title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä

eurovoc_concepts:
action programme
audiovisual communications policy
audiovisual production
electronics industry
high-definition television

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 07. 1998 KOM(1998)4411opull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE VIIMEINEN VUOSIKERTOMUS KEHITTYNEIDEN TELEVISIOPALVELUJEN KÄYTTÖÖNOTTOA EUROOPASSA KOSKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ 5 7 _ // 11 II '____ 15 A- JA H-OSIEN JOHDANTO i- JA It-OSIEN TIIVISTELMÄ OSA A: LÄHETYSTOIMINTA 1. toimintasuunnitelmiin hallinta I. I. lihdotuspyynlA 96/1 1. 2. Ehdotuspyyntö 97/1 1. 3. Arviointimenetelmät 1. 4. Kuinka ehdotuspyynnöissä 96/1 ja 97/1 otettiin huomioon kokemukset aiemmasta toiminnasta 19 19 2. VAIKUTUKSET MARKKINOIHIN 22 2. 1. l6:9-laajakuvatelevisiovastaanottimien myynti 22 2. 2. Digitaalisten televisiopalvelujen ja l6:9-laajakuvamuodon lähetysten aloittamisen ensimmäinen 23 vaihe _ 3. 16:9-laajakuvamuo(lon tulevaisuudennäkymät VI. Digitaalisen television ja l6:9-kuvamuodon toinen vaihe 3. 2 DVD-levy (Digital Versatile Disk) 3. 3. Jalkapallon inaailmanmestaruuskilpailut l6:9-laajakuvamuodossa 3/1. Kansainvälinen vertailu 3. 5. Toimintasuunnitelma päättyy OSA K: OHJELMATUOTANTO 4. Johdanto 4. 1. Toimintasuunnitelma, yhteisön väline audiovisuaalialalla 4. 2. l6:9-laajakuvamuodon markkinat 4. 3. Toimintasuunnitelma on keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan politiikkaa 4. 4. Toimintasuunnitelman soveltamisala 25 25 27 27 28 28 31 31 31 31 32 32 5. l6:9-laajakuvamuotoa koskeva toimintasuunnitelma 1993-1997 33 5. 1. Kokonaistulokset ecuina ja tunteina: 33 5. 2. Toimintasuunnitelman yhteydessä vastaanotetut ehdotukset (tuotanto- ja muuntamishankkeet) 34 35 5. 3. Toimintasuunnitelmaan osallistuneet ohjclmantuotlajat _ 6. Toimintasuunnitelman tulokset 6. 1. Uudet ohjelmat 6. 2. Muuntaminen 7. Piiiitelmiit - ohjelmatuotanto 7. 1. Audiovisuaalialan luetteloiden laajentaminen 7. 2. Kumppanuus dynaamisten l6:9-laajakuvamuodon markkinoiden luomiseksi 7. 3. Ohjelmateollisuus investoi tulevaisuuteen lùiroopassa 7. 4. Kansainvälinen kilpailu ja innovaatio 7. 5. Uusien tekniikkojen sisällyttäminen Euroopan audiovisuaalialaan 40 40 44 45 45 46 46 46 46 A- JA B-OSIEN JOHDANTO Toimintasuunnitelma kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottamiseksi Euroopassa tehdyllä neuvoston päätöksellä1. Toimintasuunnitelman käynnistettiin 22. 7. 1993 tavoitteena oli taata laajakuvamuotoa eli kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden televisiopalvelujen markkinoiden yhä nopeampi kehitys Euroopassa. Toimintasuunnitelma perustuu lähetystoiminnan edistämiseen ja ohjelmatuotannon tekijöiden kannustamiseen arvoketjussa siten, että kaikki 16:9-televisiopalvelujen toimittamisessa koteihin tarvittavat eri toimijat ja tekijät voivat osallistua toimintaan. Tämä on 16:9- televisiopalvelujen markkinoiden nopean kehityksen edellytys. Ajanjaksolle vuoden 1993 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin varattiin 228 miljoonaa ecua yhteisön varoja 16:9-kuvamuodon käyttöönotosta aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseksi. Televisiotoiminnan harjoittajat ja ohjelmantuottajat saivat hakea rahoitusta ehdotuspyyntöjen perusteella. Toimintasuunnitelmaa koskevassa päätöksessä2 edellytetään edellisen vuoden toimintaa koskevan vuosikertomuksen esittämistä neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle. Tämä tiedonanto on kertomus vuosilta 1996 ja 1997. Tässä vuosikertomuksessa käsitellään siis vuosina 1996 ja 1997 toteutunutta toimintaa ja tähänastisia tuloksia toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa. Osassa A käsitellään lähetystoimintaa (budjettikohta B3-2014, jota hallinnoi PO XIII) ja osassa B ohjelmien tuotantoa (budjettikohta B3-2013, jota hallinnoi PO X). Edellisissä kertomuksissa3 käsiteltiin vuoden 1995 loppuun mennessä toteutunutta toimintaa. Tämä on viimeinen vuosikertomus nelivuotisen toimintasuunnitelman aikana toteutuneesta toiminnasta. Komissio julkaisee vuonna 1999 arviointikertomuksen sen jälkeen, kun toimintasuunnitelma päättyy joulukuussa 1998. Kertomuksessa arvioidaan toimintasuunnitelman vaikutuksia markkinoihin ja kyseisiin aloihin. 1 2 93/424/ETY, EYVL L 196, 5. 8. 1993, s. 48. Ibid. , 6 artikla. 3 KOM (95) 263 lopullinen, 16. 6. 1995; KOM (96) 346 lopullinen, 26. 7. 1996. H- s- é VIIMEINEN VUOSIKERTOMUS KEHITTYNEIDEN TELEVISIOPALVELUJEN KÄYTTÖÖNOTTOA EUROOPASSA KOSKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ A-JA B-OSIEN TIIVISTELMÄ Lähetystoiminta Vaikutus Toimintasuunnitelman voimassaolon kahden viimeisen vuoden aikana 16:9-kuvamuodon televisiovastaanottimien markkinat kasvoivat huomattavasti. Vastaanottimia myytiin vuonna 1995 220 000 kappaletta, ja myynti nelinkertaistui noin 800 000 kappaleeseen vuonna 1997. Käytössä olevien 16:9-laajakuvatelevisioiden määrä oli noin 2 miljoonaa vuoden 1997 loppuun mennessä. 16:9-laajakuvamuoto on yleisin niillä markkinoilla, joilla laajakuvalähetykset aloitettiin varhain eli Ranskassa, Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa. tarjota aihetta ensimmäiset 16:9-kuvamuodon Digitaaliset televisiopalvelut käynnistyivät Euroopassa vuonna 1996 ja niihin kuului digitaaliset laajakuvalähelyksiä. Koska myös televisiopalvelut kuuluivat pääasiassa maksutelevisioiden valikoimiin, palvelut välitettiin televisiovastaanottimia liitettyjen salauksenpurkulaitteiden kautta. Ilman jo käytössä olevia I6:9-kuvamuodon televisiovastaanottimia maksutelevisioilla ei olisi juurikaan joissa ollut I6:9-Iaajakuvalähetyksiä. Niissä 16:9- televisiotoiminnan palvelut, televisiovastaanotlimien toimintasuunnitelma on taannut sen, että markkinoilla tarjotaan digitaalisia 16:9- laajakuvapalveluja. Maksutelevisioiden tilaajien ja l6:9-kuvamuodon vastaanottimien ostajien profiilien välinen yhteys osoittaa, että digitaalisen ja 16:9- laajakuvamuodon markkinat ovat lähentyneet toisiaan. Laajakuva on valmis nousemaan digitaalisen aallon harjalle. jäsenvaltioissa, olevien tarjoamaa mahdollisuutta aloittaa digitaaliset hyödyntäneet harjoittajat television käytössä ovat Tuotanto lähes 21 000 lähetystuntia. Suurin osa toimintasuunnitelman Toimintasuunnitelman lähetystoimintaa koskevaan osaan osallistui 36 televisiotoiminnan lähes 9 900 jotka ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 kautta osallistuivat harjoittajaa, lähetystunnin seurauksena toteuttamiseen. Huomattavasti vähentyneiden varojen kokonaismäärä oli paljon pienempi kuin vuonna 1995, jolloin toimintasuunnitelmasta tuettiin tunneista (66 prosenttia) suunnattiin niin kutsutuille myöhään käynnistyville markkinoille, joilla ei vielä 1. 1. 1995 ollut kansallisia 16:9-laajakuvapalveluja. Komissio varasi niistä vähäisistä varoista, joita 50 prosentin tuen luokasta voitiin myöntää, tukea televisiotoiminnan harjoittajille jäsenvaltioissa, joissa 16:9-laajakuvamuodon markkinoille oli vielä esteitä, koska 16:9-televisiopalveluja oli liian vähän tai koska televisiotoiminnan harjoittajat odottivat digitaalisten palvelujen käynnistymistä ennen 16:9-laajakuvaohjelmien lähettämistä. jäsenvaltioista. Suomi oli viimeinen Toimintasuunnitelman päättyessä siihen oli osallistunut televisiotoiminnan harjoittajia kaikista jossa ei ollut 16:9- televisiopalveluja4, mutta ensimmäinen suomalainen televisiotoiminnan harjoittaja aloitti I6:9-Iähelykset sitä ehdotuspyynnön 97/1 jälkeen. Nämä kaksi viimeistä ehdotuspyyntöä mahdollistivat myös kuningaskunnassa. uusien Alankomaissa, Uelgiassa ja Portugalissa. Italiassa, Yhdistyneessä ehdotuspyynnön rahoittamisen seurauksena, jäsenvaltio, ja muut palvelujen seurasivat 96/1 Ohjelmatuotanto 16:9-kuvamuotoon. Muuntamiseen (esimerkiksi vuonna Toimintasuunnitelman ohjelmatuotantoa koskevasta osasta rahoitettiin 5 633 tuntia 16:9- kuvamuodon ohjelmia ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 kautta. Noin 80 prosenttia lähetystunneista oli uutta tuotantoa ja 20 prosenttia olemassa olevien ohjelmien muuntamista tasainen väheneminen kului 40 prosenttia ohjelmatuntien kokonaismäärästä) tarkoittaa sitä, että suurin osa 50 prosenttia ja 80 prosenttia tukea saaneista valtioista on keskittynyt muunnettujen ohjelmien sijaan uuteen tuotantoon, ja muuntamista ovat tavallisesti käyttäneet 16:9-lähetyksiä aloittelevat televisiotoiminnan harjoittajat. Siirtyminen olemassa olevien ohjelmien muuntamisesta uusien 16:9-ohjelmien tuotantoon on erittäin myönteinen osoitus 16:9-kuvamuodon suosiosta ja kestävyydestä tuottajien ja televisiotoiminnan harjoittajien keskuudessa. 1994 muuntamiseen käytettyjen tuntien l6:()-kuvamuodon Luxemburgilla ei ole kansallista televisiotoiminnan harjoittajaa, joka lähettäisi ohjelmia, mutta muiden valtioiden l6:9-palvelut ovat saatavilla maanpäällisen jakelun, kaapeliverkon tai satelliitin kautta. 8 Vastaanotettujen ehdotusten ja hakijoiden määrän merkittävä kasvu vuosina 1996 ja 1997 osoitti myös sen, että toimintasuunnitelman ansiosta eurooppalaisten itsenäisten tuottajien ja televisiotoiminnan harjoittajien tietoisuus lisääntyi. Tuottajat vastasivat ehdotuspyyntöihin 96/1 ja 97/1 hakemalla tukea kaikkiaan noin 46 000 ohjelmatunnin tuottamiseen, kun viiden edellisen ehdotuspyynnön aikana 1993-1995 haettiin tukea noin 43 000 tunnille. Nämä luvut osoittavat, että toimintasuunnitelma on saanut Euroopan ohjelmateollisuuden tiedostamaan uudistuksen tarpeen sekä sen, että on valmistauduttava digitaalisiin markkinoihin, jotka tulevat edellyttämään yhä suurempaa 16:9-kuvamuodon ohjelmien osuutta. On myös korostettava, että kahdesta viimeisestä ehdotuspyynnöstä rahoitettiin yli 3 000 tuntia pitkäikäistä varastoitavaksi soveltuvaa aineistoa, mikä vauhditti merkittävästi eurooppalaisten audiovisuaalialan luettelot ovat ohjelmaluotantoteollisuuden vahvin valtti. luettelojen kokoamista. Nämä OSA A: LÄHETYSTOIMINTA 1. TOIMINTASUUNNITELMAN HALLINTA aikana, Sen ajanjakson tämä kertomus koskee, esitettiin kaksi yhteistä ehdotuspyyntöä 96/1 ja 97/1, jotka koskivat sekä lähetystoimintaa että ohjelmatuotantoa. Seuraavissa osissa tarkastellaan näiden ehdotuspyyntöjen lähetystoimintaa koskevaa osuutta. jota ja 95/1 jotka ehdotuspyyntöjen 95/3 eivät vielä jäsenvaltioiden Kuten myös televisiotoiminnan harjoittajat, 16:9-kuvamuodon televisiopalveluja tai tarjosivat niitä vain vähän, saivat suurempaa tukea (80 prosenttia tuntimaksusta) kuin 50 prosenttia. Neuvoston päätöksessä varattiin kiinteästä myönnettäväksi 1. 1. 1995 jälkeen 68 miljoonaa ecua näille "myöhään käynnistyville markkinoille". Toimintasuunnitelman lähetystoimintaa koskevasta osasta maksettu kiinteä tuntimaksu säilyi muuttumattomana5. yhteydessä, tarjonneet 1. 1. Ehdotuspyyntö 96/1 Reaktiot Helmikuussa 1996 julkaistun ehdotuspyynnön6 seurauksena televisiotoiminnan harjoittajat hakivat yhteensä 55 500 lähetystunnille rahoitusta lähes 90 miljoonaa ecua. Kysyntä jakautui nyt paljon tasaisemmin kuin vuonna 1995 "myöhään käynnistyneillä markkinoilla" toimivien (43 prosenttia) ja edistyneillä markkinoilla toimivien (57 prosenttia) välillä. Talousarviosta ehdotuspyyntöön osoitetut varat olivat kuitenkin alle puolet edellisten ehdotuspyyntöjen varoista, jolloin pystyttiin rahoittamaan jopa 21 000 lähetystuntia. On myös huomattava, että 80 prosentin rahoitusmahdollisuus vähensi niiden lähetystuntien määrää, joita voitiin rahoittaa, koska jokainen tunti tuli toimintasuunnitelman kannalta kalliimmaksi. Ehdotuspyyntöjen pääpiirteet olivat seuraavat: jätettiin 42 ehdotusta. Riippumattomien Ehdotuspyynnön perusteella ulkopuolisten asiantuntijoiden mukaan niistä kaksi ei ollut tukikelpoisia ehdotuspyynnön lähetystoimintaa koskevaan osaan. Joko 50 tai 80 prosenttia neuvoston päätöksessä olevan liitteen kohdassa 4 esitetyistä kiinteistä määristä: 6000 ecua tunnilta ensimmäistä 50 tuntia kohti ja 2500 ecua tämän ylittäville tunneille. Katso jäljempänä liite A 6 EYVLC26, 1. 2. 1996, s. 4. \ 0 - 11 Toinen näistä ehdotuksista siirrettiin ehdotuspyynnön ohjelmatuotantoa koskevaan osaan ja toinen ei ollut nrviointikclpoincn, sillä siinä ei ollut mitään ehdotuspyynnöissä pyydeltyjä tietoja. 23 aiemmin rahoitusta saanutta televisiotoiminnan harjoittajaa haki uudelleen rahoitusta. Puolet ehdotuksista tuli maisia, jotka olivat oikeutettuja 80 prosentin lukiosuuleen. Keskimääräinen tuntimäärä hanketta kohti oli 1611 tuntia. * Tulokset Taulukoissa ehdotuspyynnön 96/1 osalta. Uudet tulokkaat on painettu kursiivilla. le esitetään rahoituksen la, 1 b ja lopullinen jakautuminen Taulukko la TOIMINTASUUNNII ULMAIN PKRUSTEKLLA KAIIOITRTTDJKN l6:9-KIIVAIVIll(HK)NlAllKTYSTKNIi()inilJJNKN'jAKAirnilV1INKN KIIIMmiSPYYNNftN %/l YIITKYDKSSÄ 50 prosentin rahoitus Koodi Tunnit, joille haettiin tukea Tunnit, joille myönnettiin tukea Televisiotoiminnan harjoittaja 1. RANSKA Multivision FR5 Ranska yhteensä 2. SAKSA NDR Saksa yhteensä 3. ALANKOMAAT NOS Alankomaat yhteensä 4. ESPANJA Telemadrid Television Valenciana BskyB Espanja yhteensä. 5. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä 50 prosentin yhteensä tukialue A2 N1 E2 E3 R2 12 2340 2340 150 150 804 804 208 276. 484 400 400 150 150 100 100 400 400 100 100 200 400 400 4178 1250 Taulukko lb i^MMINTANIIlINNITKLMANPKKllSTlŒIJ. AKAIICIITK'ITllJKN l(»:<>-KHVAMllOI>ON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUIHMINEN EHDOTUSPYYNNÖN %/l YHTEYDESSÄ HO prosentin rahoitus Koodi Tunnit, joille haettiin tukea Tunnit, joille myönnettiin tukea Televisiotoiminnan harjoittaja 6. KREIKKA ERT ERT3 Channel Seven X Nethold Hellas - Filmnet Kreikka yhteensä 7. RUOTSI TV 1000 Ruotsi yhteensä 8. ITALIA Syntesia Telenuovo. Videolina Ntieva Antenna Tie Rete7 Telemontecarlo Telepadova Teleregione Videomusic G2 G3 G1 G4 S1 IT4 IT5 IT9 IT1 IT3 IT6 IT7 IT8 IT2 Italia yhteensä 9. IRLANTI RTE Irlanti yhteensä 10. ITÄVALTA ORF AU1 Itävalta yhteensä 11. SUOMI TV Tampere F1 Suomi yhteensä 400 810 2375 1374 4959 3168 3168 900 1620 1360 1400 2702 1500 250 120 1000 10852 500 500 430 430 170 170 200 200 300 500 1200 500 500 50 100 50 200 200 500 200 120 500 1920 365 365 400 400 170 170 80 prosentin tukialue yhteensä 20079 4555 13 Taulukko le TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA KAHOITE ITUJEN l6:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN EHDOTUSPYYNNÖN 96/1 YHTEYDESSÄ Kokonaistuki Kaikki yhteensä=24 hanketta (80 % + 50 %) 24257 5805 [Tunnit, joille haettiin tukea Tunnit, joille myönnettiin tukea Tuen jakamisen tärkeimmät perusteet olivat seuraavat: komissio ja jäsenvaltioiden komitea sopivat kahden vuoden rahoitusjaksosta; pienentyneiden määrärahojen seurauksena ainoastaan uusille hakijoille myönnettiin 50 prosentin rahoitus ja suurin osa hyväksytyistä hakijoista sai paljon vähemmän lukea kuin mitä ne olivat hakeneet; 80 prosenttia tukea saavissa maissa toimivat televisiotoiminnan harjoittajat on asetettava etusijalle (83 prosenttia myönnetystä kokonaistuesta). Pienentyneiden määrärahojen seurauksena ei enää ollut mahdollista jatkaa lukuisten sellaisten erinomaisten televisioloimintahankkeiden tukemista, joille oli myönnetty lukea aiempien ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Komissio olisi halunnut lakkauttaa luen vähitellen, mutta tähän ei ollut mahdollisuutta, joten tuen lopullinen jakaminen edellytti vaikeiden päätösten tekemistä. Komissio oli kuitenkin vuonna 1995 kertonut jäsenvaltioiden komitealle, että 50 prosenttia tukea saavissa maissa toteutettaville hankkeille oli saatavilla vain hyvin vähän tukea. ensimmäisiä Jo ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä rahoitettujen kolmen pienen italialaisen alueellisen televisiotoiminnan harjoittajan lisäksi ehdotuspyynnön 96/1 yhteydessä italialaiselle myönnettiin televisiotoiminnan harjoittajalle. TV jotka myöhemmin saivat uudet nimet TMC 1 ja TMC 2 - ovat kansallisia kanavia, jotka omistaa Ceeehi (iori group. Alueelliset kanavat - kuten Nuova Antenna Tre - ovat paljon laajempia kuin ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä tuetut kanavat. lukea Inlerna/ionale ja Videomusie - kuudelle muulle kertaa 14 Muualla saadun kokemuksen mukaan olisi voitu olettaa, että kansallinen televisiotoiminnan harjoittaja RA1 käynnistäisi 16:9-kuvamuodon lähetykset Italiassa. Italian ensimmäiset 16:9-lähetyksel toteuttivat kuitenkin pienet alueelliset tuettiin näitä hankkeita televisiotoiminnan harjoittajat. Toimintasuunnitelmasta ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä, koska komission mielestä toiminnan oli käynnistyttävä Italiassa vaikka symbolisesti. Samalla komissio alkoi herättää muiden televisiotoiminnan harjoittajien ja 16:9-lähetysten vastaanottoalueeseen jo kuuluvien katsojien mielenkiintoa tällaisiin lähetyksiin. Eräät italialaiset Euroopan parlamentin jäsenet olivat myös ilmaisseet huolensa siitä, ettei Italia osallistunut toimintasuunnitelmaan7. Kahden kansallisen kanavan ja joidenkin merkittävien alueellisten televisiotoiminnan harjoittajien osallistuminen ehdotuspyyntöön 96/1 osoitti oikeaksi ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä valitun lähestymistavan. Laajakuvalähetyksel käynnistyivät myös Suomessa ehdotuspyynnön 96/1 jälkeen, kun alueellisen aseman TV Tampereen hakemus oli hyväksytty. 1. 2. Ehdotuspyyntö 97/1 Reaktiot Tämä oli viimeinen toimintasuunnitelmaan liittyvä ehdotuspyyntö. Lokakuussa 1996 julkaistun. ehdotuspyynnön* seurauksena televisiotoiminnan harjoittajat hakivat 120 miljoonan eeun arvosta tukea 69 247 lähetystunnille. Ehdotuspyynnön pääpiirteet olivat seuraavat: Ehdotuspyynnön seurauksena jätettiin 67 ehdotusta. Kolmea hanketta koskevat ehdotukset siirreltiin ehdotuspyynnön ohjelmatuotantoa koskevaan osaan. 31 televisiotoiminnan harjoittajaa, ehdotuspyyntöjen yhteydessä, haki uudelleen tukea. jotka olivat saaneet tukea aiempien Italialaiset televisiotoiminnan harjoittajat esittivät 32 ehdotusta. Keskimäärin I 305 tunnille hanketta kohden haettiin tukea. 7 8 Parlamentin kysymykset N:o 2649/95, esittäjä Marilena Marin; N:o 2724/95, esittäjät Guido Podesta, Claudia Azzolini, Giancarlo Ligabue, Luigi Caligaris ja Gian Picro Boniperti; N:o 2736/95, esittäjä Salvatore Tatarella ja N:o 2754/95, esittäjä Gianfranco DelPAIba. EYVLC 288, 1. 10. 1996, s. 46. 15 Tulokset Taulukoissa 2a, 2b ja 2c esitetään luen lopullinen jakautuminen ehdotuspyynnön 97/1 yhteydessä. Uudet tulokkaat on painettu kursiivilla. Taulukko 2a TOUVIINI ASIJIJNNITELMAIN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 16:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ 50 prosentin rahoitus Televisiotoiminnan harjoittaja Koodi Tunnit, Joille haettiin tukea Tunnit, joille myönnettiin tukea 300 1500 495 400 2696 500 500 431 431 1000 1000 148,5 148,6 230 300 230 230 990 450 460 400 400 110 110 36 36 4 774,6 1986 1. ESPANJA Espanja yhteensä 2. PORTUGALI Portugali yhteensä 3. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Yhdistynyt yhteensä kuningaskunta Euskal Telebista RTVE TV3 de Catalunya TV de Galicia RTP BBC 4. ALANKOMAAT NOS Alankomaat yhteensä 6. BELGIA Belgia yhteensä VTM prosentin 60 yhteensä tukialue E1 E2 E4 E3 P1 R2 N1 B4 16 Taulukko 2b TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 16:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ SO prosentin rahoitus Koodi Tunnit, Joille haettu tukea Tunnit, Joille myönnetty tukea 6. SUOMI Suomi yhteensä 7. KREIKKA Kreikka yhteensä 8. IRLANTI Irlanti yhteensä 9. ITALIA Televisiotoiminnan harjoittaja MTV TV-Tampere YLE F2 F1 F4 Nethold Hellas - Filmnet G3 RTE Antenna Tre Veneto Nuova Antenna Tre Telepiu - Omega RAI Telenorba IT 23 IT1 IT 20 IT 12 IT 22 Italia yhteensä prosentin 80 yhteensä tukialue Taulukko 2c 300 190 70 560 968 968 300 300 1100 700 4138 1200 1746 8884 300 130 70 500 150 150 170 170 250 150 300 350 250 1300 10 712 21201 TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 16. -9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ Kokonaistuki Kaikki yhteensä-18 hanketta (80 % + 50 %) 16486,5 41061 Tunnit, Joille haettu tukea Tunnit, Joille myönnetty tukea Tuen jakamisen tärkeimmät perusteet olivat seuraavat: komissio ja jäsenvaltiot sopivat kahden vuoden rahoitusjaksosta; 17 määrärahoja oli hyvin niukasti: 7,8 miljoonaa eeua vuoden 19% 12,5 miljoonan eeun sijaan; tämä oli viimeinen tilaisuus varmistaa yhteisön rahoituksen tasainen jäsenvaltioissa markkinamahdollisuuksien jakautuminen mukaisesti; tasapaino ja erityisesti mahdollisuudet palvelujen määrän espanjassa, Portugalissa ja Suomessa otettiin huomioon; laajentamiseen Italiassa, digitaalisten 16:9-kuvamuodon televisiolähetysten käynnistäminen tietyissä maissa otettiin huomioon. Selkeimmät kohokohdat 80 prosentin käynnistyminen Italiassa ja Suomessa. tukialueella olivat 16:9-lähetysten Suomalainen alueellinen televisioasema TV Tampere oli saanut tukea jo ehdotuspyynnön %/l yhteydessä. Sen 16:9-lähetysten käynnistyminen sai suurta huomiota lehdistössä. Kuten Italiassakin, tämä oli hyvin tärkeää suurten kansallisten kanavien, kansallisen televisiotoiminnan harjoittajan YLL:n ja sen kaupallisen kilpailijan MTV:n, mielenkiinnon herättämiseksi. YLI' lähettää digitaalisia Koe ohjelmia aluksi lähetykset alkavat kun vastaanotinlaitteita tulee markkinoille. satelliitin kautta. Maanpäälliset Niukat määrärahat pakottivat komission keskittymään 32 esitetystä italialaisesta hankkeesta niihin, joilla todennäköisesti tulee olemaan merkittävin vaikutus markkinoihin. Selkeästi merkittäviä olivat RAI:n ja maksutelevisiotoimintaa harjoittavan Telepiun ehdottamat digitaaliset satelliittipalvelut. Tuen myöntämisen aikaan komissio uskoi, että niillä tulisi olemaan vähemmän vaikutusta tai digitaalisilla televisiovastaanottimien markkinoihin kuin maanpäällisillä palveluilla. Lukuisten italialaisten televisiotoiminnan harjoittajien sijoittautumisesta niin kutsutulle yhteiselle digitaaliselle perustalle syntyy kuitenkin yhteisvaikutusta, joka luo enemmän uskottavuutta kuin yksittäisten kanavien Koe lähetykset. Tämä vaikuttaa varmasti myönteisesti 16:9-kuvamuodon markkinoihin. KAI lisämaksuttomia digitaalisia 16:9-kuvamuodon yleislähetyksiä samanaikaisesti muiden merkittävimmissä kansallisissa palveluissaan lähettämiensä ohjelmien kanssa. Maanpäällisten 16:9-palvelujen valikoimaa parannetaan ottamalla mukaan kaksi merkittävää alueellista televisiotoiminnan harjoittajaa, Telenorba ja Antenna Tre Veneto. analogisilla lähettää satelliittipalvelut. Koska RTVL RTVH:n maanpäällisiä 16:9-palveluja koskeva ehdotus tarjosi 50 prosentin tukialueella mahdollisuuden paljon suurempaan vaikutukseen markkinoilla kuin sen aiemmat 16:9-lähetyksiä maanpäällisissä palveluissaan, alueelliset televisiotoiminnan harjoittajat eivät voineet yksinään kehittää paljonkaan toimintaansa. RTVL:n kanssa sopimusta tehdessään komissio piti ensisijaisen tärkeänä mainostamista, joka oli ollut heikointa satelliittipalvelujen osalta. tarjonnut ei Kahden hankkeen valinta osoitti, mitä rajoituksia ehdoton jako 50 prosenttia ja 80 prosenttia tukea saaviin maihin aiheuttaa. Vaikka yksittäiset televisiotoiminnan harjoittajat Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa olivat saaneet tukea 18 aiemmissa ehdotuspyynnöissä - ennen kuin 80 prosentin rahoitus tuli mahdolliseksi 1. 1. 19959 - muut televisiotoiminnan harjoittajat eivät seuranneet niiden esimerkkiä. Tämän vuoksi ehdotuspyyntö 97/1 oli viimeinen mahdollisuus näiden "myöhään käynnistyvien" markkinoiden edistämiseksi 50 prosentin tuen luokasta neuvoston päätöksessä vaadittujen levinneisyyden ja tasapainon saavuttamiseksi. Portugalin kansallinen televisiotoiminnan harjoittaja RÏT esitti strategisesti mcrkill. 'ivan korkealaatuisen hankkeen. Kyseessä on vasla toinen Portugalissa saatavilla oleva K>:9-laajakuvamuodon palvelu. Komissio mielestä oli tärkeää vauhdittaa näitä markkinoita, ja se katsoi jälleen ensisijaiseksi mainonnan. HIK1 suunnittelee digitaalisten satelliittipalvelujen ja maanpäällisten palvelujen käynnistämistä kesällä 1998. Se aikoo lähettää 30 prosenttia parhaan katseluajan lähetyksistä lähetysten käynnistymisestä. \\\\C keskittyy voimakkaasti mainontaan, ja tätä toimintaa tuetaan toimintasuunnitelman rahoituksella. vuoden kuluessa digitaalisten l6:9-kuvamuodossa 1. 3. Arviointimenetelmät Molempien ehdotuspyyntöjen osalta aiempien vuosien arviointimenettelyt säilyivät muuttumattomina. Riippumaton ulkopuolinen asiantuntija osallistui hankkeiden tarkoituksena oli ensinnäkin määrittää tekniseen arviointiin. Menettelyjen hankkeen ehdotusten laatuvaatimusten mukaan. Lisäksi tarkoituksena oli hankkeiden tärkeysjärjestyksen määrittäminen kiinnittämällä erityistä huomiota palvelujen todennäköiseen kiinnostavuuteen sekä ehdotusten puutteiden ja heikkouksien osoittaminen, jotta komissio voi puuttua niihin sopimusneuvotteluissa. tukikelpoisuus päätöksessä neuvoston esitettyjen Tekniset arviot vaikuttivat merkittävästi komission ehdotuksiin molemmissa ehdotuspyynnöissä. Komissio sovelsi kuitenkin aina levinneisyyttä ja tasapainoa koskevaa edellytystä ennen ehdotuksensa esittämistä komitealle. Teknisen arvion suorittajien yhteenveloselvitykset toimitettiin jäsenvaltioiden komitealle. 1. 4. Kuinka ehdotuspyynnöissä 96/1 ja 97/1 otettiin huomioon kokemukset aiemmasta toiminnasta ovat levinneet televisiopalvelut Aiempien kertomusten tapaan seuraavissa kartoissa esitetään graafisesti, kuinka 16:9-laajakuvamuodon Euroopassa toimintasuunnitelman käynnistymisen jälkeen. Karttojen päivittämisessä on otettu huomioon myös ehdotuspyynnöt 96/1 ja 97/1. Grafiikkaa on muutettu siten, että jokaisessa kartassa esitetään ehdotuspyyntöjen tulokset pikemminkin vuosittain kuin kumulatiivisesti. Toimintasuunnitelmasta tuettujen televisiotoiminnan harjoittajien suuren lukumäärän vuoksi ei ole enää mahdollista esittää niitä kaikkia yhdessä kartassa. Kun kaikki ehdotuspyynnön 97/1 televisiotoiminnan 16:9-lähelyksensä, toimintasuunnitelma on auttanut 63 televisiotoiminnan harjoittajaa kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa lähettämään ohjelmaa 16:9-kuvamuodossa. käynnistäneet harjoittajat vuoden aikana neljän ovat Katso neuvoston päätös 93/424/ETY, televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevasta toimintasuunnitelmasta, 2 artiklan 5 kohta. tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, kehittyneiden 19 Kuva 1 Kuva 2 20 Kuva 3 Kuva 4 21 Kuva 5 Action Plan Broadcasting Call 97/1 1 I National I T *1 Regional 2. VAIKUTUKSET MARKKINOIHIN 2. 1. 16:9~laajakuvatclcvisiovastaanottimicn myynti Vuoden 1995 kertomuksesta10 ilmeni 16:9-vastaanottimien kumulatiivisen myynnin ja 16:9-kuvamuodossa lähetettyjen ohjelmatuntien määrän suuri vastaavuus. Kertomuksesta kävi myös ilmi, että 16:9-laajakuvamarkkinoiden ydinaluetta olivat alueet, joilla toiminta oli alkanut ensimmäisenä, nimittäin Ranskassa, Saksassa ja Benelux-maissaeli niin kutsutuilla pioneerimarkkinoilla. Taulukosta 3 näkyy, että nämä maat ovat edelleen Kuroopan pääasialliset 16:9- laajakuvamuodon markkinat ja että vastaanottimia on käytössä vähintään 1,7 miljoonaa. Luvut ovat varovaisia arvioita. Joidenkin arvioiden mukaan Ivuroopassa on käytössä jo 2,4 miljoonaa l6:9-vastaanolinta". Alustavien ennusteiden mukaan lùiroopan vuotuinen myynti tulee olemaan vähintään 3,5 miljoonaa vastaanotinta vuonna 2000. K) Katso KOM (96) 346 lopullinen, erityisesti kuva 4, s. 16. " Advanced Television Markets, lokakuu 1997. Strateginen arvio on 2,2 miljoonaa. NJiihin eurooppalaisiin arvioihin saattaa kuulua myös 111J:n ulkopuolisia markkinoita, kuten Sveitsissä" myydyt 150 000 l6:9-vastaanotinta. SBS aloitti PAL Plus I6:9-I2lhetyksel samaan aikaan kuin saksalaiset televisiotoiminnan harjoittajat. Saksan laaja satelliittilevitys on auttanut edistlimiUin Sveitsin l6:9-laajakuvamuodon markkinoita. 22 pioiuvriinarkkinoita Lukuun ollnmalla niin kutsuttuja (luropean Association oi Consumer Lkvlronics Maiuilarlinvrs) arvioi iiivviiiiin useimmilla myöhään käynnistyneillä markkinoilla kaksmkcrlaislunecn vuonna I *>*>'/, vaikka myynti onkin olliil vähäisiä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmislajal larkislival /()()()() vaslaanollimecn, sen vuoden l(>:9-kiivamuodoii di}',ilaalisel jälkeen kun lelevisiolähelyksel. I*>*>'/ inyynliennusleilaan ivilusli ylöspäin llllC oli ilmoillanul käynnislävänsä l'ACI'M Taulukko 3 16:9-LAAJAKUVATELEV1SI0ID£N MYYNTI EU:SSA VUOSINA 1992-1997 (myydyt vastaanottimet 1992-1996, arviot vuodelta 1997) Valtio 1992 1993 1994 1995 1996 1997 YHTEENSÄ I Uivalta Benelux Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Portugali Espanja Ruotsi 700 4000 8000 19000 31700 10000 30000 148000 190000 388 000 7000 10000 0 8000 1000 15000 2000 15000 45000 85000 85000 135000 200000 12000 20000 20000 75000 145000 225000 43 000 3 000 565 000 497 000 6 000 3 000 53 300 18 000 53 500 14 500 2000 1000 4000 2000 13000 26000 3000 12000 16000 25000 2000 11000 3000 1000 4000 1000 3000 6300 1000 4500 500 4200 10000 3000 0 5000 1000 4000 Yhdistynyt kuningaskunta 2000 3000 25000 70000 107 200 Yhteensfl 29000 91000 134700 220500 507000 801000 1 783 200 Lähde: EÄCEM 2. 2. Digitaalisien televisiopalvelujen ja l(>:')-lnnj»kiivnimio(loii lähetysten aloittamisen ensimmäinen vaihe iEuroopassa loimi joulukuussa Digitaalisia harjoittajien miljoonaa oli vuokralaillepa. l()°7 yli 200 digitaalisia salauksenpurkulailleila oli käytössä suurimpien arvioiden mukaan kaksi miljoonaa, televisiopalvelua. televisiotoiminnan joista 1,75 23 Plus 17. 4. 1°% ensimmäisenä eurooppalaisetta ('anal käynnisti televisiopalvelut. Joulukuussa televisiotoiminnan harjoittajana digitaaliset 1997 noin puolet IEuroopassa käytetyistä digitaalisista salauksenpurkulaitteista oli käytössä Ranskassa, jossa niitä käytettiin kolmen kilpailijan, Canal Satellite Numériquen, Tl'S. n ja AHSat. in palveluita värien. Ranskalaisiin digitaalisten lähetysten valikoimiin on alusta alkaen kuulunut digitaalisia I6:9-Iähetyksiä. Yksi ranskalainen palveluntarjoaja on todennut, että 25 prosenttia sen tilaajista katselee digitaalista lähetystä 16:9-vastaanotti mesta. televisiovastaanottimien Tämä yhteys osoittaa merkittävän yhteyden maksutelevisioiden tilaajien ja !6:9-kuvamuodon hankkijoiden kuluttajaprofiilien välillä. Yhteys maksutelevisioiden ja 16:9-vastaanottimien välillä ei rajoitu Ranskaan. Useita vuosia sitten toimintasuunnitelman yhteydessä esitetyssä ehdotuksessa muualla toimiva maksutelevisiopalvelujen tarjoaja mainitsi markkinatutkimusten osoittavan, että sen tilaajat vaikuttivat olevan kaikkien uuden teknologian tuotteiden varhaisia omaksujia, jotka käyttivät ensimmäisinä kotitietokoneita ja Internet-palveluita. varhaisten on tehokas keino edistää tyytyväinen väliseen komissio 16:9-kuvamuodon l6:9-kuvamuotoa, ja lisäksi, että kansalliset televisiotoiminnan harjoittajat ovat vankasti Sen myös tukeneet maksutelevisiopalveluiden yhteyteen. Toimintasuunnitelman varhaisessa vaiheessa komissio oli huolissaan siitä, että maksulelevisiopalvelut eivät pienemmän yleisömääränsä vuoksi olleet lisämaksuttomien niin yleislähetysten yleisö. Maksutelevisiopalvelujen lukeminen on kuitenkin osoittautunut erittäin hyvin kohdennetuksi tavaksi edistää 16:9-kuvamuoloa. Toimintasuunnitelma tarjosi useiden valtioiden maksutelevisiopalvelujen tarjoajille mahdollisuuden testata 16:9-kuvamuodon kaupallista houkuttelevuutta olemassaolevien analogisten palvelujen avulla. Lisäksi niillä oli mahdollisuus edistää tilaajiensa 16:9- vastaanotinkannan syntymistä tulevien digitaalisten palvelujen käyttöön ottoa varten. 16:9-kuvamuotoa kuin suurempi tarjoajat, paljon joilla oli Ranskalaiset Nämä varhaiset tulokset Ranskan digitaalilelevisiomarkkinoilla tukevat myös toimintasuunnitelman perusfilosofina: on perusteltava 16:9-vastaanotinkanta lähetysstandardeista jo ennen digitaalisten palvelujen käynnistymisiä käyttivät riippumatta. toimintasuunnitelman jo 16:9-kuvamuodon vanhentunutta tuntimäärä suuri vastaanottimien ollut analogisia maanpäällisten ns. postiluukkumuotoisia (letterbox) lähetyksiä. 16:9-laajakuvavastaanottimilla nämä lähetykset voidaan laajentaa 16:9-kuvamuotoon. 16:9-vastaanottimien D2-M AC1-standardia12. ostajilla 16:9-lähetyksiin Ranskassa tarjolla televisiotoiminnan 4:3-kuvamuodon alkuvaiheessa harjoittajat on myös kanavien nykyisin 12 Kuluttajat eivät koskaan investoineet paljon l)2-MAC-standardiin, koska maksutclcvisioloiminnan harjoittajat osan salauksenpurkulaitteista. Tarkoituksena oli vaihtaa ne digitaalisiin laitteisiin digitaalisien palvelujen käynnistyessä. kaapelitelevisiotoiminnan vuokrasivat suurimman harjoittajat ja 24 saatavuus leki näin 4:. l-kuvamuodon lähetyksistä* uuden keinon edistää 16:9- vaslnnnotlimicn käyttöönottoa. 11 Koska alusta alkaen uskottiin, ellä maksutelevisiopalvelujen tarjoajat käynnistävät digitaalisten televisiopalvelujen ensimmäisen vaiheen14 kaapeli- ja satelliittilähetyksissä, oli tärkeää, että ihmisillä oli jo kotonaan 16:9- vastaanollimia. Maksutelevisiopalvelul ovat liiketoimintaa, joka perustuu liitettäviin salauksenpurkulaitleisiin15. Ilman markkinoilla vastaanottimiin tarjoajat olevia 16:9-vastaanottimia useimmat maksutelevisiopalvelujen olisivat ja ottaa lähetysten monimutkaisuutta digitaalisen televisiotoiminnan käynnistämisen riskiä aloittamalla 16:9- lähetyksel. tuskin halunneet lisätä siis, osoittavat markkinat digitaalitelevision Varhaiset että toimintasuunnitelma on auttanut merkittävästi varmistamaan, etlä 16:9- vastaanotlimia on eurooppalaisissa kodeissa ja etlä niissä ollaan valmiita hyödyntämään maksutelevisiopalvelujen tarjoajien käynnistämää digitaalisen (elevision käyttöönoton ensimmäistä vaihetta. Palveluille on ominaista suuri määrä kokoillan elokuvia, jotka ovat ihanteellisia ohjelmaa lähetettäväksi l6:9-kuvamuodossa. Lisäksi 16:9-lähetysten kehittämisessä on voitu hyödyntää digitaalisen television edistämiseen ja salauksenpurkulaittciden tukemiseen osoitettuja merkittäviä varoja. I6:9-LAAMKI)VAM1I0I>0N TIILEVAISUIJDKNNÄKYMÄT 3. 1. Digitaalisen television ja 16:9-kuvamuodon toinen vaihe television digitaalisen johtivat Kun ja käyttivät maksutelevisiopalvelujen satelliittilähetyksiä, ominaista maanpäälliset lisämaksutlomat yleislähetyksel vuonna 1998. Yhdistynyt kuningaskunta ja Pohjoismaat viitoittavat lietä. jotka on ensimmäistä vaiheelle tarjoajat, kaapeli- vaihetta loiselle Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat ovat erittäin merkittävät 16:9- kuvamuodon kehitykselle, koska ne ovat viimeisinä käynnistyneet suuret markkinat. Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on suurimmat, rikkaimmat ja dynaamisimmat kulutuselektroniikkamarkkinat. 11 On huomattava, että PAL-ja SECAM-standardien mukaisille ns. postiluukkumuotoisille lähetyksille ei koskaan myönnetty toimintasuunnitelman tukea, koska ne eivät täytä päätöksen teknisessä liitteessä esitettyjä toimintasuunnitelman täytäntöönpanomenettelyjen laatuvaatimuksia (5 artiklan I kohdan iv alakohta). 14 Digitaalisten kaapeli- ja satelliittilähetysten DVB-eritelmät (Digital Video Broadeasting) olivat käytössä jo ennen kuin monimutkaisempi maanpäällinen digitaalitelevisiojärjestelmä oli määritetty. 15 Maksulelevisiotoiminnan harjoittajien ehdolliseen käyttöoikeuteen ja häiriön poistoon tarvittava tekniikka ja digitaalisen sekä analogisen lähetyksen vastaanottoon tarvittava elektroniikka. salauksenpurkulaitteisiin sisältyy yleensä 25 Uuden kulutuselektroniikkaluolteen on IEuroopassa menestyäkseen saatava vakiintunut asema näiden kolmen maan markkinoilla. Vaikka Channel 4, S4C ja Granada tarjosivat analogisia I6:9-Iähetyksiä, suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan televisiotoiminnan harjoittajista uskoi aiempien analogisten 16:9-lelevisiolähetysjärjestelmien haittojen olevan suurempia kuin 16:9-vastaanottimien markkinoiden edistämisestä saatavan hyödyn ennen digitaalisen television käyttöönottoa16. Ne katsoivat parhaaksi odottaa, kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan digitaaliset palvelut käynnistyisivät vuonna 1998. Tämä päätös esti 16:9-vastaanottimien markkinoita käynnistymästä aikaisemmin. BBC:n vuonna 1997 esittämä ilmoitus, jonka mukaan sen lähetyksistä 30 prosenttia tulee olemaan 16:9-kuvamuodossa vuoden kuluessa digitaalisten palvelujen käynnistämisestä, vaikutti välittömästi markkinoihin. 16:9- vaslaanoltimien myynti lähti kasvuun, ja vuoden 1997 kokonaismyynti voi olla jopa 70 000 vastaanotinta. RIK':n 16:9-lähelykset tulevat varmasti olemaan l6:9-laajakuvamuodon markkinoiden kuningaskunnassa. Muut Yhdistyneen kehitykselle Yhdistyneessä kuningaskunnan televisiotoiminnan harjoittajat ovat ilmoittaneet aloittavansa I6:9-Iähetykset, mutta eivät ole vielä ilmoittaneet mitään lukuja. strategisesti merkittäviä on yksi kolmesta tuottamaan kuningaskunta johtavista Koska Yhdistynyt kulutuselektroniikan markkinoista liuroopassa, televisiotoiminnan harjoittajat saivat valmistajat integroituja kokonaan digitaalisia 16:9- vastaanottimia. Näiden suunnitellaan tulevan markkinoille vuoden 1998 aikana digitaalisten palvelujen käynnistyessä. Digitaaliset vastaanottimet tulevat myös Skandinavian markkinoille. Koska markkinoilla ei vielä ole varsinaista 16:9-vastaanottimien kantaa, on erityisen tärkeää, että 16:9- digitaalivastaanottimia on saatavilla heti kun digitaaliset palvelut käynnistyvät. on Komissio tarkastelee yksityiskohtaisemmin l6:9-kuvamuodon ja digitaalisen television yhteyttä lopullisessa loiminlasuunnitelmaa koskevassa arviossaan, toimintasuunnitelman jonka tutkia täytäntöönpanon yksityiskohtaisemmin muun muassa televisiotoiminnan harjoittajien lukuisia eri lapoja ottaa käyttöön 16:9-kuvamuodon lähetykset. vuonna Arviossa päätyttyä17. 1999 on tarkoitus tarkoitus ilmestyä Samalla on huomattava, että digitaaliset maanpäälliset 16:9-lähetykset saavat myös suuren määrän tukea, koska jäsenvaltioiden hallitukset tarjoavat 16 Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan uskovat, että PAI. Plus -lähctysjärjestelmä se näkyy ns. postiluukkumuotoisena kuvana 4:3-kuvamuodon vastaanottimissa eli ruudun ylä- ja alareunassa on mustat reunat ja kuva-ala pienenee. Toisin kuin suurimmassa osassa Eurooppaa, Yhdistyneen kuningaskunnan yleisö ei ole tottunut tällaiseen postiluukkumuotoiseen kuvaan. televisiotoiminnan harjoittajat sovi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, koska ei 17 Ehdotuspyynnön 97/1 jälkeen ei enää myönnetä lukea. Vuonna 1997 lehdyl sopimukset päättyvät vasta vuoden 1998 lopussa. 26 televisiopalveluja varten. Maanpäälliset maksutta lisää radiotaajuksia maanpäällisen televisiotoiminnan harjoittajille radiotaajuudet ovat digitaalisia arvokas resurssi. Ylimääräiset laajuudet tarjotaan käyttöön väliaikaisesti, koska tavoitteena on nopeuttaa siirtymistä analogisesta muodosta digitaaliseen ja vapauttaa analogiset radiotaajuudet muuhun käyttöön. 12. DVD-kvy (Digital Versatile Disk) Vaikka elokuvien ns. postiluukkumuodossa lähetettäviä versioita on ollut saatavilla VHS-kaseteilla jo useita vuosia, kuvan laadussa on vielä parantamisen varaa laajennettaessa sitä 16:9-kuvamuodon televisioruudulle. Kuvan, äänen ja tekstin toistoon ja tallentamiseen soveltuvan digitaalisen lisää 16:9- DVD-levyn kuvamuodon yleistymistä. Useat videokustantajat julkaisevat DVD-levyn toisella puolella elokuvan 4:3-version ja toisella puolella sen 16:9-version. tässä ollut ratkaiseva, koska 16:9- Toimintasuunnitelman vaikutus on versioiden julkaisemisessa ei olisi järkeä, jollei kuluttajilla ole käytössä 16:9- vastaanottimia. lEuroopan markkinoille keväällä 1997 tulo DVD-levyjen saatavuus merkitsee sitä, etlä kuluttajilla on mahdollisuus hankkia korkealaatuinen digitaalinen menetelmä oman 16:9-laajakuvamuodon elokuva- ja lelevisio-ohjelmakokoelmansa keräämiseksi. 3. 3. Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 16:9-laajakuvamuodossa yhteensä 1,4 miljoonaa Komissio myönsi vuonna 1997 huhtikuussa ja heinäkuussa tekemillään päätöksillä18 ecua TVRS:l!e, Ranskan televisiotoiminnan harjoittajien tuottamaan ohjelmia lïFA:n puolesta10. Rahoitus on yhteisön lukea niiden ylimääräisten tuottaa kustannusten samanaikaisesti 16:9-kuvamuodossa olevaa ohjelmaa, jotta sitä olisi kaikkien lEuroopan televisiotoiminnan harjoittajien saatavilla20. ryhmittymälle, pyrkimyksistä kattamiseksi, aiheutuu ryhtyy joita joka Komissio ja jäsenvaltioiden neuvoa-antava komitea suhtautuivat hankkeeseen myönteisesti, kun sitä ehdotti valmistajien yhdistys IEACIEM. Jalkapallon ,x Päätös 1797/456 - ('(97)906, 1. 4. 1997 ja H/97/I2I6 - ('(97)2065, 1. 7. 1997. 10 20 liiman toiminnan rahoittaminen toimintasuunnitelman ohjelmantuotantoa koskevasta osasta ei ollut mahdollista. Vuoden 1997 talousarviossa ohjelmatuotantoa koskevan budjettikohdan B3-2013 selvitysosassa budjettivallan käyttäjä toteaa: "Määräraha on tarkoitettu kattamaan uusintakäyttöttn tarkoitettujen ohjelmien (long stock programmes) tuotannon ja muuntamisen muotoon 16/9 lukuun ottamatta ohjelmia, jotka on periaatteessa tarkoitettu ainoastaan yhtä lähetyskertaa varten, kuten uutiskatsaukset, urheilulähetykset tai televisiosarjat. " (EYVL L 44, 14. 2. 1997, s. 802). Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta oli aiemmin esittänyt huolensa sen johdosta, että B3-20l3-budjettikohdasta tuettiin urheilua kulttuurin määrärahoilla. 16:9- ja 4:3-kuvamuodon televisiotoiminnan harjoittajat Euroopan ulkopuolella pelkäsivät tämän vaikuttavan 4:3-kuvamuodon laatuun eivätkä sallineet 4:3- ja l6:9-kuvamuodon lähetysten yhdistämistä. EACEM. n mukaan l6:9-kuvamuodon lähetyksiä esitetään kuitenkin Brasiliassa ja Kanadassa. integroiminen on mahdollista, mutta tuotannon 27 ovat maailmanmestaruuskisat kuhituselcktrouiikkatuotleiden myyntiä, ilmoittivat olevansa halukkaita vastaanoltimien yhteydessä. myynnin aina ja uusien lisänneet valmistajat tämän vuoksi investoimaan huomattavia määriä 16:9- maailmanmestaruuskisojen edistämiseen Kuuden jäsenvaltion21 televisiotoiminnan harjoittajat ovat jo suostuneet lähettämään 16:9-kuvamuodon lähetyksiä, ja muiden odotetaan liittyvän toimintaan maailmanmestaruuskisojen käynnistyessä. 3. 4. Kansainvälinen vertailu Japanin markkinat ovat voimakkaat. Niillä on myyty 5,5 miljoonaa 16:9- vaslaanotinta vuonna 1996 ja arviolla yli 6 miljoonaa vuonna 1997, mikä on yli 50 prosenttia kaikista myydyistä lelevisiovastaanottimista22. Kuten jo vuoden 1994 kertomuksessa todettiin, televisiovalmistajat hallitsevat Japanin vähittäismyynlimarkkinoita2^ Ne ovat onnistuneet asteittain poistamaan käytöstä I6:9-Iähelysten. vastaanottimet kehittymistä. Tietyt vastaanottimet pystyvät konvertoimaan NIIK. n analogiset leräväpiirlotelevisiolähetykset. Koska useat videopelit oval nykyisin ns. postiluukkumuodossa, se on edistänyt asiaa. Myös DVD-levy on jo tullut markkinoille Japanissa. 4:3-kuvamuodon ennen jo saatavuutta l6:9-laajakuvaohjelmien Yhdysvalloissa valmistajat ja televisiotoiminnan harjoittajat valmistautuvat käynnistämään digitaaliset teräväpiirtotelevisiopa!vekit vuoden 1998 loppuun mennessä24. Yhdysvallat aikoo myös aloittaa 16:9-lähelykset. Tämä lisää tulevaisuudessa vähentää teräväpiirtotelevisiossa tarvittavan laajakuvatekniikan tuotantokustannuksia. Ilman laajakuvamahdollisuuksia, joilla voidaan lisätä todellisuuden tuntua ja tuskin suuremmat kuin 16:9- tehoa, teräväpiirtotelevision hyödyt ovat kuvamuodon kokoisella televisioruudulla (jonka halkaisija on pienempi kuin 100 cm). Yhdysvallat paremmin sopii teräväpiirlolelevisiopalvelujen käyttöönoton tienraivaajaksi kuin IEurooppa pienine ja sirpaleisille televisiomarkkinoilleen, koska Yhdysvallat voi saada aikaisemmin mittakaavaetuja uusien laajakuvatekniikoiden käytössä. yksikielisten markkinoidensa erottelukyvyn standardin tavallisen suurten vuoksi sekä edut 3. 5. Toimintasuunnitelma päättyy Komissio ei ole ehdottanut toimintasuunnitelmalle jatkoa. Tämä on osoitus uskosta laajakuvan kaupallisiin mahdollisuuksiin. Nyt kun laajakuvatekniikka 21 Tanska, Ranska, Kreikka, Italia, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. 22 Lähde: Advanced Television Markets newsletter, ibid. 2< KOM (95) 263 lopullinen, 16. 6. 1995, s. 26, kohta 3. 2. 24 Teräväpiirtotelevisio käyttää l6:9-laajakuvamuotoa, mutta sen bittimäärä on suurempi, jolla suurelle kuvaruudulle voidaan luottaa korkealaatuinen kuva, mikä lisää tehoa ja todentuntua. 28 on otettu käyttöön jo kodeissa, se ei ole enää pelkkä mielenkiintoinen tekninen mahdollisuus, vaan osa markkinoita niin Euroopassa kuin Japanissa ja pian myös Yhdysvalloissa. vuosina neuvoston 1995-1996 suositeltiin neuvonantajien toimintasuunnitelman tekemässä Riippumattomien väliaikaisessa arvioinnissa25 sekä komission syyskuussa 1996 järjestämässä konferenssissa2'1 jolta saavutettaisiin l6:9-laajakuvamuodon lähetysten kriittinen määrä. Kriittinen määrä oli kuitenkin vain ohjeellinen lavoite eikä itsetarkoitus, eikä sitä määritelty tarkemmin. Tavoitteena oli tukea vastaanottimien markkinoille pääsyä. Vuonna 1997 arvioitiin olevan käytössä joten komissio uskoi ivoin 2 miljoonaa markkinoiden ja konferenssin jälkeen. kehittyneen merkittävästi 16:9-televisiovastaanotinta, väliaikaisen päätöksessä jatkamista, arvioinnin esitetty Nyi kun laajakuvatekniikka on markkinoilla, digitaalisen television tukena olevat vahvat markkinavoimat voivat edistää sitä tehokkaammin kuin mikään julkinen tukijärjestelmä. Televisiotoiminnan harjoittajat, jotka aikovat tarjota l6:9-kuvamuodon digitaalipalvelinpa, oval hyötyneet paljon maanpäällisiä arvokkaammasta tarjosi: vapaista taajuuksista. tuesta kuin mitä toimintasuunnitelma koskaan Toimintasuunnitelman jatkaminen ei enää vaikuttaisi katalysaattorina uuden kuvamuodon käyttöönottoon. Julkisen tuen jatkaminen saattaisi aiheuttaa riippuvuutta, joka houkuttelisi "tuen metsästäjiä". Niiden toiminnasta saattaisi IEU:n olla kaupallisesti haittaa talousarvion rajoitukset ja riski jatkuvan tuen aiheuttamasta kasvavien markkinoiden vääristymisestä, toimintaohjelman jatkaminen ei olisi tarpeeksi liittyisi entistä suurempia riskejä. kustannustehokasta, ja Toimintaohjelman tehtävä katalysaattorina päättyy, kun ehdotuspyynnön 97/1 perusteella päättyvät joulukuussa 1998. laajakuvalle. Kun otetaan huomioon televisiotoimintaa koskevat lisäksi siihen sopimukset tehdyt läheneminen interaktiivisten palvelujen Uusien ja kilpailu pakottavat televisiotoiminnan harjoittajat tulevaisuudessa muuttamaan televisionkalselun tehneet tarjoamia kokemuksia kokonaisvaltaisemmin kuin ne ovat kolmeenkymmeneen vuoteen. Televisio joutuu nyt kilpailemaan tietokoneen kanssa. Useat tietokonevalmistajat Yhdysvalloissa suunnittelevat jo sellaisten tietokoneiden tuomista markkinoille, joissa on 16:9-kuvamuodon näyttö varten. Palvelujen digitaalista läheneminen tulee tämän vuoksi nopeuttamaan laajakuvamuodon leviämistä televisiossa ja myös uusissa palveluympäristöissä. ja DVD-levyjen katselua televisiota 25 Review of Action Plan for Advanced Television Services, joulukuu 1996, loppuraportti, Coopers & Lybrand and Convergent Decisions Group. 2() Reshaping Television for the Information Society, Bryssel, 26. 9. 1996. 29 OSA B: OHJELMATUOTANTO 4. JOHDANTO 4. 1. Toimintasuunnitelma, yhteisön väline audiovisuaalialalla (heinäkuusta 1993 Toimintasuunnitelman eli nelivuotisen yhteisön ohjelman toimia katalysaattorina kehittyneiden heinäkuuhun 1997) päämääränä oli televisiopalvelujen markkinoiden edistämisessä. Eurooppalaisuuden edistäminen näillä markkinoilla kannustaa audiovisuaalialaa nykyaikaistamaan toimintaansa ja valmistautumaan tulevaisuuteen johdonmukaisesti, selkeästi ja yhdenmukaisella tavalla. Kehittyneitä televisiopalveluja lähetetään nykyisin 16:9-kuvamuodossa, ja tästä on päästy yksimielisyyteen Euroopassa. Tällä 16:9-kuvamuodolla on kaksi merkittävää etua. Ensimmäinen etu on tekninen eli se on eri lähetysstandardeista riippumaton, joten se kannustaa siirtymistä analogisista lähetyksistä digitaalisiin. Toinen etu on kaupallinen ja esteettinen: 16:9-laajakuvamuodon laatu on erinomainen, ja se tekee television kuvamuodosta yhdenmukaisen elokuvien kuvamuodon kanssa. on tavoitteena rakenteellisena kehittyneiden Toimintasuunnitelman lisääminen, jotta niitä olisi Euroopassa yleisesti televisiopalvelujen määrän saatavilla. Tämän vuoksi toimintasuunnitelmassa vahvistetussa strategiassa otettiin huomioon kaikkien audiovisuaalialan toimijoiden edut. Koska lähetystoiminnan tärkeimmät toimijat ovat ohjelmalevittäjät toimintasuunnitelmassa edistettiin koordinoidusti ja päättäväisesti sekä 16:9-laajakuvalähetysten tarjontaa että tarjottiin ollen eurooppalaisille televisiotoiminnan harjoittajille ja tuottajille lisärahoitusta 16:9- kuvamuodosta aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseksi. Tätä 16:9-kuvamuotoa käyttävän aineiston lähettäminen ja tuottaminen edellyttää merkittäviä rahoitus- ja laiteinvestointeja. toimintasuunnitelmassa yhteisössä. Näin ja tuottajat, kysyntää 4. 2. 16:9-Iaajakuvamuodon markkinat liittyvät yleisölle Lähetyspalvelujen lisäksi 16:9-laajakuvamuodon markkinoihin kuuluvat kyseiseen laitteistot. kuvamuotoon Televisiopalvelujen aloittaminen 16:9-kuvamuodossa yhteisön tasolla edistää investointeja ja nykyaikaistamista, mikä on välttämätöntä audiovisuaalialan teollisuuden kilpailukyvyn, televisiotoiminnan harjoittajien ammattivälineistön ja tuotannon sekä vuokrausta ja välinemyyntiä harjoittavien yritysten kilpailukyvyn kannalta. Toimintasuunnitelman vaikutuksesta koko alan toiminta tehostui yleisesti. ammattilaisille tarkoitetut ja b o- 31 4. 3. Toimintasuunnitelma on keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan politiikkaa Osallistumalla yhdessä talouden toimijoiden kanssa l6:9-kuvamuodon palvelujen lEuroopan ohjelmaleollisuus voi kliinisen massan markkinoille saattamiseen teknisen selkeästi suuntautua 16:9- laadun. Kun eurooppalaisia kuvamuoloon tasolla sitoudutaan strategisesti ohjelmaluetteloiden pitkäikäisyyteen. l6:9-kuvamuodon tuotanto takaa tuotantoa kannustetaan tuotantovälineiden järjestelmällisesti tulevaisuuteen. käyttämiseen, yhteisön sopivien Ohjelmaluetlelot ovat aina strategian perusta. Luettelot ovat alan tulolähde ja valtti liiketoiminnassa. Luettelot sisältävät pitkäikäistä aineistoa, jota voidaan esittää toistuvasti ja myös muilla kuin omilla markkinoilla. Ohjelmaleollisuuteen suunnattu toimintasuunnitelma on siten ollut keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan politiikkaa. Ohjelman tavoitteina ovat olleet audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden rakenteellisen kapasiteetin vahvistaminen ja sen eurooppalaisuuden kehittäminen. ja l6:9-kuvamuoloon Toimintasuunnitelman menetelmät perustuivat edellä mainittuihin seikkoihin. Ohjelmatuotantoa käsittelevässä toimintasuunnitelman osasta rahoitettiin yhdessä tuottajien toimijoiden kanssa lisäkustannukset, joita aiheutui uusien l6:9-kuvamuodon ohjelmien luottamisesta tai muussa kuvamuodossa käytettävissä olevan aineiston muuntamisesta, jotta se Lisäkustannuksien 16:9-kuvamuodon saataisiin yhteisrahoituksesta 50. 80 prosenttia perustuu kiinteään tuntimaksuun. yhteensopivaksi investoivien talouden kanssa. 4. 4. Toimintasuunnitelman soveltamisala IEurooppalaisille tuottajille esitetyssä ehdotuspyynnössä kehotettiin hakemaan tukea uusien ohjelmien tuotannolle tai muuntamiselle. Tukikelpoisuuden edellytykset oli vai seuraavat: tuottajien oli sijailtava jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, tuottajien oli osoitettava, että Euroopan unionissa sijaitseva 16:9-kuvaniuodon ohjelmia esittämään televisiotoiminnan harjoittaja hakemuksen kohteena olevan ohjelman, lähettävä sitoutuu tuottajien oli todisteltava, että lisäkustannuksien muu rahoitus tulee muista lähteistä kuin toimintasuunnitelmasta. tukea haettiin oli määrärahoja, Mikäli ohjelmahankkeet valittiin ensisijaisten valintaperusteiden mukaisesti. Ohjelmien sisältöä ei arvioitu laadullisesti, ja etusija anneltiin talousarviossa enemmän kuin pitkäikäisille varastoitaviksi soveltuville ohjelmille, riippumattomien tuottajien esittämille tuotantohankkeille, 32 sellaisten jäsenvaltioiden hankkeille, joilla on alhainen tuotantokapasiteetti tai suppea kielialue, hankkeille, joiden lisärahoitus lulee yksinomaan talouden loimijoilla. Olemassa olevan aineiston muuntamisen yhteydessä etusija anneltiin eurooppalaista alkuperää oleville ohjelmille. 5. l6:9-LAA. IAKUVAMIIOTOA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 1993-1997 Tässä luvussa esitetään toimintasuunnitelman mukaiset toimenpiteet vuonna 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla sekä yhteisön ohjelman kehitys. Analyysi on erityisen hyödyllinen neljän toimintavuoden jälkeen. 5. 1. Kokonaistulokset eeuina ja tunteina: Vuosi 1993 1994 1994 1995 1995 1996 1997 Kiidot nspyynltt I/9J 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Miljöön»» ecua 11,6 19,4 33 IHJ 12,5 12,1 9,5 Tuntia 2 936 4 555 5 648 4 099 2 551 3 066 2 567 Toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen on järjestetty seitsemän ehdotuspyyntöä: yksi vuonna 1993, kaksi vuonna 1994, kaksi vuonna 1995, yksi vuonna 1996 ja yksi vuonna 1997. Jokaisen ehdotuspyynnön talousarvio oli erilainen. Talousarviot kasvoivat vuoden 1994 jälkimmäiseen ehdotuspyyntöön asti, jonka jälkeen ne pienenivät vuoden 1995 jälkimmäiseen ehdotuspyyntöön asti. Vuoden 1996 ehdotuspyynnön talousarvio oli ainoastaan hieman edellistä suurempi, ja vuonna 1997 talousarvio olijalleen pienempi. lEurooppalaisille tuottajille myönnettiin kaikkiaan 116,2 miljoonaa ecua heinäkuun 1993 ja 30. 6. 1997 välisenä aikana l6:9-kuvamuodon ohjelmien tuottamiseen tai muuntamiseen. 33 Yhteisö yhteisrahoilli 116,2 miljoonalla eculla 25 422 tuntia ohjelmia: lö:9-kuvamuodon 105,2 miljoonalla eculla yhleisrahoiletliin 16 856 tuulia uusia l6:9-ohjelmia, j«» 11 miljoonalla eculla yhleisrahoiletliin X 565 tuntia muunneltuja ohjelmia (remastering). 5. 2. Toimintasuunnitelman yhteydessä vastaanotetut ehdotukset (tuotanto- ja muuntamishankkcet) Vastaanotettujen ehdotusten lukumäärä Vastaanotettujen ehdotusten lukumäärä oli suhteellinen tasainen eli noin I 000 jokaisen ehdotuspyynnön yhteydessä. 1 Ehdotusten määrä kasvoi ehdollisia tuli merkittävästi ehdotuspyynnöstä 2/95 ehdotuspyyntöön 1/94. Syynä oli se, että ensimmäinen toimintasuunnitelman mukainen ehdotuspyyntö 1/93 julkistettiin samaan aikaan kuin ohjelma aloiteltiin, ja suurin osa valmisteilla olevista tuotantohankkeista osallistui tähän ehdotuspyyntöön. Tuottajien oli odotettava ehdotuspyyntöä 2/94 useiden uusien ehdotusten jättämiseksi. lEnilen hakemuksia toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen jätettiin vuosina 1996 ja 1997(1 350 ja I 580 ehdotusta). lähtien. Vähiten ehdotuksia (732) Ehdotuspyyntö* 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Vastaanotettuja ehdotuksia 944 732 1 113 970 1 116 1 350 1 580 Toimintasuunnitelman yi11eydessä ehdotettujen ohjelmien ohjelma-aika kasvoi Seuraavasta taulukosta käy ilmi, eitä toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen vastaanotettujen hakemusten ohjelma-ajat kasvoivat merkittävästi. ehdotuspyyntö 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Ohjelma-aika tuulia 7 500 8 000 10 356 16 392 10 735 22 350 24 012 IEnsimmäisten ehdotuspyyntöjen perusteella (1993 ja vuoden 1994 alkupuoli) jätetyt ehdotukset koskivat yhteensä 8 000 tuntia ohjelma-aikaa. Vuoden 1994 lopussa kokonaismäärä oli 10 300 tuntia. Uusi huippu saavutettiin vuoden 1995 alussa, jolloin tuottajien jättämien hakemusten kokonaisohjelma-aika oli 16 400 tuntia. Kokonaiskysyntä vuonna 1995 oli 27 127 tuntia verrattuna 18 356 tuntiin vuonna 1994. Vuosien 1996 ja 1997 ehdotuspyyntöihin jätettiin runsaasti ehdotuksia: 22 350 ehdotusta vuonna 1996 ja 24 012 ehdotusta vuonna 1997. 34 Toimintasuunnitelmasta lukea hakevien ehdotusten määrä kasvoi merkittävästi aikana ensimmäisen kokonaismäärä läylänlöönpanovuoden ehdollisien määrä Kahden jälkeen kolminkertaistui. Vuoden 199-1 lopussa eli kolmen ehdotuspyynnön tuottajien tuottajaan ehdotuspyyntöä kohtien. lEhdotuslen kokonaismaani kasvoi merkittävästi viimeisissä kahdessa ehdotuspyynnössä ja ehdotuspyyntöön 1/97 saatiin jopa 421 ehdotusta. länä aikana Merkittävän kasvun toimijat toimintasuunnitelma on tullut tunnetuksi ja etlä asiasta kiinnostuneet liesiväl sen lähenevän loppuaan. tärkeimmät syyt ovat luultavasti ne, etlä kahteensataan keskimäärin vakiintui Ehdotuspyyntö 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Tuottajien lukumäärä 80 148 243 184 190 385 421 5. 3. Toimintasuunnitelmaan osallistuneet olijelmantuottajat Toimintasuunnitelmasta hyötyivät kaksi ohjelmantuottajaryhmää eli riippumattomat luotlajat taulukossa esitetään talousarvion määrärahojen jakautuminen niiden välillä ja niiden suhteellinen osuus uusista l6:9-kuvamuodossa luotetuista ohjelmista. televisiotoiminnan harjoittajat. Seuraavassa ja Vuosi 1993 1994 1994 1995 1995 1996 1997 Kiidot uspyy nto* 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Ecua 0,56 0,62 0,5 0,55 0,56 0,52 0,55 Televisio toiminnan harjoittajat Tuottajat 0,44 0,38 0,5 0,45 0,44 0,48 0,45 Tuntia 0,63 0,78 0,55 0,73 0,73 0,72 0,76 Televisio toiminnan harjoittajat Tuottajat 0,37 0,22 0,45 0,27 0,27 0,28 0,24 35 5. 3. 1. Yleinen analyysi Toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen yhteisön määrärahat on jaettu tasan riippumattomien televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien kesken. Vuosina 1993 1997 määrärahoista jaeltiin keskimäärin 55 prosenttia televisiotoiminnan harjoittajille ja 45 prosenttia riippumattomille tuottajille. Televisiotoiminnan harjoittajien osuus ohjelma-ajasta oli 69 prosenttia ja riippumattomien tuottajien 31 prosenttia. Osuuksia tarkasteltaessa on olettava huomioon, etlä tuottajien osuus koostuu pääasiassa ohjelmien muuntamisesta, studio-ohjelmista ja urheiluohjelmista, joiden yhteisön luen perustana olevat luntimaksul ovat paljon alhaisemmat kuin muuntyyppisten ohjelmien. Riippumattomat tuottajat tekevät enimmäkseen pitkäikäisiä ohjelmia, joiden luntimaksul ovat paljon korkeammat. IEdellä olevassa toteuttamisen eri vaiheiden kehitys, joita selostetaan seuraavassa. taulukossa ja kaaviossa esitetään toimintasuunnitelman 1993—1994: Aloitetaan ensimmäiset 16:9-kuvamuodon joiden yhteisrahoitusosuus oli 50 prosenttia lisäkustannuksista televisiopalvelut, (1/93) yhteydessä ehdotuspyynnön televisiotoiminnan (Ensimmäisen harjoittajille jaettiin 56 prosenttia talousarviomäärärahoista. Niiden osuus tuotetuista ohjelmatunneista oli 63 prosenttia. Uraauurtavat markkinat olivat valmiita käynnistymään, ja ensimmäinen ehdotuspyyntö esiteltiin samaan aikaan kuin ensimmäiset l6:9-palvelut käynnistettiin, ja tätä varten tuottajat tarvitsivat pikaisesti l6:9-ohjelmia. Vaikka riippumattomia tuottajia oli vähän (60), he ehdottivat toimintasuunnitelman yhteydessä ohjelma-ajaltaan varsin mittavia ohjelmia, mikä selittää heidän 37 prosentin osuutensa ohjelma-ajasta. 1/94 vahvistuivat. l6:9-pal velut 16:9- I Ehdotuspyynnön yhteydessä kuvamuotoa käyttävät televisiotoiminnan harjoittajat tehostivat toimiaan kanaviensa oniinaisluonteen vahvistamiseksi ja tarvitsivat siten hyvin paljon ohjelmia voidakseen välittömästi täyttää ohjelma-aikataulut. Kyseisessä ehdotuspyynnössä suurin osuus oli televisiotoiminnan harjoittajilla, jotka tuottivat 78 prosenttia ohjelma-ajasta saadakseen läpi 16:9-palvelunsa. IEhdotuspyynnön talousarvio kasvoi 67 prosenttia (19,4 miljoonaan ecuun ensimmäisen ehdotuspyynnön 11,6 miljoonasta ecusta), mikä mahdollisti 128 tuottajan pääsyn l6:9-kuvamuodon markkinoille (68 tuottajaa enemmän kuin edellisen ehdotuspyynnön yhteydessä). Vuoden lEuroopan ilmaantuu useita riippumattomia tuottajia loppupuoli: 1994 16:9-kuvamuodon markkinoille 'Toimintasuunnitelman toteuttamisen käännekohta oli ehdotuspyyntö 2/94, jonka talousarvio oli suurin kaikista ehdotuspyynnöistä. Sen yhteydessä riippumattomat tuottajat saapuivat joukolla 16:9-markkinoillc. Yhteensä 220 tuottajaa (92 enemmän kuin edellisen ehdotuspyynnön yhteydessä) tuottivat suurin osuus kaikista 45 prosenttia ohjelma-ajasta, mikä on niiden ehdotuspyynnöistä. Televisiotoiminnan harjoittajien riippumattomien tuottajien osuudet talousarviosta olivat yhtä suuret. Kyseisen ehdotuspyynnön tulokset osoittivat ensimmäistä kertaa, että eurooppalaisille 16:9-kuvamuodon palveluille oli olemassa todelliset uraauurtavat markkinat. ja 36 Vuodet 1995-1996: 16:9-palvelut aloitetaan kehittyvillä markkinoilla, ja yhteisrahoitusosuus on 80 prosenttia lisäkustannuksista taloudellisen ja televisiotoiminnan Koska teknisen kehityksen nopeus vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja koska joissakin jäsenvaltioissa ei ole ollenkaan alaa koskevia hankkeita, toimintasuunnitelma ei kattanut yhdenmukaisesti l6:9-kuvamuodon markkinoiden oli koko yhteisön aluetta alusta lähtien. kulienkin aikanaan katettava koko lEuroopan unionin markkina!. Siksi neuvoston päätöksessä säädettiin talousarviorahaslosta, joka oli käytettävissä 1. 1. 1995 toimintaohjelman alkuvaiheessa otettu täysipainoisesti huomioon. 27 Kyseisille markkinoille anneltiin enemmän tukea kuin uraauurtaville markkinoille: yhteisön osuus oli enintään aiheutuneista lisäkustannuksista. sellaisille markkinoille, ja muuntamisesta 80 prosenttia tuotannosta alkaen joita ei IEhdotuspyyntö 1/95 oli ensimmäinen, jossa sovellettiin 80 prosentin sääntöä. Siitä hyötyivät pääasiassa Italia, Tanska, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Ruotsi, Itävalta ja Suomi. IEhdotuspyyntö 1/95 antoi näillä markkinoilla toimiville tuottajille mahdollisuuden ottaa käyttöön l6:9-kuvamuoto. Tämän ehdotuspyynnön yhteydessä jaetut määrärahat jakautuivat kaiken kaikkiaan tasaisesti televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien kesken. 'Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 73 prosenttia ohjelma-ajasta. 16:9- kuvamuotoa käyttävien televisiotoiminnan harjoittajien lukumäärä kasvoi 20:slä 42:een vuonna 1995. Televisiotoiminnan harjoittajien toisen aallon käynnistämät palvelut olivat ratkaiseva tekijä ohjelmien kysynnälle. Tämän ehdotuspyynnön yhteydessä hyvin suuri ohjelma-ajan kysyntä (16 392 tuntia tai 60 prosenttia enemmän kuin edellisessä ehdotuspyynnössä) vahvisti uusilla markkinoilla olevien uusien palvelujen tarvitsevan runsaasti uusia ohjelmia. IEhdotuspyynnön 2/95 yhteydessä 56 prosenttia yhteisön tuesta jaettiin televisiotoiminnan harjoittajille. Ohjelma-aika jakautui samalla tavalla kuin edellisessäkin ehdotuspyynnössä: televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 73 prosenttia ja riippumattomat tuottajat 27 prosenttia. 1 Ehdotuspyynnön 1/96 yhteydessä taloudellinen tuki jakautui hyvin tasaisesti: 52 prosenttia tuesta jaeltiin televisiotoiminnan harjoittajille ja 48 prosenttia riippumattomille tuottajille. Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat kuitenkin enemmän ohjelma-aikaa (72 prosenttia) kuin riippumattomat tuottajat (28 prosenttia), mikä vastaa edellisten ehdotuspyyntöjen tuloksia. 27 Johdanto-osan kahdestoista kappale. 37 1997: viimeinen ehdotuspyyntö lEhdoluspyynlöön 1/97 saatiin eniten hakemuksia (1 580), joissa pyydettiin lukea yhteensä 75 miljoonaa ecua. Määrärahoista jaettiin 55 prosenttia (9,5 prosenttia miljoonaa ehdotuspyyntöjen riippumattomille keskiarvoa. Ohjelma-aika siten, että televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 76 prosenttia kokonaisohjelma-ajasta. tuottajille. Tulos vastaa edellisten tässä ehdotuspyynnössä televisiotoiminnan harjoittajille jakautui ecua) 45 ja 5. 3. 2. Riippumattomat tuottajat kuvastaa erilaisuus lEuroopan audiovisuaalialaa. Tuottajien Suuret tuottajamme! esiintyivät säännöllisesti, kuten myös jotkin nuoremmat, 16:9- kuvamuodosta kiinnostuneet tuottajat. Toimintasuunnitelman toteuttamisen alettua on muodostunut uraauurtavien l6:9-kuvamuotoa käyttävien tuottajien ydinjoukko. Yli neljäsosa ehdotuspyyntöön 1/95 liittyvien uusien ohjelmien ohjelma-ajasta on sellaisilta tuottajilta, jotka ovat osallistuneet jokaiseen ehdotuspyyntöön-toimintasuunnitelman alusta alkaen. Toimintasuunnitelmaan jatkuvasti kasvussa: 11 tuottajien määrä on uskollisesti osallistuvien prosenttia ehdotuspyynnössä 1/94, 15 prosenttia ehdotuspyynnössä 2/94 ja jopa 35 prosenttia ehdotuspyynnössä 1/97. Näniä päättäväisesti 16:9- kuvamuotoon sitoutuneet tuottajat tuottavat pääasiassa dokumentti- ja fiktio- ohjelmia. lEuroopan audiovisuaalialan lEuroopan unionin audiovisuaalialan politiikassa toimintasuunnitelma on luetteloiden pitkäikäisyyden tehokas väline tukijana. Audiovisuaalialan luetteloi oval lEuroopaii ohjelmaleollisuuden ja olevien erityisesti riippumattomien tuottajien toiminlavallti. rahoituskapasileetin puutteesta huolimatta tuotettujen ohjelmien on oltava pitkäikäisiä liilojen takaamiseksi ja toimintojen kehittämiseksi. audiovisuaalialan lEurooppalaisten kehityksen lEuroopan tuottajien kärjessä U>:9-'kuvamuoto on ratkaiseva asiaperuste audiovisuaalisen kulttuuriperinnön kestävyyden puolesta. Lisäksi se on olennainen asiaperuste audiovisuaalialan luoville toimijoille ja ammattilaisille yleensä. 16:9-kuvamuoto lähentää televisiota ja elokuvaa toisiinsa. Sen kuvanlaatu on esteettisesti ratkaiseva lEuroopan kulttuuriperintöä fiktio- (maalaustaide, arkkitehtuuri, musiikki, tanssi ja historia) kuvaavien ohjelmien kannalla. rikastaa audiovisuaalisten menetelmien avulla. ja dokumenttiohjelmien ja muiden lEuroopan kulttuuriperintöä on näin mahdollista 38 5. 3. 3. Televisiotoiminnan harjoittajat Toimintasuunnitelman ohjelmantuolantoa käsittelevään osaan osallistui keskimäärin nelisenkymmentä televisiotoiminnan harjoittajaa, jotka reagoivat sekä toimintasuunnitelman viileydessä televisiotoiminnan harjoittajina cllä l6:9-kuvamuodon palveluja perustaessaan niitä luettiin toimintasuunnitelman yhteydessä sekä luolanlotuella oi lii sillä selvällä sitoutumista koskevalla poliittisella viestillä, jonka toimintasuunnitelma olemassaolollaan välittää koko alalle. loleuleltuihin ehdotuspyyntöihin luollajiua. Omia tulevaisuuteen lEuroopan Televisiotoiminnan harjoittajat ovat vähitellen mukauttamassa studioitaan siten, että ne voivat tuottaa erilaista omaa aineistoa, joka muodostaa merkittävän osan niiden ohjelmista ja on suunnattu suurelle osalle niiden yleisöstä. Lisäksi kunkin kanavan ominaisluonne läheisesti tämän tyyppiseen tuotantoon. liittyy 5. 3. 4. 16:9-faajakuvamuoto Euroopassa tuottajat ja televisiotoiminnan harjoittajat Riippumattomat useammin toteuttamiseksi, jotka ovat jo nyt digitaalisia, ja luottavat siten laatuun. loiminlasuunnitelman toimivat yhä l6:9-lekniikkojen yhteydessä uusien tarjotaan nimenomaan l6:9-kuvamuodon palveluja Näilä I Euroopassa. Kyseistä 16:9-kuvamuoloa käyttävät televisiotoiminnan harjoittajat lukevat toisiaan, käynnistävät palvelujaan yhdessä ja muodostavat uudenlaista yhteenkuuluvuutta ympäristössä, joka käyttää edelleen pääasiassa 4:3- kuvamuotoa. lEsimerkiksi Pai Plus-järjestelmää käyttävien televisiotoiminnan harjoittajien ryhmittymä aloitti 16:9-kuvamuodon lähetykset Saksassa vuonna 1995. Joitakin suuria tapahtumia koskevat lähetykset, kuten olympialaiset ja seuraavat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut Ranskassa, järjestetään lEuroopan tasolla. ja tulevaisuuden valmistelussa eli Televisiotoiminnan harjoittajat ja tuottajat toimivat yhä enemmän todellisina kumppaneina nykyhetken sellaisen ohjelmatarjonnan luomisessa, joka mahdollistaa l6:9-kuvamuodon palvelujen jatkumisen. Tämä korostaa audiovisuaalialan toimijoiden toisiaan läydenlävää toimintasuunnitelma on osoittanut yhteistyötä. Uraauurtavilla toimillaan laaja yhteensovitettu lEuroopan ohjelmateollisuudelle, etlä toiminta on toteuttamiseksi. 16:9-kuvamuodon todellisten uudistusten välttämätöntä televisiopalvelut ovat ala, jolla ainoastaan lEuroopan laajuinen toiminta voi menestyä. 39 6. TOIMINTASUUNNITELMAN TULOKSET 6. 1. Uudet ohjelmat 6. 1. 1. 16:9-laajakuvamuodon ohjelmatyypit (ilmoitettu ohjelma-aikana jokaista ehdotuspyyntöä kohden) Vuosi Liidot us- pyynlo' 1993 im 1994 1/94 1994 2/94 1995 1/95 1995 2/95 1996 1/96 1997 1/97 Tuuli % Tuntia % Tuntia % ruutia % luutia % nutia % Tuntia % a Fiktiot 165 K) 201 320 9 391 14 256 13 403 17 487,7 19 Dokumentit 193 11 464 845 25 650 24 496 24 840 35 513,4 20 Animaatiot 0 0 23 19 I 12 0 46 0 30 I 0 0 Kulttuuri tapahtumat 230 14 312 402 12 500 19 297 15 338 14 436,4 17 Urheilu 613 37 471 19 1001 29 446 16 265 13 444 18 205,4 8 Suorat lilhetykset 466 218 1019 40 821 24 729 27 714 35 370 15 924,1 36 Ylitccnsii 1667 100 2490 100 3408 100 2728 100 2074 100 2425 100 2567 100 Vuosina 1993-1997 toimintasuunnitelmasta yhteisrahoitettiin 16 856 tuntia uusia 16:9-kuvamuodon ohjelmia, joista puolet olivat pitkäikäisiä ohjelmia (fiktio- ja dokumenttiohjelmia sekä kulttuuritapahtumista kertovia ohjelmia), 20 prosenttia urheiluohjelmia ja 29 prosenttia suoria lähetyksiä. lEri ohjelmatyypit kehittyivät eri lavalla: Dokumenttiohjelmien tuotanto edistyi merkittävästi: 4 001 tuotettua tuntia Dokumenttiohjelmien tuotanto on edistynyt vakaasti ja merkittävästi. Niiden osuus uusien ohjelmien ohjelma-ajasta oli vuonna 1993 11 prosenttia, osuus kasvoi 24 prosenttiin vuonna 1995 ja saavutti 35 prosentin huipun vuonna 1996. Dokumenttiohjelmien osuus kokonaisohjelma-ajasta enemmän kuin kolminkertaistui. IEhdotuspyynnön 1/97 yhteydessä 20 prosenttia uusista edellisten ohjelmista oli dokumentteja, mikä vahvisti huomattavasti ehdotuspyyntöjen Tämä edistystä. yhteydessä läpimurto osoittaa, että 16:9-kuvamuoto soveltuu dokumenttiohjelmien erityisesti luovien dokumenttiohjelmien esittämiseen. Tämä tulos sopii hyvin Euroopan joiden mukaan audiovisuaalialan luetteloiden laatimista on edistettävä. Dokumenttiohjelmilla audiovisuaalialan tavoitteisiin, saavutettua politiikan 40 on merkittävä pitkäikäisyyden lisäarvo, sillä alan ammattilaisten mukaan niiden elinaika on kaksikymmentä vuotta. Niitä voidaan esittää myös oman markkina-alueen ulkopuolella (päälleäänitys on helppoa) ja ne voidaan siirtää toiseen tallennusmuotoon (CD-ROM, multimedia, videokasetit). On otettava huomioon, että maailman markkinoilla dokumenttiohjelmat ovat televisiotoiminnan harjoittajien valtaamassa alaa eniten keskuudessa dokumenttiohjelmia. ja että l6:9-kuvanuioloa lEuroopan käyttävät esittävät kanavat 1'iklio-ohjelniien tuotanto edistyi: 2 223 tuotettua tuntia Fiktio-ohjelmien asema on merkittävästi vahvistunut. Viimeisen kahden ehdotuspyynnön yhteydessä niiden osuudet toimintasuunnitelman yhteydessä yhleisrahoitetusta kokonaisohjelma-ajasta olivat 17 ja 19 prosenttia verrattuna ensimmäisessä ehdotuspyynnössä rahoitettuun kymmeneen prosenttiin. Fiktio-ohjelmien tuotantokustannukset tuntia kohden ovat korkeimmat, ja niiden kehitys kestää kauimmin. l6:9-kuvamuodossa esitettävät fiktio-ohjelmat ovat arvokas osa lEuroopan audiovisuaalialan luetteloita. Kulttuuriohjelmien osuus pysyi tasaisena: 2 515 tuotettua tuntia Kulttuuritapahtumien (ooppera, konsertit, baletti, suorat esitykset, sirkus) osuus jokaisessa ehdotuspyynnössä oli yleensä noin 15 prosenttia (17 prosenttia ehdotuspyynnössä 1/97). l6:9-kuvamuodon käyttäminen soveltuu hyvin näiden ohjelmien esteettiseen ja kulttuuriseen laatuun. Vuonna 1995 televisiotoiminnan neljäsosaa kulttuuritapahtumista. Neljäsosan tuottivat tämän tyyppiseen tuotantoon erikoistuneet riippumattomat tuottajat. Niillä on hyvin läheiset yhteydet eri televisiotoiminnan harjoittajiin, joiden kanssa ne suunnittelevat ja toteuttavat ohjelmansa. Vuosina 1995-1997 riippumattomat tuottajat ovat tehostaneet edelleen kulttuuritapahtumien lähettämistä. harjoittajat kuvasivat kolme Studio-ohjelmien osuus laski vuonna 1996 ja palautui nopeasti entiselle tasolle vuonna 1997: 5 043 tuotettua tuntia 16:9-kuvamuodon Studio-ohjelmat ovat hyvin tärkeä osa televisiotoiminnan harjoittajien televisiopalvelujen ohjelmaluolantovaalimuksista jokaisessa kehitysvaiheessa. Studio-ohjelmia (pelit ja keskusteluohjelmat jne. ) voidaan käyttää moneen tarkoitukseen: ohjelma-aikataulujen välittömään täydentämiseen, katsojalukujen sekä yleisön ja mainostajien määrän varmistamiseen. Ne ovat olennainen osa kanavan menestymistä, sillä niiden kautta luodaan kanavan imagoja luodaan sen ominaisluonne. Vuoden 1996 ehdotuspyynnön yhteydessä studio-ohjelmien osuus ohjelma-ajasta oli kuitenkin vain 15 prosenttia. Merkittävä lasku johtui pitkäikäisten ohjelmien, kuten dokumentti- ja fiktio-ohjelmien osuuden kasvusta. Toisaalta taas vuonna 1997 studio-ohjelmien osuus kokonaisohjelma-ajasta kasvoi jyrkästi 37 prosenttiin. 41 Urheilun osuus pysyi suurena, mutta pieneni merkittävästi edellisvuosiin verrattuna: 3 445 tuotettua tuntia Urheilun ohjelma-ajan määrä on jatkuvasti laskenut vuodesta 1993. Sen osuus kokonaisohjelma-ajasta oli 37 prosenttia vuonna 1993 ja 13 prosenttia ehdotuspyynnön 2/95 yhteydessä. Vuonna 1996 urheilun osuus kasvoi merkittävästi pääasiassa Atlantan olympialaisten vuoksi (IX prosenttia eli 444 tuntia). Laskeva suuntaus vahvistui vuonna 1997, jolloin luotettua urheiluohjelmien osuus oli ainoastaan kahdeksan prosenttia. Urheilu on yksi vahvimmista houkuttimista ja uusintalähetyksillä on erittäin suuri osuus markkinoista. Lisäksi suuria jalkapallon urheilutapahtumia, maailmanmestaruuskilpailut, seuraa uskollisesti sellainenkin yleisö, joka ei tavallisesti ole kovin kiinnostunut televisioiduista urheilutapahtumista. Alan ammattilaiset ovat selvästi havainneet, että suuri osa televisiovaslaanottimista uusitaan suurten urheilutapahtumien yhteydessä. ohjelmatuotannossa, televisiokanavan olympialaiset kuten tai Animaatio-ohjelmien osuus on miltei olematon: 130 tuotettua tuntia Noin yksi prosentti ohjelmista kussakin ehdotuspyynnössä oli animaatio- ohjelmia. IEhdotuspyynnön 1/97 yhteydessä ei rahoitettu ainoatakaan animaatio-ohjelmaa. Televisiotoiminnan harjoittajat ja tuottajat asettivat seuraavat asiat etusijalle: Televisiotoiminnan harjoittajien tuottamista ohjelmista 70 prosenttia oli lyhytikäisiä eli suoria studio- tai urheiluohjelmia. Loput 30 prosenttia olivat kulttuuri-, dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. Riippumattomien tuottajien tuottamista ohjelmista 85 prosenttia oli dokumentti- ja fiktio-ohjelmia eli luetteloihin soveltuvia teoksia. olivat Muut riippumattomien tuottajien ohjelmat kulttuuritapahtumien taltiointeja. (). 1. 2. Ohjelmat analysoituna tuotantomuodon perusteella (tulokset esitetty ohjelma-aikana ehdotuspyyntöä kohden) Vuosi 1994 1991 1994 1995 Klidotus-pyyntft 1/93 1/94 2/94 1/95 1995 2/95 1996 1/96 1997 1/97 Tunti» % Tuntia % Tuntia % Tuntia % untia % Tuntia % Tuntia % Super 16 mm 197 12 259 K) 393 12 365 13 293 14 460 19 359 14 135 mm 74 4 61 3 135 4 83 3 21 1 73 3 26 1 Video 625 69X 42 1755 70 2034 60 2092 77 1284 62 1746 72 2182 85 Video 1250 697 42 415 17 846 25 188 7 476 23 145 6 0 0 YIITEKNSA 1667 100 2490 100 3408 100 2728 100 2074 100 2424 100 2567 100 42 Yhteisö tuki neljää tuotantomuotoa. Kaksi oli filmimuotoa eli 35 mm ja super 16 mm. Kaksi muuta tavallisille televisiovastaanoltimille tarkoiteltu muoto ja 1250-raitainen teräväpiirtonuioto. Ottamalla huomioon nämä neljä tuotantomuotoa toimintasuunnitelma kattaa kaikki (elevision ohjelmatuotannon osa-alueet. 625-raitainen videomuotoa oli eli •**\ mm -nuiodon tuotannon yläraja: 461 tuotettua tuntia Muihin tuotantomuotoihin verrattuna 35 mm -muodon osuus oli harvoin yli kolme prosenttia. Viimeisen ehdotuspyynnön (1/97) yhteydessä sen osuus kaikista ohjelmista oli ainoastaan yksi prosentti. Sitä käytetään harvoin televisio-ohjelmien tuotannossa lEuroopassa kalleutensa vuoksi, mutta sillä on etusija joissakin fiktio- ohjelmissa ja arvostetuissa dokumenttiohjelmissa. Vuonna 1995 riippumattomat tuottajat tuottivat 90 prosenttia 35 mm -muodossa tuotetusta ohjelma-ajasta ja televisiotoiminnan harjoittajat 10 prosenttia. Super 16 mm -muodon tuotanto edistyi: 2 324 tuotettua tuntia Super 16 mm muodon osuus oli 12 prosenttia ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä, 19 prosenttia vuoden 1996 ehdotuspyynnössä ja 14 prosenttia vuonna 1997. Tämä tuotantomuoto on yhdysside elokuvan ja television välillä, ja se on kehittymässä vakiomuodoksi tarkoitetuille eurooppalaisille televisioesitykseen elokuville. Vuonna 1995 riippumattomat tuottajat tuottivat 54 prosenttia super 16 mm muodossa olevasta ohjelma-ajasta eli ohjelma-aika jakautui tasaisemmin kuin 35 mm muodon tuotannossa. Televisiotoiminnan harjoittajien tuottamat 46 prosenttia olivat pääasiassa dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. 625-raitaisella videomuodolla on valta-asema: 11 780 tuotettua tuntia oli tuotantomuodolla Tällä odotetusti televisiopalveluista. Suurin osa televisiotoiminnan harjoittajia käyttää video 625 muotoa: vuonna 1995 ne tuottivat 80 prosenttia video 625 muodossa olevasta ohjelma-ajasta. Loput 20 prosenttia video kyseisessä muodossa olevasta ohjelma- ajasta olivat kevyempiä ohjelmia, joita luottivat sarjoja tuottavat riippumattomat tuoltajat. 16:9-kuvamuodon valta-asema 1250 raitaisen teräväpiirtomuodon tuotanto laskussa: 2 779 tuotettua tuntia 1250-raitäisen teräväpiirtomuodon osuus toimintasuunnitelman tukea saaneesta ohjelma-ajasta laski jyrkästi: vuonna 1993 ohjelma-aika oli 42 prosenttia, vuoden 1995 lopussa 23 prosenttia ja vuonna 1996 vain kuusi prosenttia. Ehdotuspyynnössä 1/97 ohjelma-aika pieneni käytännöllisesti katsoen olemattomaksi. 1250—raitaisella leräväpiirtomuodolla on etusija näkyvien urheilutapahtumien (olympialaiset, maailmanmestaruuskilpailut), kulttuuritapahtumien ja luovien dokumenttiohjelmien taltioinnissa. Teräväpiirtovideota käytetään sellaisten ohjelmien tuotannossa, jotka laatu liitetään ohjelmaluetteloihin. Lisäksi (todenmukainen kuva, luonnollinen värien toisto) 16:9-kuvamuodossa esitettynä on syynä siihen, miksi vaikuttavia tapahtumia lähetetään tässä muodossa. teräväpiirtotekniikan esteettinen 43 Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat enemmän keskipitkiä dokumenttiohjelmia, kun taas riippumattomat tuottajat suosivat kunnianhimoisia pitkiä kulttuuriaiheisia sarjoja kuten musiikkia tai yleensä taidetta koskevia sarjoja. Tämän vuoksi riippumattomat tuottajat tuottivat vuonna 1995 60 prosenttia 1250 raitaisessa teräväpiirtomuodossa tuotetusta ohjelma-ajasta. 6. 2. Muuntaminen on {remastering) Muuntaminen jolla yhdessä muodossa oleva tekniikka, alkuperäinen ohjelma siirretään toiseen, 16:9-lähetyksen kanssa yhteensopivaan muotoon. Tekniikkaa käytetään lähinnä elokuviin. lElokuvien muuntamisella oli kaksi etua l6:9-kuvamuodon televisiopalveluja aloitettaessa. Sen avulla ohjelma- aikataulujen välitön täyttäminen tulee paljon halvemmaksi kuin uuden tuotannon hankkiminen. Lisäksi muuntaminen voidaan tehdä hyvin nopeasti, mikäli alkuperäinen teos on korkealaatuinen. l6:9-palveluja aloitettaessa televisiotoiminnan harjoittajien investoinnit kohdistuivat useille eri aloille. Televisiokanavat hankkivat itselleen studioita ja tilasivat teoksia välitön riippumattomilla täyttäminen oli mahdollista studioita käyttämältä kahden yleisön keskuudessa hyvin suositun ohjelmatyypin avulla. Näilä ohjelmatyyppejä oval muunnelut elokuvat ja urheilulähetysten uusinnat. tuottajilla. Tästä huolimatta ohjelma-aikataulujen l6:9-kUvamuodon markkinoiden kehityksen myötä lEuroopan l6:9-ohjelmaluellelo ja saatavilla olevien l6:9-ohjelmien määrä kasvavat. Näiden ohjelmien levitys eri l6:9-palveluille lEuroopan unionissa kasvattaa kysyntää. Vastaavasti muuntamisen kysyntä on hieman pienenemässä. Suurin osa muunnetuista ohjelmista tuotettiin digitaalimuodossa, joten niillä oli kaikki digitaalimuodon tekniset edut. Muuntamisella lEuroopan elokuvaluetteloista voidaan tehdä pitkäikäisiä. Muuntamisen kehitys toimintasuunnitelman alusta alkaen Toimintasuunnitelman alettua on muunneltu yhteensä 8 565 tuntia ohjelmia. Miljoonaa ecua ÏKÎidoïus- pyynttt Uudet ohjelmat Muunnetut ohjelmat 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 ULŒ 1/97 milj. % ecua milj. % Ecua milj. % ecua milj. % ecua milj. ecua % milj. % ecua milj. ecua % 10,2 88 16,7 86 30 91 15,7 87 11,8 94 11,6 96 9,1 96 2,7 14 3 9 2,4 13 0,7 6 0,4 4 0,4 4 44 Tuntia KIHIOIIIS- pyynto* Outlet ohjelma! Muunnetut ohjelmat im 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 ruutia % Tuntia % luntin % Tuulin % luutia % Tuntia % Tuntia % 1667 57 2490 55 3408 60 2728 67 2074 81 2423 79 2074 96 1269 43 2065 45 2240 40 1371 33 477 19 643* 21 500,6 q Muuntamiseen talousarvioiden yleisiä suuntausta. Sen osuus oli 31. 12. 1995 kokonaistalousarviosta. rahoituksen määrä noudatti varatun ehdotuspyyntöjen 10,8 prosenttia Muunnettujen ohjelmatuntien tasainen väheneminen osoittaa, etlä suurin osa niisiä maista, jotka saavat 50 tai 80 prosenttia lukea lisäkustannusten kattamiseen, keskittyvät uusien ohjelmien taas muuntamista käytetään tuotantoon, kun ensisijaisesti käynnistyvillä markkinoilla. 7. PÄÄUOMAT - OHJELMATUOTANTO 7. 1. Audiovisuaalialan luetteloiden laajentaminen on dokumenttiohjelmia, Neljän vuoden aikana toimintasuunnitelman yhteydessä on yhteisrahoitettu 25 422 tuntia ohjelma-aikaa yhteensä 116,2 miljoonalla eeulla. Ohjelma-ajasta 8 565 tuntia on muunneltuja ohjelmia ja 16 856 tuntia uusia ohjelmia. Uusista ohjelmista 4 001 tuntia tuntia kulttuuritapahtumien taltiointeja. Nämä varastointiin soveltuvat ns. stoek-ohjelmat luetteloita, jotka ovat koko ovat merkittävä osa lEuroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden luomisessa riippumattomat tuottajat paransivat asemaansa. Niille 16:9-kuvamuoto on korkealaatuisen tuotannon todellinen ja muodollinen peruste. valtti. Näiden luetteloiden toiminnan fiktiota 2 515 2 223 tuntia ja televisiopalvelut yleistyisivät koko Jotta 16:9-kuvamuodon lEuroopassa, on edistettävä tällaisten palvelujen tarjonnan aloittamista muita kehiltymättömämmillä markkinoilla. Toimintasuunnitelman yhteydessä alettiin neuvoston päätöksen mukaisesti käyttää talousarvion määrärahoja kyseiseen tarkoitukseen vuonna 1995. kiittävän ohjelmatarjonnan ja ja ohjelmaluettelon riippumattomat tuottajat tarvitsivat aikaa sopeutumiseen. Toimintasuunnitelmassa on valvottu tätä suuntausta ja tuettu kyseisiä tuottajia siirtymäkauden aikana. Toimintasuunnitelman ohjelmatietokantaa kehitetään saattamalla päätökseen lEuroopan 16:9-kuvamuodon ohjelmien luettelo, joka tulee saataville lEuroopan komission TEuropa-palvelimelle osoitteeseen http://europa. eu. inf/A16_9/. luominen vievät aikaa, 45 7. 2. Kumppanuus dynaamisten 16:9-laajakuvamuodon markkinoiden luomiseksi televisiotoiminnan harjoittajat Toimintasuunnitelman aktiivisuuden ansiosta ja tuottajat toimivat todellisina kumppaneina l6:9-kuvamuodon palvelujen tarjonnassa ja lekeväl yhteistyötä loisiaan täydentäen käyttökelpoisen aineiston tuottamisessa, jonka ansiosta l6:9-kuvamuodon palvelut saadaan yleisesti käyttöön lEuroopassa. toteutusvuoden jälkeen sille varatut määrärahat Toimintasuunnitelman neljän jakautuivat tasaisesti kahden toimijan kesken: televisiotoiminnan harjoittajille myönnettiin 55 prosenttia ja tuottajille 45 prosenttia. Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 69 prosenttia ohjelma-ajasta ja riippumattomat tuottajat 31 prosenttia. IEnimmäkseen televisiotoiminnan harjoittajien kysyntä kohdistui muunnettuihin ohjelmiin, ja ne luottivat useimmiten sellaisia ohjelmia, jotka lujittivat niiden käyttämien kanavien ominaisluonnelta. Tämä ominaisluonne vetää puoleensa katsojia, jotka sitten alkavat seurata uskollisesti myös muuntyyppisiä ohjelmia. 7. 3. Ohjelma teollisuus investoi tulevaisuuteen Euroopassa Toimintasuunnitelma sai ohjelmateollisuuden tietoiseksi siitä, etlä laaja koordinoitu toiminta on ja parantamiseksi. Toimintasuunnitelman myötä laajakuva on onnistuttu muuttamaan mielenkiintoisesta teknisestä mahdollisuudesta markkinailmiöksi. ja käytäntöjen uudistamiseksi tarpeen ammattivälineislön 7. 4. Kansainvälinen kilpailu ja innovaatio lEuroopan audiovisuaalialalla on edessään kansainvälinen kilpailu. Tämän lisäksi on vastattava teknologisen innovaation haasteeseen, joka antaa mahdollisuuden alan kilpailukyvyn säilyttämiseen. Audiovisuaalialan on siten jatkuvasti valmisteltava tulevaisuuttaan. Käynnissä oleva digitaalivallankumous lisää tehokkuutta, vaikka sen vuoksi tarkisteltava. Sen ensimmäinen vaikutus on kanavien runsaus. tavanomaisia ohjelmien lähetysmuotoja onkin Audiovisuaalialan on vastattava kahteen haasteeseen eli sen on nykyaikaistuttava ja yhtenäistyttävä. Tulevaisuuteen sopeutuminen edellyttää ehdottomasti koordinoitua toimintaa eurooppalaisen ulottuvuuden saavuttamiseksi, mikä varmistaa lEuroopan audiovisuaalialan menestymisen kansainvälisessä kilpailussa. 7. 5. Uusien tekniikkojen sisällyttäminen lEuroopan audiovisuaalialaan todellinen tavoite on kehittyneiden televisiopalvelujen Toimintasuunnitelman kriittisen määrän saaminen markkinoille. Audiovisuaalialan on ylitettävä tietty raja- arvo, jonka jälkeen markkinat kehittyvät itsenäisesti, ja tuloksena on F,uroopan tasolla yleinen 16:9-kuvamuodon palvelutarjonta. Toimintasuunnitelman päätyttyä sen yhteydessä on tuettu yli 25 000:ta tuntia uusia tai muunnettuja ohjelmia, mikä on perustavanlaatuinen tuki 16:9-kuvamuodon markkinoille niiden lähestyessä kriittistä määrää. 46 16:9 on tulevaisuuden kuvamuoto. Tämä vahvistettiin lokakuussa 1995 annetulla direktiivillä televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä28. 16:9- kuvamuotoon sitoutuvat ammattilaiset sitoutuvat myös ajattelemaan uudelleen alansa pitkän aikavälin tulevaisuutta, audiovisuaalialan luetteloita ja televisiota. 16:9-kuvamuoto on osa laajempaa haastetta eli uusien tekniikkojen sisällyttämistä lEuroopan audiovisuaalialaan, mitä lEuroopan audiovisuaaliala auttaa edistämään. Digitaalitelevisiosta puhutaan ainoastaan tulevaisuuden tavoitteena. Digitaalilähelykset valtaavat alaa päivä päivältä. Lisäksi harjoittajat kaikki yhtenä merkittävimmistä joiden perusteella digitaalilähelykset ovat osa tulevaisuuden televisiota. televisiotoiminnan l6:9-kuvamuoto tämän hetken tekijöistä, ilmiönä pitävät eikä jo 2X lEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/47/IEY, anneltu 24 päivänä lokakuuta 1995, televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä. IEYVL No L 281, 23. 11. 1995. 47 MIU: i Kaavio IA Lähetyskustannukset l-insimnWiisct 50 lunlia Ivnsimm. 'iisi. 'i 50 lunlia setiraaval (unnit Kaavio Hi Ohjclmatyyppi Ohjelmien (arkistetut valmistuskustannukset (Hcmassa olcvasla aincistosta imiunncltii ohjclmat, jotka sovclluvat lahclcltiiviksi 16:9- ja video 625 kuvamuodossa ()lcmassa olcvasla aincislosla imitinnetiit ohjclmat, jolka sovclluvat lahelell. 'lviksi 16:9- ja video 1 250-kuvamuodossa Super 16 nun 16/9-ohjclmat video 625 -inuodossa a) U) hcli l. iheletlttvJll us. Ilow-ohjelmal, cnsinuuliisel 20 lunlia varastoinliin sovelluval ns. slock-ohjelmal 21. tutili ja sil. 'l seuraaval Itinnil V5 nun ohjclmat TciflvJlpiirlo-video-ohjelinal (1250-raitaa) a) h) varasloinliin sovclluvat ns. slock-ohjclmat heli liihelctlilviil ns. Ilow-ohjclmat, cnsimm. 'iiscl 20 lunlia 21. lunti ja sil. 'l seuraaval lunnit Kiintcii hinta (ccua tuntia kohdcn) 6 000 2 500 Kiintcii hinta (ccua tuntia kohdcn) 3 000 5 000 12 000 12 000 12 000 6 000 30 000 60 000 20 000 10 000 ISSN 1024-4492 KOM(98)44l lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 10 15 Luettelonumero : CB-CO-98-453-FI-C ISBN 92-78-38116-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2163/98 van Ian WHITE aan de Commissie. Vergoeding voor zoekgeraakte bagage

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
carrier
indemnification
liability
personal effects

formats: html pdf print

text: C 207/4 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 7. 1999 De nieuwe gemeenschappelijke marktordening voor de sector groenten en fruit, die is vastgesteld bij Verordening (EG) 2200/96 (1), voorziet in communautaire financiering voor de telersverenigingen die uitvoering geven aan operationele programma’s waarmee wordt beoogd de productie en de afzet van groenten en fruit te verbeteren en het milieu te beschermen. Van deze door de nationale autoriteiten goedgekeurde operationele programma’s kunnen specifieke maatregelen ter bescherming van de johannes- broodboom deel uitmaken. Voorts voorziet Verordening (EEG) 2159/89 van de Commissie van 18 juli 1989 houdende bepalingen voor de toepassing van de in titel II bis van Verordening (EEG) 1035/72 van de Raad vastgestelde specifieke maatregelen voor dopvruchten en sint-jansbrood (2) in de toekenning van steun per hectare ten bedrage van 200 à 475 ecu per jaar in het kader van tussen 1989 en 1996 opgezette programma’s met een maximale looptijd van tien jaar die tot doel hebben de kwaliteit en de afzet van johannesbrood, amandelen, hazelnoten, walnoten en pistaches te verbeteren. De goedgekeurde programma’s worden beheerd door erkende telersverenigingen en omvatten acties ter verbetering van de productie van de genoemde producten, waaronder met name fytosanitaire maatregelen. Bovendien heeft de Commissie in het kader van de uitvoering van Verordening (EEG) 2078/92 van 30 juni 1992 betreffende landbouwproductiemethoden die verenigbaar zijn met de eisen inzake milieubescherming, en betreffende natuurbeheer (3) bij beschikking van 10 oktober 1994 haar goedkeuring gehecht aan het milieuprogramma voor de landbouw van de regio Sicilië. Op grond van de in dit programma opgenomen maatregel „handhaving van de extensieve vormen van productie” wordt een premie van 400 ecu per hectare toegekend aan landbouwers die zich ertoe verbinden om gedurende vijf jaar traditionele methoden voor de teelt van johannesbroodbomen te blijven toepassing. De bovengenoemde maatregelen vormen naar het oordeel van de Commissie een actiekader dat het mogelijk maakt te voorkomen dat de johannesbroodboom verdwijnt. (1) (2) (3) PB L 297 van 21. 11. 1996. PB L 207 van 19. 7. 1989. PB L 215 van 30. 7. 1992. (1999/C 207/005) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2163/98 van Ian White (PSE) aan de Commissie (13 juli 1998) Betreft: Vergoeding voor zoekgeraakte bagage Volgens het Verdrag van Warschau van 1929 kunnen luchtvaartmaatschappijen klaarblijkelijk hun verant- woordelijkheden uit de weg gaan met betrekking tot de vergoeding voor zoekgeraakte bagage van reizigers. In het Verenigd Koninkrijk schijnt deze situatie nog te worden verergerd door de „Carriage by Air Road Act” van 1997 waarin de aansprakelijkheid wordt vastgesteld op zeventien speciale trekkingsrechten per kilo voor klachten die na 1 december 1997 zijn betaald, zodat de uitbetaling over het geschatte gewicht in kilo’s weinig meer omvat dan de kosten van een vermist koffer, en de passagier van de luchtvaartmaatschappij dus geen enkel behoorlijk verhaal heeft tegen de desbetreffende luchtvaartmaatschappij. Kan de Commissie meedelen of zij voornemens is hiertegen iets te ondernemen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (30 september 1998) De Commissie is het ermee eens dat het huidige systeem van aansprakelijkheid voor zoekgeraakte vracht en bagage is achterhaald en bovendien zeer ingewikkeld is. Verschillende pogingen om het in 1929 gesloten Verdrag van Warschau te moderniseren zijn op niets uitgelopen, voornamelijk omdat nooit het aantal ondertekenaars gevonden kon worden dat noodzakelijk was om het zogenoemde 4de protocol van Montreal te ratificeren. Een nieuw ontwerp-verdrag tot het brengen van eenheid in enige bepalingen inzake het internationale luchtvervoer wordt thans voorbereid binnen de internationale organisatie voor de burgerluchtvaart (ICAO). Zowel vracht als bagage komen hierin aan bod en de Commissie is van oordeel dat de Gemeenschap de resultaten van deze werkzaamheden zou moeten afwachten voordat bekeken wordt of het noodzakelijk is verdere communautaire wetgeving terzake uit te werken


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 357/79 om statistiske undersøgelser vedrørende vinarealerne

eurovoc_concepts:
area of holding
statistics
utilised agricultural area
vineyard
viticulture

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER û ft •to •& ft ft A ** Bruxelles, den 13. 07. 1998 KOM(1998) 420 endelig udg. 98/0232 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 357/79 om statistiske undersøgelser vedrørende vinarealerne (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Indledning Forordning (EØF) nr. 357/79 indeholder grundlæggende bestemmelser om statistiske un dersøgelser vedrørende vinarealerne. Undersøgelsesresultaterne tjener til at fastlægge ka paciteten samt udviklingen af produktionen i Fællesskabet på mellemlang sigt. Medlemsstaterne gennemfører hvert tiende år basisundersøgelser af vinarealet og hvert år mellemliggende undersøgelser vedrørende de ændringer, der er sket med hensyn til det samlede areal beplantet med vinstoksorter med druer til persning. Det må anses for hensigtsmæssigt at revidere det ved Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 fastlagte system og gøre det mere fleksibelt, ikke alene på grund af den tekniske udvik ling, men også for at lette medlemsstaternes indberetningsbyrde. Dette forslag til forordning opfylder Kommissionens ønske om ikke blot at lette med lemsstaternes arbejdsbyrde i forbindelse med udarbejdelsen af statistikkerne, men også om at opnå besparelser. 2. Fortegnelse over vindyrkningsarealer Rådets forordning (EØF) nr. 2392/86 indeholder bestemmelser om oprettelse af en for tegnelse over vindyrkningsarealer i medlemsstaterne. En sådan fortegnelse er forudsæt ningen for at kunne tilvejebringe de oplysninger om produktionskapacitet og -udvikling, som er nødvendige for at sikre, at den fælles markedsordning for vinsektoren, og navnlig fællesskabsordningerne for intervention og plantning, samt kontrolforanstaltningerne fun gerer tilfredsstillende. Proceduren for indførelse af fortegnelsen er ikke ens i alle medlemsstater. Men den an vendes allerede i praksis i nogle af medlemsstaterne. Fortegnelsen over vindyrkningsarealer, som allerede anvendes af nogle medlemsstater i forbindelse med de årlige undersøgelser, er et værktøj, som gør det muligt: med kort frist at levere Kommissionen meget pålidelige oplysninger ikke at skulle gennemføre undersøgelsen på stedet, hvilket vil medføre betydelige besparelser, I dette forslaget til forordning foreslås det, at fortegnelsen også anvendes i forbindelse med basisundersøgelsen. Det er således hensigten, at fortegnelsen over vindyrkningsarealer inden længe skal spille en central rolle i undersøgelsessystemet, således at det bliver muligt at levere resultater af høj kvalitet hurtigere og billigere. 3. Samtidig gennemførelse af undersøgelsen vedrørende vindyrkning og under søgelsen af landbrugsbedrifternes struktur Hvert tiende år gennemfører medlemsstaterne på basis af forordning (EØF) nr. 357/79 basisundersøgelser vedrørende vinarealerne. Næste basisundersøgelse skal gennemføres i 1999. I nogle medlemsstater skal også fællesskabsundersøgelsen af landbrugsbedrifternes struk tur gennemføres i 1999, mens det for andres vedkommende er i år 2000. Da disse to undersøgelser kræver betydelige personalemæssige og finansielle ressourcer, vil det være hensigtsmæssigt at give medlemsstaterne mulighed for at gennemføre de to undersøgelse samtidig, selv om der ikke bliver tale om samme gennemførelsesår. Det vil specielt i sidstnævnte tilfælde være hensigtsmæssigt at give de medlemsstater, som skal gennemføre strukturundersøgelsen i løbet af år 2000, mulighed for at gennem føre undersøgelsen af vinarealerne samtidig. 4. Undtagelsesbestemmelse for Portugal Portugal har som eneste medlemsstat fået indrømmet dispensation, for så vidt angår 1999-undersøgelsen, i betragtning af de tekniske vanskeligheder, Portugal har i forbin delse med gennemførelsen af denne undersøgelse. En sådan undtagelse skal betragtes som ekstraordinær, eftersom vanskelighederne skulle forsvinde inden for de nærmeste 3-4 år, når fortegnelsen over vindyrkningsarealer bliver indført i Portugal. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EØF) nr. 357/79 om statistiske undersøgelser vedrørende vinarealerne RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: Rådets forordning (EØF) nr. 357/793, senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, indeholder grundlæggende bestemmelser om statistiske undersøgelser vedrørende vinarealerne; undersøgelsesresultaterne tjener til at fastlægge kapaciteten samt udviklingen af produktionen i Fællesskabet på mellemlang sigt; det må anses for hensigtsmæssigt at gøre det ved forordning (EØF) nr. 357/79 fastlagte system mere fleksibelt, ikke alene på grund af den tekniske udvikling og edb-udviklin- gen, men også for at lette medlemsstaternes indberetningsbyrde; ifølge forordning (EØF) nr. 357/79 skal de berørte medlemsstater hvert tiende år gen nemføre basisundersøgelser af vinarealet; visse medlemsstater finder dog, at det af tek niske og praktiske grunde vil være hensigtsmæssigt at gennemføre undersøgelsen samti dig med fællesskabsundersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/884, senest ændret ved Kommissionens beslutning 98/377/EF5; som led i en fleksibel metodologi bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende den ved Rådets forordning (EØF) nr. 2392/866, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1596/967, indførte fortegnelse over vindyrkningsarealer som datakilde til oplysnin gerne vedrørende basisundersøgelsen, da edb-udviklingen gør det muligt at få stadig mere præcise og fuldstændige oplysninger fra pålidelige data i en ajourført fortegnelse - 1 EFT 2 EFT 3 EFT L 54 af 5. 3. 1979, s. 124. 4 EFT L 56 af 2. 3. 1988, s. 1. 5 EFT L 168 af 13. 6. 1998, s. 29. 6 EFT L 208 af 31. 7. 1986, s. 1. 7 EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 38. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EØF) nr. 357/79 foretages følgende ændringer: 1. I artikel 1, stk. 1, indsættes som sidste afsnit: "Skal fællesskabsundersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88* gennemføres inden for et tidsrum på højst 12 måneder i forhold til den i første afsnit, første led, omhandlede basisundersø gelse, kan de to undersøgelser gennemføres samtidigt. Medlemsstaterne underretter på forhånd Kommissionen, hvis de har til hensigt at anvende denne bestemmelse. EFT L 56 af 2. 3. 1988, s. 1. " 2. I artikel 2, stk. 3, litra A, indsættes som sidste afsnit: "Hvad angår 1999-basisundersøgelsen kan Portugal dog give oplysninger om de vinstoksorter, der tilsammen mindst udgør 53% af det samlede areal, beplantet med vinstoksorter med druer til persning". 3. I artikel 3 indsættes som stk. 4: "4. De medlemsstater, som har gennemført udarbejdelsen af fortegnelsen over vindyrkningsarealer på nationalt niveau eller i bestemte regioner, og som i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2392/86 foretager en årlig ajourføring, kan ved indberetning til Kommissionen af de oplysninger, der skal indgives som led i basisundersøgelsen, som kilde anvende dataene i fortegnelsen over vindyrkningsarealer. " Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlems stat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand ISSN 0254-1459 KOM(98) 420 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 03 06 Katalognummer : CB-CO-98-427-DA-C ISBN 92-78-37830-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg C