Sml. 1980 s. 665, præmis 13 til 15. (6) Domstolens dom af 13. november 1990, Fedesa m. fl. , sag C-331/88, Sml. 1990 s. I-4023, og Førsteinstansrettens dom af 17. oktober 1991, de Compte mod Europa-Parlamentet, sag T-26/89, Sml. 1991 s. II-781, præmis 70. L 63/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 vedtagelsen af beslutningen i 1994, skal danne grundlag for nærværende beslutning, og det følger heraf, at medlemsstaterne og de andre berørte parter allerede har haft lejlighed til at komme med deres bemærkninger under den administrative procedure, som gik forud for 1994-beslutningen, og de proceduremæssige rettigheder er s(cid:134)ledes over- holdt, hvorfor Kommissionen kan vedtage en ny beslutning uden at gen(cid:134)bne proceduren efter trak- tatens artikel 93, stk. 2. Retten anførte i sin dom af 25. juni 1998, at den begrundelse, som kræves i henhold til traktatens artikel 190, klart og utvetydigt skal angive de betragtninger, som den fællesskabsmyndighed, der har udstedt den anfægtede retsakt, har lagt til grund, s(cid:134)ledes at Domstolen kan udøve sin prøvel- sesret, og s(cid:134)ledes at de berørte personer kan f(cid:134) kendskab til grundlaget for den trufne foranstalt- ning, s(cid:134) de kan forsvare deres rettigheder (7). Ifølge fast retspraksis skal spørgsm(cid:134)let om en beslutnings begrundelse opfylde kravene efter traktatens artikel 190, ikke blot vurderes i forhold til ordlyden, men ligeledes til den sammenhæng, hvori den indg(cid:134)r, samt retsreglerne for det p(cid:134)gældende omr(cid:134)de (8). Det skal i denne forbindelse anføres, at selvom Kommissionen i begrundelsen for en beslutning ikke er forpligtet til at behandle alle de faktiske og retlige spørgsm(cid:134)l, som sagsøgerne har p(cid:134)ber(cid:134)bt sig under den administrative procedure, skal den i den mindste tage hensyn til alle sagens omstændig- heder og relevante faktorer, for at Domstolen kan udøve sin legalitetskontrol og give s(cid:134)vel medlems- staterne som borgerne oplysning om, hvorledes den har anvendt traktaten (9). (14) For at opfylde de førnævnte forpligtelser p(cid:134) de to punkter, hvor Retten fandt begrundelsen mangel- fuld, skal Kommissionen først og fremmest under- strege, at støtten til Air France vedrører selskabets omstrukturering. I overensstemmelse med trakta- tens artikel 92, stk. 3, litra c), mener Kommis- sionen, at omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder kan bidrage til udviklingen af visse erhvervsgrene, uden at ændre samhandelsvilk(cid:134)rene p(cid:134) en m(cid:134)de, der strider mod den fælles interesse. Det under Domstolens kontrol, at sørge for den nødvendige s(cid:134)ledes Kommissionen, p(cid:134)hviler (12) (13) interesse. Som led heri disciplin, s(cid:134)ledes at medlemsstaternes interventi- oner ikke er til skade for visse erhvervsgrene set ud fra den fælles r(cid:134)der Kommissionen over den nødvendige skønsmæssige beføjelse til at fastsl(cid:134) og præcisere betingelserne for, at nationale interventioner til fordel for enkelte virksomheder ikke medfører, at (cid:130)n medlemsstats problemer overføres til en anden, og kan anses for at forfølge den fælles interesse i udviklingen af en bestemt erhvervsgren. Kommissionens beslutnings- praksis p(cid:134) omr(cid:134)det blev anført allerede i 1978 i den beretning om konkurrencepolitikken, hvoraf det fremg(cid:134)r, at støtte til kriseramte virksomheder kan være berettiget set i forhold til traktatens bestem- melser, n(cid:134)r den er knyttet til klare omstrukture- ringsplaner, der tilsigter en varig sanering af forhol- dene og genoprettelse af virksomhedernes konkur- renceevne, og n(cid:134)r den er begrænset til det strengt nødvendige for virksomhedens fortsatte drift i over- gangsperioden inden planen bærer frugt (10). Dette i Kommissionens standpunkt blev bekræftet meddelelse om statsstøtte til luftfartssektoren (11), som afspejler Kommissionens praksis i beslutning 94/ vedrørende Aer 94/118/EF (12) 698/EF (13) vedrørende TAP og 94/696/EF (14) vedrørende Olympic Airways, og standpunktet blev mere generelt anvendt i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af krise- ramte virksomheder (15). Lingus, eller flere »led i at omstruktureringsstøtten er I sidstnævnte dokument minder Kommissionen om, en gennemførlig, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens rentabi- sigt. Omstruktureringsstøtten længere litet p(cid:134) omfatter normalt følgende et elementer: en reorganisering og rationalisering af til et mere effektivt virksomhedens aktiviteter niveau, hvilket indebære, at virksom- typisk vil heden opgiver urentable eller tabsgivende aktivi- teter, en omstrukturering af de aktiviteter, der kan gøres konkurrencedygtige, samt udvikling og omstilling til nye, rentable aktiviteter. Den fysiske omstrukturering ledsages normalt af en finansiel omstrukturering (kapitaltilførsel, gældsnedsættelse). af (7) Domstolens dom af 14. februar 1990, Delacre m. fl. mod Kommissionen, sag C-350/88, Sml. 1990 s. I-395, præmis 15. (8) Ibid. , præmis 16. Jf. desuden Domstolens dom af 2. april 1998, Kommissionen mod Sytraval og Brink’s France, sag C- 367/95 P, Sml. 1998, s. I-1719, præmis 63. (9) Domstolens domme af 24. oktober 1996, Bremer Vulkan mod Kommissionen, forenede sager C-329/93, C-62/95 og C-63/95, Sml. 1996 s. I-5151, præmis 32, og dom af 17. januar 1995, Publishers Association mod Kommissionen, sag C-360/92 P, Sml. 1995 s. I-23, præmis 39. (10) Jf. punkt 227, 228 og 177 i den ottende beretning om konkurrencepolitikken. (11) EFT C 350 af 10. 12. 1994, s. 5. (12) EFT L 54 af 25. 2. 1994, s. 30. (13) EFT L 279 af 28. 10. 1994, s. 29. (14) EFT L 273 af 25. 10. 1994, s. 22. (15) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 63/71 sikre Omstruktureringsplanen skal bl. a. tage højde for de faktorer, der l(cid:134) til grund for virksomhedens vanske- ligheder, udbud og efterspørgsel p(cid:134) markedet for de p(cid:134)gældende produkter samt den forventede udvik- ling og virksomhedens specifikke stærke og svage sider. Omstruktureringsplanen skal en velordnet overgang til en ny økonomisk struktur, hvor der er skabt sikkerhed for virksomhedens rentabilitet p(cid:134) længere sigt, og hvor den kan klare sig ved egen hjælp uden behov for yderligere stats- støtte. « (stk. 2. 1). N(cid:134)r Kommissionen p(cid:134) grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92 skal vurdere en omstrukturering, der indebærer stats- støtte, skal Kommissionen først fastsl(cid:134), om virk- somhedens genetablering kan anses for et m(cid:134)l for Kommissionens fællesskabspolitik. Dernæst verifi- cerer Kommissionen, om støtten gør det muligt at genoprette virksomhedens rentabilitet, samt at den st(cid:134)r i et rimeligt forhold til omstruktureringens omkostninger og fordele og ikke medfører uberet- tiget konkurrencefordrejninger. I den forbindelse kan Kommissionen stille visse betingelser for støt- tens godkendelse. (15) Kommissionen fandt i 1994-beslutningen, at det i dette tilfælde var interesse at fremme en vellykket omstrukturering af Air France og sikre selskabets levedygtighed p(cid:134) længere sigt, og Retten anfægtede heller ikke denne vurdering (præmis 235 i dommen). i Fællesskabets Om begrundelsen vedrørende finansiering af fl(cid:134)defornyelsen (16) Inden for ovennævnte retningslinier, og mere specifikt vedrørende finansiering af Air Frances indkøb af nye fly i løbet af omstruktureringspe- rioden, bør det at virksomhedens fremhæves, omstrukturering er baseret p(cid:134) en omfattende og uafhængig plan, som skal sikre, at virksomheden inden for rimelig tid igen bliver levedygtig uden at der ydes anden støtte (16). Air France’s omstrukture- ring omfatter en omorganisering og rationalisering af selskabets aktiviteter, planlagte omkostningsre- duktioner, nedlæggelse af visse urentable flyruter, effektivitets- og produktivitetsforbedringer, afhæn- delse af aktiver, reduktion af virksomhedens bety- sammen delige omkostninger, finansielle alt (16) Jf. fodnote 11, punkt V. 2. 38. foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre fornyet rentabilitet. Samtlige foranstaltninger finan- sieres delvist ved, at virksomheden tilføres kapital p(cid:134) i alt 20 mia. FRF. Som det anføres i rapporten fra konsulentfirmaet Lazard Fr(cid:138)res, er kapitaltil- førslen s(cid:134)ledes et væsentligt element og kan ikke adskilles fra virksomhedens generelle omstrukture- ring. Foranstaltningerne (17) Omstruktureringens omfattende karakter og reka- pitaliseringens afgørende rolle indebærer, at hele støttebeløbet anvendes til at finansiere omstruktu- reringsforanstaltningerne. er enten rent strukturelle, som f. eks. aktiviteternes omorganisering, sociale (17), som dem, der medfører nedskæringer i medarbejderstaben (afskedigelser, førtidspension, mv. ) eller finansielle, f. eks. eftergi- velse af virksomhedens kumulerede gæld eller dækning af underskud i omstruktureringspe- rioden (18). Der kan ogs(cid:134) være tale om foranstalt- ninger i forbindelse med virksomhedens normale drift. Typen af foranstaltninger, som støtten medfi- nansierer, er ikke afgørende, s(cid:134)længe de indg(cid:134)r i en omstruktureringsplan, som kan genoprette virksomhedens rentabilitet, og s(cid:134)længe ovennævnte betingelser med hensyn til proportionalitet og fravær af uberettigede konkurrencefordrejninger, i øvrigt er opfyldt (19). I denne sag er købet af nye fly et led i Air France’s omstruktureringsplan. Hvis fl(cid:134)den ikke fornyes, ville det indebære en risiko for, at omstruktureringen mislykkes, hvilket Kom- missionen anførte i 1994-beslutningen. Retten fandt, at beslutningen p(cid:134) dette punkt var velbe- grundet (præmis 102 i dommen). Kommissionen mener derfor, at der ikke er noget til hinder for, at støtten til Air France anvendes til fl(cid:134)defornyelsen. (18) Det er korrekt, som Retten anfører i præmis 113, at driftsstøtte til den almindelige modernisering af anlæg og udstyr, der fritager virksomheden for omkostninger, som den normalt skulle afholde som i princippet ikke kan led i dens løbende drift, undtages fra forbuddet i traktatens artikel 92, stk. 1, med mindre effekt opvejes af et af de form(cid:134)l af fælles interesse, som er driftsstøttens fordrejende (17) Ibid. (18) Jf. punkt 228 i den ottende beretning om konkurrencepoli- tikken. (19) Førsteinstansrettens dom af 5. november 1997, Ducros mod Kommissionen, sag T-149/95, Sml. 1997, s. II-2031, præmis 65. Jf. ogs(cid:134) Kommissionens beslutninger som offentliggjort i deres helhed: ABB (EFT L 309 af 13. 12. 1993, s. 21), Pape- lera Espa(cid:157)ola (EFT C 123 af 5. 5. 1993, s. 7), Bull (EFT L 386 af 31. 12. 1994, s. 1. ), Iritecna (EFT L 330 af 13. 12. 1995, s. 23), Seda de Barcelona (EFT L 298 af 21. 11. 1996, s. 14), SEAT (EFT L 88 af 5. 4. 1996, s. 7), Compagnie G(cid:130)n(cid:130)- rale Maritime (EFT L 5 af 9. 1. 1997, s. 40), Aircraft Services Lemverder (EFT L 306 af 11. 11. 1997, s. 19) og Kommissio- nens mange beslutninger om ikke at rejse indvendinger, offentliggjort i resume: f. eks. Bayerische Zellstoff (SG 93/D/ 18262), Polte (SEK(97) 1055), Magdeburger Stahlbau (SEK(97) 1271), Koenitz (SEK(97) 546/2) osv. L 63/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 den under anført i samme artikels stk. 2 og 3 (20). De interesse- rede parters henvisning til retspraksis i Deufil og Glaverbel-sagerne administrative procedure skal ses i denne sammenhæng. Selv om fl(cid:134)defornyelsen i denne sag ikke udgør en første investering og ikke vedrører supplerende eller nyt indg(cid:134)r fl(cid:134)defornyelsen imidlertid i en udstyr (21), generel nærmere omstruktureringsplan, indhold er angivet ovenfor, til forskel for den situa- tion, der l(cid:134) til grund for retspraksis i de to omtalte sager. hvis (19) Dertil kommer, at de investeringer, som de to sager omhandlede, fandt sted p(cid:134) et tidspunkt med stor overkapacitet p(cid:134) de relevante markeder, og i Deufil-sagen havde virksomheden takket være investeringerne kunnet fordoble sin produktionska- pacitet. I det foreliggende tilfælde kan det derimod anføres, at købet af nye fly ikke indebærer, at Air France’s udbud af flysæder øges, samt at det euro- pæiske transportmarked i 1994 ikke var inde i en krise med strukturel overkapacitet, jf. nedenfor. (20) Det kan tilføjes, at de franske myndigheder i deres anmeldelse til Kommissionen af 18. marts 1994 meddelte, at Air France’s gæld ville blive reduceret fra 34 mia. FRF til 15 mia. FRF mellem ultimo 1993 og ultimo 1996 som følge af kapitaltilførslen. Konsulentfirmaet Lazard Fr(cid:130)res’ rapport, som er vedlagt følgende udvikling i Air France’s egenkapital og nettogæld i løbet af denne periode: anmeldelsen, forudser iøvrigt (mia. FRF) 1993 1994 1995 1996 Egenkapital (0,4) 7,1 11,7 17,4 (1) Nettogæld 34,1 25,1 20,7 15,2 (1) (1) Eksklusive tilbagediskonteret leje p(cid:134) 6,9 mia. FRF og inden behandling af konvertible obligationer for 1,25 mia. FRF. Det fremg(cid:134)r af tabellen, at Air France’s nettogæld forventedes at falde med 18,9 mia. FRF mellem ultimo 1993 og ultimo 1996. Hvis der tages hensyn (20) Domstolens dom af 15. maj 1997, Siemens mod Kommis- sionen, sag C-278/95 P Sml. 1997, s. I-2507, præmis 23, som stadfæster Førsteinstansrettens dom i sag T-459/93, Sml. 1995, s. II-1675, præmis 48. (21) Det skal bemærkes, at udvidelsen af begrebet driftsstøtte til at omfatte genanskaffelsesinvesteringer, jf. retspraksis i Glaverbel og Deufil-sagerne ikke nødvendigvis stemmer overens med begrebets anvendelse inden for økonomisk teori. løbet af første til den yderligere gældsætning i halv(cid:134)r af 1994, ansl(cid:134)r Kommissionen, at den samlede støtte til Air France tjener til at nedsætte virksomhedens gæld samtidig med at egenkapi- talen øges, og ikke til at finansiere anskaffelse af nye fly. Finansierings-oversigten i konsulentrap- porten fra Lazard Fr(cid:138)res viser ogs(cid:134), at midlerne fra afhændelse af aktiver (7 mia. FRF) og selvfinansie- ringsevnen (12,1 mia. FRF), som inkluderer b(cid:134)de overskud, henlæggelser og afskrivninger, er mere end tilstrækkelige til at dække finansieringsbehovet (14 mia. FRF), herunder flyinvesteringer p(cid:134) 11,5 mia. FRF. Det skal sluttelig anføres, at under omstruktureringsprocessen andrager nettoudgif- terne til flyvinvesteringer ikke 11,5 mia. FRF men 6,2 mia. FRF, hvoraf 3,5 mia. FRF er afsat til inve- steringer i fly, da den anmeldte omstrukturerings- plan er opført 4,1 mia. FRF og 1,2 mia. FRF fra henholdsvis afhændelse af fly og salg af flyreserve- dele i perioden 1994-1996. Om begrundelsen vedrørende Air France’s konkurrencemæssige situation p(cid:134) ruter uden for EØS (21) Med hensyn til Air France’s konkurrencemæssige situation p(cid:134) selskabets rutenet til tredjelande uden for EØS, skal det først og fremmest bemærkes, at de relevante markeder, som Kommissionen defi- nerer i en statsstøttesag, er mere globale end dem, som Kommissionen analyserer i konkurrencesager som forelægges den i henhold til traktatens artikel 85 og 86 eller forordning (EØF) nr. 4064/89. Kommissionens meddelelse om statsstøtte til luft- fartssektoren fastsl(cid:134)r s(cid:134)ledes, at det geografiske marked, der skal tages i betragtning for at afgrænse støttens virkninger p(cid:134) konkurrencen kan være enten EØS som helhed eller et specifikt regionalt marked (22), der er specielt kendetegnet ved konkur- rence, medens Kommissionen, n(cid:134)r den anvender traktatens artikel 85 og 86 p(cid:134) civilluftfartsmarke- derne, til dels foretager en analyse rute for rute (23). (22) Ved dommen af 25. juni 1998 stadfæstede Retten denne fremgangsm(cid:134)de. I 1994-beslutningen foretog Kommissionen nemlig ikke en undersøgelse rute for rute inden for EØS, men anlagde et globalt syn p(cid:134) spørgsm(cid:134)let om Air France’s konkurrencemæs- situation p(cid:134) hele dette marked. Retten sige (22) Jf. fodnote 11, punkt V. 2. 38. 4). (23) Domstolens dom af 11. april 1989, Ahmed Saeed Flugreisen og Silver Line Reiseb(cid:129)ro mod Zentrale zur Bek(cid:132)mpfung unlauteren Wettbewerbs, sag 66/86, Sml. 1989 s. 803, præmis 40 til 46. Førsteinstansrettens dom af 19. maj 1994, Air France mod Kommissionen, sag T-2/93, Sml. 1994 s. II-323, præmis 45 og 80 til 85. Kommissionens beslutning 92/ 213/EØF, British Midland/Aer Lingus, EFT L 96 af 10. 4. 1992, s. 34; Air France/Sabena, EFT C 272 af 21. 10. 1992; af 27. november 1992, British Airways/TAT, EFT C 326 af 11. 12. 1992; af 20. juli 1995, Swissair/Sabena, EFT C 200 af 4. 8. 1995 s. 10; 96/180/EF, LH/SAS, EFT L 54 af 5. 3. 1996, s. 28. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 63/73 standpunkt, godkendte s(cid:134)ledes Kommissionens b(cid:134)de hvad ang(cid:134)r begrundelsen (præmis 269) og selve princippet (præmis 288). Som følge heraf mener Kommissionen, at den kan foretage en lignende global analyse af ruterne uden for EØS. fastsl(cid:134)r Kommissionens (23) Hvad ang(cid:134)r de begrænsninger, der eventuelt skal p(cid:134)lægges, for at mindske støttens fordrejende effekt eller p(cid:134)virkning af samhandelen mellem medlems- staterne, rammebestem- melser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, at omstrukturerings- planen skal indebære en kapacitetsnedskæring, n(cid:134)r der er en strukturel overkapacitet p(cid:134) det relevante EF-marked. N(cid:134)r der ikke er nogen overkapacitet, forholder det sig imidlertid anderledes: »Hvis der p(cid:134) den anden side ikke er tale om strukturel over- kapacitet p(cid:134) det relevante marked i Fællesskabet, hvor støttemodtageren udøver sin virksomhed, vil Kommissionen normalt ikke kræve en kapacitets- nedskæring til gengæld for støtten. Kommissionen vil imidlertid sikre sig, at støtten udelukkende anvendes til at genoprette virksomhedens rentabi- litet og ikke giver støttemodtageren mulighed for at udvide produktionskapaciteten under omstrukture- ringen, med mindre dette er af væsentlig betydning for genoprettelse af rentabiliteten og ikke forvrider konkurrencen ud over hvad der er acceptabelt« (24). Dette standpunkt er bekræftet ved retspraksis, som betragter en kapacitetsnedskæring som en accep- tabel modydelse for konkurrencefordrejninger (25). Hvad ang(cid:134)r eventuelle afbødende foranstaltningers proportionale karakter er det fastsl(cid:134)et i retspraksis, at der ikke behøver at være et bestemt kvantitativt forhold mellem støttebeløbene og omfanget af de kapacitetsnedskæringer, foretages. Kommissionens vurdering begrænser sig i denne forbindelse ikke alene til en kontrol p(cid:134) grundlag af økonomiske kriterier alene; den kan ligeledes »tilgodese en lang række forskellige hensyn af poli- tisk, økonomisk eller social art, som led i udøvelsen af sine skønsmæssige beføjelser« (26). skal der (24) For at sikre, at samhandlen ikke p(cid:134)virkes i et omfang, som strider mod den fælles interesse har Kommissionen i den konkrete sag stillet følgende hovedbetingelser støttens godkendelse: Air France giver tilsagn om, at støtten kun anvendes til omstruktureringsform(cid:134)l, under omstrukturerings- planens forløb begrænses Air France’s fl(cid:134)de til 146 fly og selskabets udbud af pladser m(cid:134)lt i ASK til for jf. fodnote 19, præmis 67. (24) Jf. fodnote 15. (25) Ducros-dommen, (26) Førsteinstansrettens dom af 24. oktober 1997, Wirschaftsverei- nigung Stahl mod Kommissionen, sag T-244/94, Sml. 1997, s. II-1963, præmis 111, med henvisning til Domstolens dom af 3. oktober 1985, Tyskland mod Kommissionen, sag 214/83, Sml. 1985, s. 3053, præmis 33. inden for EØS underkastes en destinationer begrænsning, Air France m(cid:134) endvidere ikke udøve en dominerende indflydelse p(cid:134) priserne p(cid:134) dets ruter inden for EØS (price leadership), Air France m(cid:134) ikke modtage fortrinsbehandling for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r trafikrettigheder, og endelig begrænses Air France’s ruteflyvning mellem Frankrig og de andre EØS-lande til 89 ruter. Vedrørende disse betin- gelser skal det nævnes, at kravet om, at Air France ikke m(cid:134) modtage fortrinsbehandling for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r trafikrettigheder og begrænsningen til 146 fly gælder for hele rutenettet, ogs(cid:134) ruter til tredjelande. Kommissionen har som led i udøvelsen af sine globale skønsmæssige beføjelser valgt ikke at til udstrække de andre ovennævnte betingelser ruterne uden for EØS, særligt forbuddet mod at være prisførende og begrænsningen af udbuddet m(cid:134)lt i ASK, af følgende tre grunde: — der er afgivet seriøse garantier vedrørende samt- lige ruter — i 1994 p(cid:134)virkedes konkurrence- og samhandels- vilk(cid:134)rene inden for EF i langt højere grad af udviklingen p(cid:134) ruterne inden for EØS end af udviklingen p(cid:134) ruterne udenfor EØS — udstrækningen af ovennævnte betingelser til at omfatte ruterne ud af EØS ville primært være til fordel for luftfartsselskaber fra tredjelande. (25) Med til det første hensyn omstrukturering punkt mener Kommissionen, at tilsagnet om kun at anvende støtten til Air France’s og fly, som fuldt ud begrænsningen af antallet af gælder for ruterne uden for EØS, allerede udgør væsentlige modydelser for støtten til Air France. Som det er p(cid:134)vist ovenfor, m(cid:134) kapitaltilførslen p(cid:134) 20 mia. FRF anses for udelukkende at være anvendt til gældsnedbringelse og er ikke brugt til at føre en prispolitik eller anden politik, som kunne være tabsgivende. Den anmeldte omstruktureringsplan begrænser desuden antallet af fly til 146 i omstruk- tureringsperioden, og ledsages desuden af en svag reduktion i det samlede antal af udbudte sæder. I luftfartssektoren meddelelsen om statsstøtte til statsstøtte- understreger Kommissionen, at det finansierede programs ». form(cid:134)l ikke m(cid:134) være at øge det p(cid:134)gældende luftfartsselskabs kapacitet og udbud, skade for dets direkte europæiske konkurrenter«, og at »under alle omstændigheder m(cid:134) programmet derfor ikke føre til en stigning der er større end markedets vækst, i antallet af fly eller (sæder), der udbydes p(cid:134) de relevante kapacitet markeder« (27). til (27) Jf. fodnote 11, punkt V. 2. 38. 4). L 63/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 (26) i sin værste anførte I 1994-beslutningen skønnede Kommissionen imidlertid, at det europæiske lufttransportmarked ikke var i krise som følge af strukturel overkapa- citet, og at situationen inden for luftfartssektoren ikke begrundede en generel kapacitetsreduktion. P(cid:134) de to punkter godkendte Retten Kommissionens ræsonnement (dommens præmis 365 og 367). Det bør tilføjes, at civilluftfarten er en af de sektorer, der i de sidste 50 (cid:134)r har oplevet den kraftigste vækst p(cid:134) længere sigt. Væksten fortsatte selv i (cid:134)rene 1990- 1994, skønt det var en periode hvor luftfarten ople- nogensinde. vede Som krise Kommissionen 1994-beslutningen, skønnes den langsigtede vækst at udgøre 6 % om (cid:134)ret. I denne forbindelse fremst(cid:134)r den svage reduk- tion i antallet af udbudte sæder i Air France under planens varighed, hvilket svarer til en fastfrysning af selskabets produktionskapacitet, i sig selv som en meget alvorlig begrænsning, især fordi der ikke er planer om alliancer med andre store luftfartssel- skaber. Prognoserne med hensyn til trafikudvik- lingen p(cid:134) Air France’s ruter uden for EØS i perioden som blev meddelt Kommissionen i april 1994, viser i øvrigt for samt- lige større verdensregioner at væksten i Air France’s trafikvolumen ligger betydeligt under væksten i den samlede trafik m(cid:134)lt i passager-kilometre (f. eks. [. ] (28) imod [. ] for Nordamerika, [. ] mod [. ] for Sydamerika, [. ] mod [. ] for Asien/ Stillehavsomr(cid:134)det, sluttelig bemærkes, at der i praksis kun er en meget svag risiko for, at Air France skulle benytte sig af støtten til at øge kapaciteten og indsætte flere fly p(cid:134) ruterne til tredjelande, idet den kapacitet, som Air France kan udbyde p(cid:134) ruter tredjelande er underlagt bilaterale aftaler, som kun kan ændres med det berørte tredjelands accept, som anført nedenfor. Dertil kommer, at kort- og mellemdi- stanceflyene, som anvendes p(cid:134) ruterne inden for EØS, d(cid:134)rligt kan erstatte langdistanceflyene p(cid:134) de interkontinentale ruter, som udgør en væsentlig del af ruterne uden for EØS. osv. ). Det 1994-1996, skal til at den »tredje luftfartspakke«, som tr(cid:134)dte i kraft den 1. fuld januar 1993 giver EF-luftfartsselskaber frihed til at fastlægge priser, tidsplaner og sædeka- pacitet p(cid:134) alle ruter inden for EØS. Derimod er betingelserne for beflyvning af ruterne mellem de forskellige EØS-medlemslande og lande uden for EØS for en stor dels vedkommende fastsat ved bilaterale aftaler. Med undtagelse af visse transatlan- tiske ruter begrænser aftalerne nøje den udbudte kapacitet og mulighederne for prisændringer. Det er derfor naturligt, at risikoen for, at statsstøtte anvendes finansiere illoyal konkurrence- mæssig praksis p(cid:134) ruter inden for EØS er meget større end p(cid:134) ruterne uden for EØS. I meddelelsen anførte om statsstøtte Kommissionen i øvrigt udtrykkeligt, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r forbindelserne med tredjelande, at »betingel- serne for markedsadgang og konkurrencebegræns- ning som fastlagt i de fleste bilaterale aftaler med tredjelande synes desuden at være langt mere økonomisk vigtige end en eventuel statsstøtte« (29). luftfartssektoren til at til (28) En tredjedel af de gældende bilaterale aftaler mellem Frankrig og lande uden for EØS i 1994, indeholder s(cid:134)ledes en bestemmelse om udpegning af et enkelt luftfartsselskab, hvilket begrænser antallet af luftfartsselskaber, Frankrig kan udpege, til (cid:130)t enkelt. Næsten alle disse aftaler indeholder bestemmelser som sætter grænser for hele eller dele af udbuddet (hvad ang(cid:134)r beflyvningens hyppighed, sædekapacitet mv. ), fra det eller de luftfartssel- skaber, den enkelte part udpeger. Det er kun en meget lille andel af de bilaterale aftaler, Frankrig har undertegnet, der ikke indeholder en præcis bestemmelse, der begrænser udbuddet. De bilate- rale relationer mellem Frankrig og USA er et særtilfælde, for efter opsigelsen af luftfartsaftalen mellem dem i 1992 skulle hvert af de to parter godkende den kapacitet, der udbydes af hvert af luftfartsselskaberne for hver luftfartssæson. Priserne er fuldstændigt omfattet af Frankrigs bilaterale aftaler, idet princippet om gensidig godkendelse af de p(cid:134)gældende stater anvendes næsten systema- tisk (30). Endelig begrænser alle disse bilaterale aftaler udpegningsmulighederne til kun at omfatte luftfartsselskaber, der i overvejende grad ejes og faktisk kontrolleres af franske statsborgere. (27) Hvad ang(cid:134)r det andet punkt skal det først generelt p(cid:134)peges, at det er logisk, at Kommissionen ganske logisk p(cid:134)lægger flest begrænsninger p(cid:134) Air France’s ruter inden for EØS, da det er her, at støtten har s(cid:134) langt den største effekt, og Kommissionen har til opgave at ikke ændrer samhandelsvilk(cid:134)rene p(cid:134) en m(cid:134)de, der strider mod den fælles interesse. Det skal dernæst understreges, sikre, at denne effekt (29) Blandt de ruter uden for EØS, som kunne blive p(cid:134)virket af støtten til Air France, m(cid:134) der skelnes mellem direkte forbindelser mellem Frankrig og (28) Denne udgave af beslutningen er blevet tilpasset s(cid:134)ledes at fortrolige oplysninger ikke anføres. (29) Jf. fodnote 11, punkt II. 2. 11. (30) Jf. ICAO’s samling af kodificerede sammendrag af bilaterale aftaler om lufttransport. 12. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 63/75 (30) (31) landene uden for EØS, og indirekte forbindelse mellem de andre EØS-lande og ikke-EØS-landene, som g(cid:134)r over knudepunktet i Paris-CDG-luft- havnen. P(cid:134) markederne for ruter mellem Frankrig og lande uden for EØS, konkurrerer Air France i praksis ikke direkte med andre EF-luftfartsselskaber, som ikke er franske, p(cid:134) grund af restriktionerne i de bilaterale aftaler med hensyn til luftfartsselskabets nationalitet. Bestemmelsen om udpegning af et enkelt luftfartsselskab, der indg(cid:134)r i mange aftaler, forhindrer desuden, at der udpeges franske luftfarts- selskaber som konkurrenter til Air France. Selv om et andet fransk luftfartsselskab fik lyst til at træde ind p(cid:134) markedet navnlig p(cid:134) grund af betingelsen om, at Air France ikke m(cid:134) modtage nogen fortrins- behandling, sætter de andre begrænsninger i de bilaterale aftaler hvad ang(cid:134)r tariffer og udbud under alle omstændigheder meget snævre grænser for konkurrencevilk(cid:134)rene. Det skal især fremhæves, at kravet om gensidig godkendelse af priserne i reali- teten udelukker enhver risiko for, at et af de udpe- gede luftfartsselskaber p(cid:134) en rute uden for EØS fører en aggressiv prispolitik, hvilken gør forbuddet mod at være prisførende (price leadership) virk- ningsløst. En begrænsning af Air France’s udbud p(cid:134) ruter uden for EF ville næppe heller have nogen virkning, fordi de snævre rammer med hensyn til priserne gør det mindre interessant for et luftfarts- selskab at øge sit udbud af sæder kraftigt p(cid:134) disse ruter, forudsat at de bilaterale aftaler overhovedet tillader en s(cid:134)dan kapacitetsudvidelse. P(cid:134) de nordat- lantiske ruter, som er langt det største marked for interkontinentale ruter, der udg(cid:134)r fra Frankrig, har den kontrol, som de franske og amerikanske myndigheder har udøvet siden 1992, i praksis til form(cid:134)l at begrænse stigningen i udbudt kapacitet. for beflyvninger P(cid:134) markedet via indirekte Paris-CDG mellem andre EØS-lande og lande uden for EØS, er der en vis konkurrence mellem Air France og selskabets vigtigste EF-konkurrenter, sig af knudepunkter. som ligeledes benytter Konkurrencevilk(cid:134)rene her begrænses imidlertid ogs(cid:134) af de restriktive bestemmelser i de bilaterale aftaler mellem lande i og uden for EØS, hvis virk- ning er beskrevet oven for. Generelt set er det ifølge aftalerne ikke muligt under »den sjette frihedsrettighed« for et luftfartsselskab at være pris- førende. De p(cid:134)gældende forbindelser er desuden fordi en kun delvist direkte rute d(cid:134)rligt kan sammenlignes med en indi- rekte rute, der indebærer transittid, ofte et flyskift, og nogle gange lufthavnsskift med den medføl- substituerbare indbyrdes, gende risiko for bagagen. Kommissionen mener, at knudepunktet Paris-CDG til en vis grad er substi- tuerbart med andre knudepunkter i EF inden for de markeder, der undersøges. Denne mulighed vedrører det kundesegment, der primært interes- serer sig for attraktive priser, først og fremmest turister. derimod Substitueringsmuligheden er meget lille for forretningsrejsende, som især ser p(cid:134) rejsetiden, og servicekvaliteten. Det er imidlertid p(cid:134) forretnings- kundesegmentet, at luftfartsselskabernes margener er højest, og risikoen for konkurrencefordrejning som følge af misbrug af støtten størst. afgangstiderne overholdelse af (32) Det at skal flyankomster kombinerede ligeledes bemærkes, lufthavnen Paris-CDG i 1994 ikke var et effektivt knudepunkt, som optimalt og -afgange. Den gennemsnitlige transittid var i 1992 p(cid:134) 2 timer og 48 minutter for Air Francepassagerer og selskabets ruteplan tilbød i begyndelsen af 1994 gennemsnitligt 16 mulige transitforbindelser pr. ankomst (m(cid:134)lt i hensigtsmæssige muligheder) mod Lufthansa’s 23 i Frankfurt og KLM’s 29 i Amsterdam. Desuden udg(cid:134)r de fleste indenlandske flyruter i Frankrig fra lufthavnen i Paris-Orly, som ligger godt 40 km fra Paris-CDG, og de to luft- havne er meget d(cid:134)rligt forbundne. Dette dobbelte handicap skader Paris-CDG knudepunktets substi- tueringsmuligheder. Antallet af Air France passa- gerer, der transit mellem EØS-lande (eksklusive Frankrig) og ikke-EØS lande, udgjorde i 1991 og 1993 kun henholdsvis ca. 4 % og 5 % af selskabets trafik. Det kan udledes heraf, at støttens virkning knudepunktet Paris-CDG m(cid:134) betragtes som meget begrænset. Situationen for de sm(cid:134) luftfartsselskaber, som beflyver Paris-CDG og andre store europæiske knudepunkter, vil derfor kun blive lidet p(cid:134)virket. fødelinjerne rejste i p(cid:134) til (33) Hvad ang(cid:134)r det tredje punkt, fremg(cid:134)r det af det foreg(cid:134)ende med hensyn til de restriktioner, som p(cid:134)lægges ved de bilaterale aftaler med hensyn til udpegning, at enhver begrænsning af Air France’s kapacitet eller priser p(cid:134) ruter mellem Frankrig og ikke-EØS-lande primært vil være til fordel for luft- fartsselskaber med hjemsted uden for EØS i de tilfælde, hvor de bilaterale aftaler er en smule flek- sible. En begrænsning af den kapacitet, der udbydes af Air France p(cid:134) de transatlantiske ruter mellem Frankrig og USA, hvor selskabet allerede i en (cid:134)rrække har haft problemer med at klare sig over for de mere effektive amerikanske luftfartssel- af skaber, som tegnede totredjedele sig for L 63/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 i 1993, ville endelig være til direkte markedet fordel for de amerikanske luftfartsselskaber i og med, at de franske myndigheder ikke vil kunne overføre de restriktioner, der p(cid:134)lægges Air France, til de amerikanske myndigheder i samme omfang. En s(cid:134)dan situation ville stride imod den fælles in- teresse, som tværtimod kræver, at EF’s civilluft- fartssektor udvikles. (34) Hvis man foruden de bilaterale aftaler ogs(cid:134) begrænser Air France’s muligheder for pris- og kapacitetsmæssigt at tilpasse udbuddet p(cid:134) dets interkontinentale ruter, der udg(cid:134)r fra Frankrig, risi- kerer man desuden at sætte genetableringen af virksomhedens rentabilitet p(cid:134) spil. Air France er nemlig sammen med KLM, British Airways og Lufthansa blandt de fire EF-luftfartsselskaber med et verdensomspændende rutenet, som udg(cid:134)r fra deres hjemlande. Eksistensen af dette net og logoet luftfartsselskabets vigtigste »Air France« er to af trumfer i en situation med en stadig skærpet konkurrence fra luftfartsselskaber fra lande uden for EØS, især p(cid:134) de transatlantiske forbindelser. III. KONKLUSION (35) Ovenst(cid:134)ende argumenter opfylder kravene om begrundelse p(cid:134) de to punkter, hvor 1994-beslut- ningen var mangelfuldt begrundet. Hvad ang(cid:134)r de andre punkter henviser Kommissionen til betragt- ningerne i 1994-beslutningen, som m(cid:134) anses for en integreret del af nærværende beslutning, uden at det er nødvendigt at gengive dem fuldt ud her. (36) Kommissionen konstaterer endvidere, at annulle- ringen af 1994-beslutningen indebærer, at de tre beslutninger, som den vedtog henholdsvis den 21. juni 1995, 24. juli 1996 og 16. april 1997 om udbe- taling af anden og tredje l(cid:134)netranche til Air France, ikke længere har noget retsgrundlag. Under disse omstændigheder er der ingen grund til p(cid:134) ny at modsætte sig udbetalingen af de p(cid:134)gældende tran- cher. Kommissionen henviser i den forbindelse til begrundelsen i de skrivelser, den har tilsendt de franske myndigheder den 5. juli 1995 (31), 31. juli juni 1997 (33), som ligeledes m(cid:134) 1996 (32) og 10. betragtes som integrerede dele af denne beslut- ning — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Frankrigs støtte til Air France i perioden 1994-1996 i form af en kapitalforhøjelse p(cid:134) 20 mia. FRF, som udbe- taltes i tre trancher, er forenelig med fællesmarkedet og aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsom- r(cid:134)de i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), i betragtning af de forpligtelser og betingelser, der er anført i artikel 1 og 2 i beslutning 94/653/EF, og som er gengivet i del I af nærværende beslutning. Artikel 2 Kommissionen har ingen indvendinger mod udbeta- lingen af anden og tredje tranche af den kapitalforhøjelse i Air France, der fandt sted i 1995 og 1996. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Neil KINNOCK Medlem af Kommissionen (31) EFT C 295 af 10. 11. 1995, s. 2. (32) EFT C 374 af 11. 12. 1996, s. 9. (33) EFT C 374 af 10. 12. 1997, s. 6 (kapitalisering af det hidtil spærrede beløb p(cid:134) 1 mia. FRF)


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi direktiivin 91/628/ETY liitteen muuttamisesta pysähdyspaikkojen kautta kuljetettavien sikojen osalta

eurovoc_concepts:
protection of animals
swine
technical standard
transport of animals
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 07. 1998 KOM(1998) 478 lopull. 98/0248 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI direktiivin 91/628/ETY liitteen muuttamisesta pysähdyspaikkojen kautta kuljetettavien sikojen osalta (komission esittämä) PERUSTELU T Kläinten suojelua kuljetuksen aikana koskevat yhteisön säännöt vahvistetaan neuvoston direktiivissä 91/628/ETY1, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/29/EY2. Kyseisen direktiivin liitteessä olevan VII luvun 5 kohdassa edellytetään, että eläimet on purettava autosta pysähdyspaikalla. Siat voivat stressaantua erityisen herkästi kuljetusten aikaisten purkausten ja lastausten yhteydessä. Viimeaikainen tekninen kehitys eläinten kuljetuksessa käytetyissä maantieajoneuvoissa on mahdollistanut sikojen kuljetukseen aikaisempaa paljon paremmin soveltuvien ajoneuvojen rakentamisen. Saattaa olla pysähdyspaikoilla jalostussikojen erityisen terveysaseman säilyttämiseksi. jalostussikojen oleskelu tarpeen sallia erillään muista sioista Tämän vuoksi on suotavaa säätää mahdollisuudesta lepuuttaa, ruokkia ja juottaa siat sekä huolehtia niistä pysähdyspaikalla tiukkoja edellytyksiä noudatetaan. ilman kuorman purkamista, jos hyvin eläinten suojaaminen kuljetusten aikana kuuluu yksinomaan yhteisön toimivaltaan. Khdotettu neuvoston päätös on yksinkertaisin tapa päästä toivottuun tulokseen. Neuvostoa kehotetaan pyytämään parlamentilta lausuntoa tästä ehdotuksesta. 1 EYVLL 340, 11. 12. 1991, s. 17 2 EYVLL 148, 30. 6. 1995, s. 52 f* Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS lehly direktiivin 91/628/KTY liitteen muuttamisesta pysähdyspaikkojen kautta kuljetettavien sikojen osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/4%/l'TY muuttamisesta l() päivänä lokakuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 9I/62X/ETY1 ja erityisesti sen 14 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen2 ottaen huomioon Euroopan parlamentin lausunnon sekä katsoo, että direktiivin 91/628/ETY liitteessä olevan VII luvun 5 kohdassa edellytetään, että kaikki eläimet on purettava autosta pysähdyspaikalla, siat voivat stressaantua erityisen herkästi kuljetusten aikaisten purkausten ja lastausten yhteydessä, viimeaikainen tekninen kehitys eläinten kuljetuksessa käytetyissä maantieajoneuvoissa on mahdollistanut sikojen kuljetukseen aikaisempaa paljon paremmin soveltuvien ajoneuvojen rakentamisen, tämän lisäksi saattaa olla tarpeen sallia jalostussikojen oleskelu erillään muista sioista pysähdyspaikoilla jalostussikojen erityisen terveysaseman säilyttämiseksi, ja 1 EYVL L 340, 11. 12. 1991, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/29/EY (EYVL L 148, 30. 6. 1996, s. 52). 2 EYVLC 1 (> tämän vuoksi on suotavaa säätää mahdollisuudesta lepuuttaa, ruokkia ja juottaa siat sekä huolehtia niisiä pysähdyspaikalla ilman kuorman purkamista, jos hyvin tiukkoja edellytyksiä noudatetaan, ON TEHNYT TAMAN PAATOKSEN: 1 artikla Muutetaan direktiivin 91/628/ETY liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. 2 artikla atä päätöstä sovelletaan 1 päiväsiä tammikuuta 1999. 3 artikla amä päätös on osoiteltu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Korvataan direktiivin 91/628/ETY liitteessä olevan VII luvun 5 kohta seuraavasti: "5. Kun vahvistettu kuljetusaika päättyy, eläinten on saatava levätä vähintään 24 tunnin ajan, jolloin ne lasketaan pois ajoneuvosta, ruokitaan ja juotetaan. Sikoja ei kuitenkaan tarvitse purkaa kuormasta, jos pysähdyspaikat ja eläimiä kuljettavat ajoneuvot täyttävät seuraavat edellytykset ja toimivat niiden mukaisesti sen lisäksi, että ne täyttävät tämän luvun 3 kohdassa ja yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin koskevista asetettavista käytettäville maantieajoneuvoille eläinten (EY) N:o 411/981 vahvistetut lisävaatimuksista annetussa neuvoston asetuksessa vaatimukset: suojelua A. Ajoneuvoja koskevat normit 1. 2. 3. Tämän direktiivin liitteessä olevan VI luvun mukaisesti kunkin eläimen käytössä olevaa tilaa lisätään vähintään 40 prosentilla. Sikojen korkeuden on oltava vähintään 150 cm. jäädessä pysähdyspaikalla ajoneuvoon sen kunkin osaston Tuulelusjärjestelmä, joka täyttää vähintään asetuksen (EY) N:o 411/98 vaatimukset sekä seuraavat erityisedellytykset: Ajoneuvossa on oltava tuuletuslaitteet, joilla pystytään vaihtamaan vähintään 150 m3 ilmaa tunnissa lattianeliömetriä kohti koko ajoneuvon alalla riippumatta siitä, onko ajoneuvo liikkeessä vai ei. alle taso laskee ilmanvaihdon Tällaiset laitteet on säilytettävä hyvässä käyttökunnossa, ja niitä on käytettävä aina eläinten ollessa autossa, jos ajoneuvon liikkeestä aiheutuvan ensimmäisessä luetelmakohdassa vahvistetun tason. Tuuletuslaitteiden käyttö täydellä teholla ei ole tarpeen, jos tämä alhaisen lämpötilan vuoksi haittaisi hyvinvointia. Tuuletusjärjestelmää on kuitenkin aina käytettävä siten, että eläimet saavat riittävästi raitista ilmaa ja ummehtunut ilma ja tehokkaasti. Ajoneuvon kaasut riittävän tuuletuslaitteita ei kuitenkaan jos ajoneuvo pysähtyy paikkaan, jossa ulkoisilla laitteilla pystytään saamaan aikaan jatkuva samantehoinen tuuletus. sikojen mukavuutta tarvitse käyttää, voidaan poistaa yleistä tai Tuuletusjärjestelmän on pystyttävä vähintään 24 tuntia. toimimaan keskeytyksettä Tuuletuslaitteiden toiminta ei saa riippua ajoneuvon moottorin toiminnasta. 1 EYVLL 52, 21. 2. 1998, s. 8. Jokaisen osaston lämpötilaa ja ulkolämpötilaa on valvottava ja tulosten on näyttävä kuljettajan hytissä. Eläinten ajoneuvossa oleskeluaikana kirjatut lämpötilat on säilytettävä termografisena rekisterinä. Nämä rekisterit on anneltava pysähdyspaikasta vastaavalle henkilölle ennen kuorma-auton lähtöä. Pysähdyspaikan johtajan on pidettävä ne toimivaltaisen viranomaisen saatavilla vähintään kolme vuotta. Tuuletuslaitteissa toimintahäiriöistä varoittamiseksi. on oltava riittävä hälytysjärjestelmä laitteiden riittävä lämmitysjärjestelmä, Jos jonkin osaston lämpötila laskee alle IO"C':n yli kahdeksan kuukauden ikäisten sikojen ja alle 15°C:n tätä nuorempien sikojen osalta, käytössä on oltava varmistamaan lämpötilan säilyminen näiden vähimmäisarvojen yläpuolella. Kuorma- auton tai pysähdyspaikan laitteistolla on varmistettava, että ajoneuvo- osastojen oleskellessa pysähdyspaikalla. jolla pystytään sisälämpötila eläinten 2()°C:ta ylitä ei Ajoneuvon katon on oltava valkoinen. Jos sivu- ja etuseinät on tehty kevytmetallista, niissä on oltava rakoseinärakennelma, jossa on > 20 mm suuruinen väli, tai niiden on oltava eristettyjä siten, että lämpökerroin on vastaava. Ajoneuvo on suunniteltava siten, että eläinten tutkimisesta, hoidosta ja käsittelystä vastaavilla henkilöillä on esteetön pääsy jokaisen eläimen luo ilman, että eläin on purettava ajoneuvosta. Kuivikkeita on lisättävä heti ajoneuvon saavuttua pysähdyspaikalle, juuri ennen sen lähtöä ja tarvittaessa ajoneuvon ollessa pysähdyspaikalla, jotta eläinten virtsa ja lanta pystytään imeyttämään ja hajauttamaan riittävällä tavalla. Ajoneuvo on varustettava riittävillä ruokinlamahdollisuuksilla, jotta kaikki saman osaston siat voidaan ruokkia yhtä aikaa. Ajoneuvoon on koko sen pysähdyspaikalla oleskelun ajan tultava tuore juomavesi, jotta siat voivat juoda halutessaan. Ajoneuvo ja pysähdyspaikka on varustettava siten, että ajoneuvon jokainen osasto on riittävästi valaistu, jotta eläimiä voidaan tutkia, hoitaa ja käsitellä milloin tahansa päivällä tai yöllä. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. B. Pysähdyspaikkaan liittyvät lisäedellytykset 1. Ajoneuvon saapuessa pysähdyspaikalle se on pysäköitävä sellaisen rakenteen alle, joka tarjoaa eläimille jatkuvan suojan auringonvalolta, sateelta, lumelta, tuulelta ja muilta luonnonvoimilta. 2. 3. 4. Pysähdyspaikan riittävä hätävarustus, jota voidaan käyttää ajoneuvojen tuuletuksen, lämmityksen tai valaistuksen mennessä epäkuntoon. käyttökunnossa pidettävä hyvässä on Paikoitustila on päällystettävä betonilla tai muulla materiaalilla, joka on helppo puhdistaa, viemäröinti, jolta ajoneuvosta tulevat puhdistaa pois. läpäisemättömällä ja siellä on oltava riittävä jätteet on milloin tahansa helppo Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/972 5 artiklan h alakohdassa tarkoitettuun rekisteriin on kyseisen asetuksen liitteessä I olevan C osan 7 kohdan a alakohdassa vaadittujen tietojen sijasta merkittävä päivämäärä ja aika, jona ajoneuvo on 3 kohdassa tarkoitetussa pysähdyspaikassa. C. Yleiset edellytykset Sen estämättä, mitä edellä A ja B alakohdassa säädetään, siat on purettava kuormasta pysähdyspaikalla, jos virkaeläinlääkäri katsoo tämän tarpeelliseksi eläinlääkinnällisistä tai eläinten terveyteen liittyvistä syistä. Sikojen purkamiseen on myös ryhdyttävä, jos se on tarpeen niiden terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi onnettomuustilanteessa, tulipalon syttyessä, laitteiden mennessä epäkuntoon tai samankaltaisesta syystä tai jos pakolliset tarkastukset tai niiden valvonta osoittautuvat mahdottomiksi ilman kuorman purkamista. " 2 EYVLL 174, 2. 7. 1997, s. 1. ISSN 1024-4492 KOM(98) 478 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 06 Luettelonumero : CB-CO-98-486-FI-C ISBN 92-78-38545-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2282/98 del Raimo ILASKIVI a la Comisión. La caza de osos y la Directiva relativa a los hábitats naturales

eurovoc_concepts:
Finland
hunting
protection of animal life
protection of plant life
public safety
wild mammal

text: C 142/10 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 (1999/C 142/011) PREGUNTA ESCRITA E-2268/98 de Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a la Comisión (22 de julio de 1998) Asunto: Caza de aves migratorias en Francia La Asamblea Nacional francesa ha decidido recientemente alargar los períodos en los que está autorizado cazar aves migratorias. Con ello infringe conscientemente disposiciones europeas y presenta esta infracción clara de las normas jurídicas vigentes como prueba de la independencia existente de Francia frente a las reglamentaciones europeas. ¿Ha reaccionado ya la Comisión frente a esta infracción de las disposiciones europeas y, en caso 1. afirmativo, de qué manera? ¿O va todavía a hacerlo y, en caso afirmativo, cómo y cuándo? 2. Si se llegara a la presentación de un recurso ante el Tribunal de Justicia Europeo, al término del cual pudiera imponerse una sanción económica contra Francia, ¿cómo valora la Comisión las posibilidades de éxito de un recurso de esta naturaleza, qué duración tendría un procedimiento semejante y cuáles serían los plazos hasta que se llegara a abonar una sanción económica? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (21 de septiembre de 1998) Se remite a Su Señoría a la respuesta dada por la Comisión a la pregunta oral H-726/98 del 1. Sr. Elliott (1). 2. Los artículos 169 y 171 del Tratado CE regulan el procedimiento a seguir en caso de inclumpli- miento de las obligaciones por parte de un Estado miembro. Las sanciones financieras previstas por el artículo 171 sólo podrán ser impuestas por el Tribunal de Justicia mediante la segunda sentencia por la que el Tribunal reconoce que el Estado miembro no ha actuado de conformidad con la primera sentencia. Si la Comisión decidiera, tras el dictamen motivado a que se refiere el punto anterior y una vez examinada la respuesta francesa, apelar al Tribunal de Justicia, incumbiría a esta institución pronunciarse al respecto en el plazo pertinente. La experiencia demuestra que dicho plazo es, por lo general, de uno a dos años. Si el Tribunal observase una infracción por parte de Francia en lo que se refiere a los períodos de apertura de la veda de aves migratorias y este país no actuase de conformidad con la sentencia emitida, la Comisión podría iniciar un procedimiento sobre la base del artículo 171 del Tratado CE. Este procedimiento prevé, al igual que el del artículo 169, una fase precontenciosa (requerimiento, dictamen motivado) y una contenciosa ante el Tribunal de Justicia. La experiencia demuestra que todo el procedimiento puede durar varios años. (1) Debates del Parlamento (septiembre de 1998). (1999/C 142/012) PREGUNTA ESCRITA E-2282/98 de Raimo Ilaskivi (PPE) a la Comisión (22 de julio de 1998) Asunto: La caza de osos y la Directiva relativa a los hábitats naturales Un oso mató recientemente a un hombre que paseaba por las inmediaciones de un centro de población. La aproximación de los osos a las poblaciones se ha generalizado y hace que un tema de conversación sea cómo desplazarse seguramente por la naturaleza y las zonas poco pobladas. Sin embargo, la Comisión ha pedido a Finlandia, con arreglo a las disposiciones de la Directiva relativa a los hábitats naturales, que reduzca las licencias de caza de osos, lo que ha generado un animado debate en los medios de comunicación. La Comisión ha decretado, en otras palabras, que la vida de los osos es más importante que la vida humana. De acuerdo con lo expuesto, ¿qué medidas proyecta adoptar la Comisión para lograr una interpretación adecuada de la Directiva relativa a los hábitats naturales y permitir que se dé caza a los osos, que han resultado ser peligrosos para las personas? Si la Comisión no modifica su inflexible actitud en esta cuestión, será responsable de las pérdidas de vidas humanas que se produzcan


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2283/98 do Deputado Raimo ILASKIVI à Comissão. Tributação de doações feitas à Igreja

eurovoc_concepts:
fundamental rights
gift
human rights
religion
religious sect
tax system

text: 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 118/51 (1999/C 118/061) PERGUNTA ESCRITA E-2283/98 apresentada por Raimo Ilaskivi (PPE) (cid:224) Comissªo (22 de Julho de 1998) Objecto: Tributa(cid:231)ªo de doa(cid:231)ıes feitas (cid:224) Igreja Em alguns pa(cid:237)ses, as colectas e outras ofertas semelhantes a vÆrias Igrejas e comunidades religiosas tŒm sido tradicionalmente isentas de tributa(cid:231)ªo para as institui(cid:231)ıes a que foram doadas. Desta forma, foi poss(cid:237)vel garantir um vasto leque de actividades dos diversos cultos religiosos nas suas zonas de implanta(cid:231)ªo. Na Fran(cid:231)a, os Servi(cid:231)os de Contribui(cid:231)ıes e Impostos do Departamento de Hauts-de-Seine (Sud), aplicou recentemente um imposto sobre colectas doadas (cid:224)s Testemunhas de JeovÆ, que se eleva em mØdia a 26 francos franceses por doador por mŒs. Uma vez que um imposto anÆlogo provavelmente nªo foi aplicado a outras comunidades religiosas ou Igrejas, esta medida nªo estÆ conforme, inter alia, a decisıes do Tribunal Europeu dos Direitos do Homem. Ela poderÆ igualmente criar um precedente que venha eventualmente a alargar-se a outros pa(cid:237)ses e a outras confissıes. Nestas condi(cid:231)ıes, este assunto interessa a crentes de outras religiıes, como Ø o caso do signatÆrio. O que entende a Comissªo poder fazer para eliminar rapidamente esta situa(cid:231)ªo, baseando-se, por exemplo, nas suas pr(cid:243)prias decisıes sobre a igualdade e os Direitos do Homem, consagrados em vÆrios documentos da UE, e respeitantes a todos os Estados-membros, incluindo a Fran(cid:231)a? Resposta dada pelo ComissÆrio M. Monti em nome da Comissªo (16 de Outubro de 1998) A Comissªo recorda que nos termos do direito comunitÆrio vigente, os Estados-membros podem em princ(cid:237)pio, estabelecer livremente as taxas e modalidades de aplica(cid:231)ªo do direito relativo (cid:224)s doa(cid:231)ıes. Relativamente ao caso apresentado pelo Senhor Deputado, a Comissªo considera que nªo existe qualquer infrac(cid:231)ªo ao direito comunitÆrio em vigor. A Comissªo recorda ainda que o respeito dos Direitos do Homem e das liberdades fundamentais Ø amplamente assegurado pelos Estados-membros, tanto internamente atravØs de recursos internos, quer no exterior atravØs dos mecanismos criados pela Conven(cid:231)ªo para a protec(cid:231)ªo dos Direitos do Homem e das Liberdades Fundamentais do Conselho da Europa. (1999/C 118/062) PERGUNTA ESCRITA E-2287/98 apresentada por Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (cid:224) Comissªo (22 de Julho de 1998) Objecto: Acordo bilateral de comØrcio, desenvolvimento e coopera(cid:231)ªo entre a Uniªo Europeia e a Repœblica da `frica do Sul No final de Abril de 1997, a Repœblica da `frica do Sul tornou-se o 71o Estado-membro da Conven(cid:231)ªo de LomØ. PorØm, depois disso a Uniªo Europeia e o governo da `frica do Sul iniciaram negocia(cid:231)ıes com vista a um acordo bilateral de comØrcio, desenvolvimento e coopera(cid:231)ªo. Normalmente, estas negocia(cid:231)ıes serªo conclu(cid:237)das em meados de 1998. O novo acordo substituirÆ o sistema de preferŒncias do GATT (SPG) › que desde 1994 prevŒ taxas de importa(cid:231)ªo mais reduzidas para determinados produtos sul- -africanos › por uma zona de comØrcio livre assimØtrica com a Uniªo Europeia. Pode a Comissªo responder (cid:224)s seguintes questıes: 1. Quais sªo os produtos sul-africanos actualmente sujeitos a tributa(cid:231)ªo tarifÆria ou outra na Uniªo Europeia? 2. Quais sªo os produtos sul-africanos que ap(cid:243)s a conclusªo do acordo bilateral de comØrcio, desenvolvimento e coopera(cid:231)ªo continuarªo sujeitos a tributa(cid:231)ªo tarifÆria ou outra na Uniªo Europeia?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2294/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Priser på svinekød

eurovoc_concepts:
average price
common price policy
disclosure of information
pigmeat

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/171 (98/C 386/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2294/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Priser p(cid:229) svinekłd Kan Kommissionen oplyse, hvilken gennemsnitlig markedspris der udbetaltes til landbrugerne i de forskellige EU-medlemsstater i forrige m(cid:229)ned (eller den seneste m(cid:229)ned for hvilken der foreligger tal)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. august 1998) Et skema med de łnskede oplysninger sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat. (98/C 386/239) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2315/98 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Statsstłtte IPT-kooperativet i Scarperia (Firenze) har indsendt en finansieringsansłgning i overensstemmelse med lov 49/85 (MARCORA-loven) i henhold til hvilken der er tildelt ca. 189 millioner lire i juni 1997 (minimum) fłr denne lov blev anf(cid:230)gtet af Kommissionens GD 4 som v(cid:230)rende at betragte som statsstłtte. I november 1997 udstedte regeringen et dekret om (cid:230)ndring af lov 49/85 i overensstemmelse med bem(cid:230)rkninger fra F(cid:230)llesskabet. Det kompetente Generaldirektorats udtalelse om lovdekret er endnu ikke kendt og der kan s(cid:229)ledes ikke hurtigt igangs(cid:230)ttes initiativer til at bevare yderligere 500 arbejdspladser. Kan Kommissionen snarest muligt gennem sine egne kontorer słrge for, at dens egen udtalelse om ovenn(cid:230)vnte dekret endelig offent- liggłres? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (3. august 1998) Kommissionen har under sit ugentlige młde onsdag den 15. juli 1998 besluttet ikke at rejse indvending over for den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte, N 26/98 (lov nr. 49/85 eller »legge Marcora«). (98/C 386/240) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2393/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Udviklingshj(cid:230)lp Vil Kommissionen oplyse, hvor stort et belłb i (b(cid:229)de offentlig og privat) udviklings- og fłdevarehj(cid:230)lp de enkelte EU-medlemsstater har ydet udviklingslande i de sidste tre (cid:229)r?


title: Verordnung (EG) Nr. 1586/98 der Kommission vom 22. Juli 1998 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1007/98 zur Festsetzung der Ausgleichsbeihilfe für die 1997 in der Gemeinschaft erzeugten und vermarkteten Bananen, der Frist für die Zahlung des Restbetrags dieser Beihilfe sowie des Einheitsbetrags der Vorschüsse für 1998

eurovoc_concepts:
EU production
advance payment
aid to agriculture
financial loss
marketing
tropical fruit

text: L 206/42 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 23. 7. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1586/98 DER KOMMISSION vom 22. Juli 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 1007/98 zur Festsetzung der Ausgleichs- beihilfe f(cid:129)r die 1997 in der Gemeinschaft erzeugten und vermarkteten Bananen, der Frist f(cid:129)r die Zahlung des Restbetrags dieser Beihilfe sowie des Einheitsbe- trags der Vorsch(cid:129)sse f(cid:129)r 1998 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 404/93 des Rates vom 13. Februar 1993 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Bananen (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 3290/94 (2), insbesondere auf Artikel 12 Absatz 6 und Artikel 14, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Verordnung (EWG) Nr. 1858/93 der Kommis- sion (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 796/95 (4), wurden die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Verordnung (EWG) Nr. 404/93 hinsichtlich der Beihilferegelung zum Ausgleich der Erl(cid:148)seinbußen bei der Vermarktung von Bananen festgelegt. 1998/99 betreffenden Die Kommission hat sich im Rahmen der das Wirt- Ratsbeschl(cid:129)sse schaftsjahr verpflichtet, den einheitlichen Vorschuß auf die 1998 f(cid:132)llige Ausgleichsbeihilfe zu erh(cid:148)hen. Dieser Vorschuß ist festzusetzen, außerdem ist die bei der Antragstellung ab dem Inkrafttreten dieser Verordnung zu stellende Sicher- heit anzupassen. Die Verordnung (EG) Nr. 1007/98 der Kommission (5) ist deshalb entsprechend zu (cid:132)ndern. schußantr(cid:132)ge im Rahmen dieser Regelung gesetzten Fristen umgehend in Kraft gesetzt werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Bananen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 In Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1007/98 erh(cid:132)lt Absatz 3 folgende Fassung: „(3) Die Vorschußzahlung f(cid:129)r die zwischen Januar und Oktober 1998 vermarkteten Bananen bel(cid:132)uft sich auf 19,44 ECU/100 kg. Die entsprechende Sicherheit betr(cid:132)gt 9,72 ECU/100 kg. Die Mitgliedstaaten erlassen Maßnahmen, um sicher- zustellen, daß die Zuschl(cid:132)ge zu den vor 1998 gezahlten Vorsch(cid:129)ssen in Anwendung des ersten Unterabsatzes umgehend (cid:129)berwiesen werden. “ Artikel 2 Diese Verordnung sollte unter besonderer Ber(cid:129)cksichti- gung der der Beantragung und Erledigung der Vor- Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 22. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 47 vom 25. 2. 1993, S. 1. (2) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. (3) ABl. L 170 vom 13. 7. 1993, S. 5. (4) ABl. L 80 vom 8. 4. 1995, S. 17. (5) ABl. L 145 vom 15. 5. 1998, S. 4


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2272/98 del Richard CORBETT a la Comisión. Refuerzo del puente de la carretera costera de Southport

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/49 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de octubre de 1998) La Comisi(cid:243)n comunica a Su Seæor(cid:237)a que los asuntos planteados en su pregunta corresponden plenamente al Æmbito de actuaci(cid:243)n de las autoridades de supervisi(cid:243)n griegas, de modo que la Comisi(cid:243)n no puede actuar en modo alguno. (1999/C 118/058) PREGUNTA ESCRITA E-2271/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (22 de julio de 1998) Asunto: Impuesto especial ¿Considera la Comisi(cid:243)n que el sistema actual de impuestos especiales en los distintos Estados miembros es satisfactorio, o cree necesaria una mayor coordinaci(cid:243)n en este Æmbito? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de octubre de 1998) Por lo que se refiere a la armonizaci(cid:243)n de los tipos y estructuras de los impuestos especiales, se remite a Su Seæor(cid:237)a al primer pÆrrafo de la contestaci(cid:243)n a su pregunta escrita E-1898/98 (1). Por lo que se refiere a la coordinaci(cid:243)n del control de la circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as sujetas al impuesto especial, la Comisi(cid:243)n considera que es necesaria una mayor cooperaci(cid:243)n y trabaja activamente con los Estados miembros en este sentido. En este contexto, se remite a Su Seæor(cid:237)a al programa de trabajo 1998/ 1999 de la Comisi(cid:243)n en materia de lucha contra el fraude (2), que establece distintas medidas que la Comisi(cid:243)n se propone iniciar para reforzar la coordinaci(cid:243)n. (1) DO C 50 de 22. 2. 1999, p. 111. (2) COM(98)278 final. (1999/C 118/059) PREGUNTA ESCRITA E-2272/98 de Richard Corbett (PSE) a la Comisi(cid:243)n (22 de julio de 1998) Asunto: Refuerzo del puente de la carretera costera de Southport ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que ha emprendido una investigaci(cid:243)n previa al procedimiento previsto en el art(cid:237)culo 169 acerca de la propuesta de refuerzo de los puentes de la carretera costera de Sefton, con el fin de averiguar si dichas obras constituyen una mejora de la carretera hecha sin la evaluaci(cid:243)n de impacto medioambiental exigida en virtud de la Directiva sobre hÆbitats, para asegurarse de que no habrÆ repercusiones negativas para la costa de Sefton, candidata a la designaci(cid:243)n de Zona Especial de Conservaci(cid:243)n? ¿Ha recibido respuesta a dicha investigaci(cid:243)n por parte de las autoridades britÆnicas competentes? De no ser as(cid:237), ¿cree necesario la Comisi(cid:243)n presionar para que se resuelva la cuesti(cid:243)n lo antes posible, en vista de que el comienzo de las obras estÆ previsto para septiembre de 1998? ¿EstÆ de acuerdo la Comisi(cid:243)n en que ser(cid:237)a deseable o bien detener las obras antes de dicha fecha, caso de que fueran ilegales, o bien, si no lo son, asegurarse de que pueden llevarse a cabo sin temor a posteriores acciones legales?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2254/98 del Miguel ARIAS CAÑETE a la Comisión. FEOGA-Garantía en Irlanda, 1986-1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Ireland
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/136 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 22. 2. 1999 › y por modalidades (restituciones a la exportaci(cid:243)n, ayudas compensatorias de precios, ayudas por superficies, ayudas por cabeza de ganado, primas orientativas, ayudas al almacenamiento privado, retirada y operaciones similares, montantes compensatorios, medidas de acompaæamiento de la reforma de la PAC, y gastos de almacenamiento pœblico)? (1999/C 50/198) PREGUNTA ESCRITA E-2252/98 de Miguel Arias Caæete (PPE) a la Comisi(cid:243)n (22 de julio de 1998) Asunto: FEOGA-Garant(cid:237)a en Italia, 1986-1995 ¿Puede especificar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el importe total recibido durante los aæos 1986 a 1995 por Italia con cargo al FEOGA-Garant(cid:237)a, especificando › la distribuci(cid:243)n por cap(cid:237)tulos (cultivos herbÆceos, azœcar, textiles y gusanos de seda, otros sectores o productos vegetales, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leche y productos lÆcteos, carne de vacuno, carne de ovino y caprino, carne de porcino, huevos y aves de corral, otras medidas de producci(cid:243)n animal, restituciones de productos agr(cid:237)colas transformados, restituciones de ayuda alimentaria de la UE, distribuci(cid:243)n de productos agrarios a los desfavorecidos, medidas de acompaæamiento, medidas de desarrollo rural relacionadas con el funcionamiento de los mercados, otras medidas, ayudas a la renta y Fondo Europeo de Garant(cid:237)a Pesquera); › y por modalidades (restituciones a la exportaci(cid:243)n, ayudas compensatorias de precios, ayudas por superficies, ayudas por cabeza de ganado, primas orientativas, ayudas al almacenamiento privado, retirada y operaciones similares, montantes compensatorios, medidas de acompaæamiento de la reforma de la PAC, y gastos de almacenamiento pœblico)? (1999/C 50/199) PREGUNTA ESCRITA E-2253/98 de Miguel Arias Caæete (PPE) a la Comisi(cid:243)n (22 de julio de 1998) Asunto: FEOGA-Garant(cid:237)a en el Reino Unido, 1986-1995 ¿Puede especificar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el importe total recibido durante los aæos 1986 a 1995 por el Reino Unido con cargo al FEOGA-Garant(cid:237)a, especificando › la distribuci(cid:243)n por cap(cid:237)tulos (cultivos herbÆceos, azœcar, textiles y gusanos de seda, otros sectores o productos vegetales, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leche y productos lÆcteos, carne de vacuno, carne de ovino y caprino, carne de porcino, huevos y aves de corral, otras medidas de producci(cid:243)n animal, restituciones de productos agr(cid:237)colas transformados, restituciones de ayuda alimentaria de la UE, distribuci(cid:243)n de productos agrarios a los desfavorecidos, medidas de acompaæamiento, medidas de desarrollo rural relacionadas con el funcionamiento de los mercados, otras medidas, ayudas a la renta y Fondo Europeo de Garant(cid:237)a Pesquera); › y por modalidades (restituciones a la exportaci(cid:243)n, ayudas compensatorias de precios, ayudas por superficies, ayudas por cabeza de ganado, primas orientativas, ayudas al almacenamiento privado, retirada y operaciones similares, montantes compensatorios, medidas de acompaæamiento de la reforma de la PAC, y gastos de almacenamiento pœblico)? (1999/C 50/200) PREGUNTA ESCRITA E-2254/98 de Miguel Arias Caæete (PPE) a la Comisi(cid:243)n (22 de julio de 1998) Asunto: FEOGA-Garant(cid:237)a en Irlanda, 1986-1995 ¿Puede especificar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el importe total recibido durante los aæos 1986 a 1995 por Irlanda con cargo al FEOGA-Garant(cid:237)a, especificando › la distribuci(cid:243)n por cap(cid:237)tulos (cultivos herbÆceos, azœcar, textiles y gusanos de seda, otros sectores o productos vegetales, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leche y productos lÆcteos, carne de vacuno, carne de ovino y caprino, carne de porcino, huevos y aves de corral, otras medidas de producci(cid:243)n animal, restituciones de productos agr(cid:237)colas transformados, restituciones de ayuda alimentaria de la UE, distribuci(cid:243)n de productos


title: Proposition de décision du Conseil modifiant l'annexe de la directive 91/628/CEE en ce qui concerne les porcs passant par les points d'arrêt

text: C 269/20 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 28. 8. 98 Proposition de d~cision du Conseil modifiant l’annexe de la directive 91/628/CEE en ce qui concerne les porcs passant par des points d’arr(cid:240)t (98/C 269/07) COM(1998) 478 final - 98/0248(CNS) (Pr~sent~e par la Commission le 22 juillet 1998) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP^ENNE, vu le trait~ instituant la Communaut~ europ~enne, vu la directive 91/628/CEE du Conseil du 19 novembre 1991 relative { la protection des animaux en cours de transport et modifiant les directives 90/425/CEE et 91/496/CEE(cid:216)(˛), et notamment son article 14, vu la proposition de la Commission, vu l’avis du Parlement europ~en, consid~rant que les dispositions du point 5 du cha(cid:220) pitre VII de l’annexe de la directive 91/628/CEE stipu(cid:220) lent que tous les animaux passant par des points d’arr(cid:240)t doivent (cid:240)tre d~charg~s; consid~rant que les porcs peuvent (cid:240)tre particuli(cid:127)rement affect~s par le stress au moment du chargement et du d~chargement en cours de transport; consid~rant que l’~volution technique r~cente dans la conception des v~hicules routiers utilis~s pour le trans(cid:220) port d’animaux a permis la construction de v~hicules disposant d’~quipements nettement am~lior~s pour le transport des porcs; consid~rant, en outre, qu’il peut s’av~rer n~cessaire de permettre que les porcs d’~levage restent s~par~s des autres porcs afin de pr~server leur statut sanitaire parti(cid:220) culier; consid~rant qu’il est par cons~quent souhaitable, moyen(cid:220) nant des conditions tr(cid:127)s strictes, de pr~voir la possibilit~ que les porcs se reposent et soient aliment~s et abreuv~s ainsi que soign~s { un point d’arr(cid:240)t sans (cid:240)tre d~charg~s, A ARR(cid:226)T^ LA PR^SENTE D^CISION: Article premier L’annexe de conform~ment { l’annexe de la pr~sente d~cision. la directive 91/628/CEE est modifi~e Article 2 La pr~sente d~cision est applicable { compter du 1er janvier 1999. (˛)(cid:217)JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. Directive modifi~e en dernier lieu par la directive 95/29/CE (JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52). Les ^tats membres sont destinataires de la pr~sente d~ci(cid:220) sion. Article 3 ANNEXE Le point 5 du chapitre VII de l’annexe de la directive 91/628/CEE est remplac~ par le texte suivant: (cid:133)5. Apr(cid:127)s la dur~e de voyage fix~e, les animaux doivent (cid:240)tre d~charg~s, nourris et abreuv~s et doivent se reposer pendant vingt(cid:220)quatre heures au moins. Toutefois, les porcs ne doivent pas (cid:240)tre d~charg~s si les points d’arr(cid:240)t et les v~hicules routiers utilis~s pour le transport d’animaux remplissent les conditions suivantes, en plus des conditions fix~es au point 3 de ce chapitre et dans le r(cid:127)glement (CE) no 411/98 du Conseil du 16 f~vrier 1998 relatif { des normes compl~mentaires applicables aux v~hicules routiers utilis~s pour le transport d’animaux pour des voyages d~passant une dur~e de huit heures(cid:216)(*): 28. 8. 98 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes C 269/21 A. Normes concernant les v~hicules 1. (cid:217)La surface au sol disponible pour chaque animal conform~ment au chapitre VI de la pr~sente annexe est augment~e de 40(cid:216)% au moins. 2. (cid:217)La hauteur de chaque compartiment du v~hicule dans lequel les porcs restent lorsqu’ils sont au point d’arr(cid:240)t n’est pas inf~rieure { 150 cm. 3. (cid:217)Le syst(cid:127)me de ventilation remplit au moins les conditions du r(cid:127)glement (CE) no 411/98 ainsi que les conditions sp~cifiques suivantes: -(cid:217)Le v~hicule doit disposer d’un ~quipement de ventilation d’une capacit~ suffisante pour renouveler au minimum 150(cid:216)m3 d’air par heure et par m2 de surface au sol dans tout le v~hicule, que celui(cid:220)ci soit en mouvement ou non. -(cid:217)Cet ~quipement doit (cid:240)tre maintenu en bon ~tat et fonctionner lorsque les animaux restent dans le v~hicule { tout moment et que le taux de renouvellement de l’air r~sultant des mouvements du v~hicule est inf~rieur au minimum pr~vu au premier tiret. Nonobstant cette disposition, il n’est pas n~cessaire de faire fonctionner l’~quipement de ventilation du v~hi(cid:220) cule { pleine capacit~ lorsque, en raison de la faible temp~rature, cela nuirait au confort et au bien(cid:220)(cid:240)tre g~n~ral des porcs. Cependant, le syst(cid:127)me de ventilation doit toujours fonc(cid:220) tionner de fa(cid:136)on { fournir de l’air frais aux animaux et { ~vacuer l’aire vici~ et les gaz comme il convient. Toutefois, il n’est pas obligatoire de faire fonctionner l’~quipement de ventilation du v~hicule lorsque ce dernier est { l’arr(cid:240)t { un endroit oß une ventilation constante d’une capacit~ ~quivalente est fournie par un ~quipement ext~rieur. -(cid:217)Le syst(cid:127)me de ventilation doit pouvoir fonctionner de fa(cid:136)on continue pendant des p~riodes de vingt(cid:220)quatre heures au moins. -(cid:217)L’~quipement de ventilation doit fonctionner ind~pendamment du moteur du v~hicule. -(cid:217)La temp~rature dans chaque compartiment et la temp~rature ext~rieure doivent (cid:240)tre contrł(cid:220) l~es et les r~sultats visualis~s dans la cabine du conducteur. Les temp~ratures enregistr~es pendant que les animaux sont dans le v~hicule doivent l’(cid:240)tre sous la forme d’un enregistre(cid:220) ment thermographique amovible. Ces enregistrements doivent (cid:240)tre remis { la personne ayant la charge du point d’arr(cid:240)t avant le d~part du v~hicule. Ils doivent (cid:240)tre conserv~s par le directeur du point d’arr(cid:240)t et rester { la disposition des autorit~s responsables pendant trois ans au moins. 4. (cid:217)L’~quipement de ventilation doit disposer d’un syst(cid:127)me d’alarme appropri~ pour avertir de tout mauvais fonctionnement. 5. (cid:217)Lorsque la temp~rature d’un compartiment tombe en dessous de 10(cid:216)›C pour les porcs |g~s de plus de huit mois et de 15(cid:216)›C pour les porcs |g~s de moins de huit mois, un dispositif de chauffage appropri~ doit (cid:240)tre disponible pour garantir le maintien de la temp~rature au(cid:220)dessus de ce minimum. Un ~quipement sur les v~hicules ou au point d’arr(cid:240)t doit veiller { ce que, durant le s~jour des animaux au point d’arr(cid:240)t, la temp~rature dans le compartiment du v~hicule ne d~passe pas 20(cid:216)›C. 6. (cid:217)Le toit du v~hicule doit (cid:240)tre peint en blanc. Si les parois lat~rales et frontale sont en m~tal l~ger, elles doivent soit (cid:240)tre constitu~es de parois creuses avec un vide d’au moins 20(cid:216)mm, soit (cid:240)tre isol~es { concurrence d’un coefficient thermique ~quivalent. 7. (cid:217)Le v~hicule doit (cid:240)tre con(cid:136)u de telle fa(cid:136)on que les personnes charg~es d’examiner, de soigner et de traiter les animaux puissent avoir un acc(cid:127)s direct { n’importe quel animal sans qu’il soit n~cessaire de le d~charger du v~hicule. 8. (cid:217)La liti(cid:127)re doit (cid:240)tre renouvel~e imm~diatement apr(cid:127)s l’arriv~e du v~hicule au point d’arr(cid:240)t, imm~diatement avant son d~part et { tout moment oß cela s’av(cid:127)re n~cessaire durant le s~jour du v~hicule au point d’arr(cid:240)t, afin de maintenir une absorption et une ~vacuation ad~quates de l’urine et des excr~ments. 9. (cid:217)Le v~hicule doit (cid:240)tre ~quip~ d’installations d’alimentation suffisantes pour que tous les porcs d’un m(cid:240)me compartiment puissent manger en m(cid:240)me temps. 10. (cid:217)Le v~hicule doit (cid:240)tre reli~ en permanence { une source d’eau potable fra(cid:244)che durant son s~jour au point d’arr(cid:240)t de fa(cid:136)on { permettre aux porcs de s’abreuver { tout moment. C 269/22 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 28. 8. 98 11. (cid:217)Le v~hicule et le point d’arr(cid:240)t sont ~quip~s de telle sorte qu’un ~clairage ad~quat soit disponible dans chaque compartiment du v~hicule afin que les animaux puissent (cid:240)tre examin~s, soign~s et trait~s de fa(cid:136)on ad~quate { n’importe quel moment du jour ou de la nuit. B. Conditions suppl~mentaires concernant les points d’arr(cid:240)t 1. (cid:217)[ l’arriv~e au point d’arr(cid:240)t, le v~hicule doit (cid:240)tre gar~ sous une structure fournissant une protec(cid:220) tion constante contre la lumi(cid:127)re du soleil et abritant les animaux de la pluie, de la neige, du vent et d’autres ~l~ments. 2. (cid:217)Le point d’arr(cid:240)t doit disposer d’~quipements d’urgence ad~quats, en bon ~tat de fonctionnement, qui peuvent (cid:240)tre utilis~s en cas de panne des ~quipements de ventilation, de chauffage et d’~clai(cid:220) rage des v~hicules. 3. (cid:217)Le sol du lieu de stationnement doit (cid:240)tre constitu~ de b~ton ou de tout autre mat~riau ~tanche, qui peut (cid:240)tre nettoy~ ais~ment, et disposer d’installations de drainage suffisantes pour faciliter l’~vacuation constante des d~chets provenant du v~hicule. 4. (cid:217)Le registre vis~ { l’article 5, point h), du r(cid:127)glement (CE) no 1255/97 du Conseil(cid:216)(**) doit contenir, en lieu et place des donn~es exig~es au point 7(cid:216)a de la partie C de l’annexe I de ce r(cid:127)glement, la date et l’heure auxquelles le v~hicule est install~ au lieu de stationnement vis~ au point 3. C. Conditions g~n~rales Nonobstant les dispositions vis~es aux points A et B, les porcs sont d~charg~s aux points d’arr(cid:240)t si un v~t~rinaire officiel d~cide que cela est n~cessaire pour des raisons v~t~rinaires ou pour le bien(cid:220) (cid:240)tre des animaux. Les porcs sont ~galement d~charg~s si cela s’av(cid:127)re n~cessaire pour pr~server leur sant~ et leur bien(cid:220)(cid:240)tre en cas d’accident, d’incendie, de panne des ~quipements ou de situation analogue, ou s’il s’av(cid:127)re impossible de proc~der au contrłle obligatoire ou d’assurer leur surveil(cid:220) lance sans les d~charger. (*)(cid:217)JO L 52 du 21. 2. 1998, p. 8. (**)(cid:217)JO L 174 du 2. 7. 1997, p. 1. (cid:176)


title: WRITTEN QUESTION No. 2300/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Research into the use of asbestos

eurovoc_concepts:
asbestos
consultancy
economic consequence
environmental protection
marketing restriction
public health
substitute product
toxic substance

formats: html print