title: Απόφαση του Συμβουλίου της 6ης Ιουλίου 1998 για το διορισμό των τακτικών και αναπληρωματικών μελών της συμβουλευτικής επιτροπής για την κατάρτιση των νοσοκόμων

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
nursing care
vocational training

text: 15. 7. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)219/1 I (Anakoin(cid:215)seiw) SYMBOYLIO APOFASH TOY SYMBOYLIOY thw 6hw Ioyl(cid:242)oy 1998 gia to diorism(cid:246) tvn taktik(cid:215)n kai anaplhrvmatik(cid:215)n mel(cid:215)n thw symboyleytik(cid:254)w epitrop(cid:254)w gia thn kat‘rtish tvn nosok(cid:246)mvn (98/C 219/01) TO SYMBOYLIO THS EYRVPA(cid:231)KHS ENVSHS, (cid:190)Exontaw yp(cid:246)ch: thn ap(cid:246)fash 77/454/EOK toy Symboyl(cid:242)oy, thw 27hw Ioyn(cid:242)oy 1977, sxetik‘ me th s(cid:255)stash symboy(cid:220) leytik(cid:254)w epitrop(cid:254)w gia thn kat‘rtish tvn nosok(cid:246)mvn(cid:216)(˛), kai id(cid:242)vw ta ‘rqra 3 kai 4, thn pr‘jh prosxvr(cid:254)sevw toy 1994, kai id(cid:242)vw to ‘rqro 165 par‘grafow 1, Ektim(cid:215)ntaw: (cid:246)ti, s(cid:255)mfvna me to ‘rqro 3 thw ap(cid:246)fashw ayt(cid:254)w, h en l(cid:246)gv epitrop(cid:254) apotele(cid:242)tai ap(cid:246) treiw empei(cid:220) rogn(cid:215)monew an‘ kr‘tow m~low kai ~na anaplhrvmatik(cid:246) m~low gia kaq~nan ap(cid:246) toyw empeirogn(cid:215)(cid:220) monew ayto(cid:255)w(cid:221) (cid:246)ti, s(cid:255)mfvna me to ‘rqro 4 thw (cid:242)diaw ap(cid:246)fashw, h qhte(cid:242)a tvn empeirognvm(cid:246)nvn kai tvn anaplhrvmatik(cid:215)n mel(cid:215)n e(cid:242)nai trieto(cid:255)w di‘rkeiaw(cid:221) (cid:246)ti me thn ap(cid:246)fas(cid:254) toy thw 25hw Ioyl(cid:242)oy 1994(cid:216)(ˇ), to Symbo(cid:255)lio di(cid:246)rise ta taktik‘ kai anaplhrv(cid:220) matik‘ m~lh thw en l(cid:246)gv epitrop(cid:254)w gia thn per(cid:242)odo ap(cid:246) 25 Ioyl(cid:242)oy 1994 ~vw 24 Ioyl(cid:242)oy 1997(cid:221) (cid:246)ti me thn ap(cid:246)fas(cid:254) toy thw 24hw Ioyl(cid:242)oy 1995(cid:216)(—), to Symbo(cid:255)lio di(cid:246)rise ta taktik‘ kai anaplhrv(cid:220) matik‘ m~lh thw en l(cid:246)gv epitrop(cid:254)w poy prote(cid:242)nontai ap(cid:246) thn Ital(cid:242)a, thn Aystr(cid:242)a, th Finland(cid:242)a kai th Soyhd(cid:242)a gia thn (cid:242)dia per(cid:242)odo(cid:221) (cid:246)ti oi kybern(cid:254)seiw dekatess‘rvn krat(cid:215)n mel(cid:215)n yp~balan ek‘sth kat‘logo ypochf(cid:242)vn gia to dio(cid:220) rism(cid:246), thn antikat‘stash (cid:254) thn anan~vsh thw qhte(cid:242)aw tvn en l(cid:246)gv taktik(cid:215)n kai anaplhrvma(cid:220) tik(cid:215)n mel(cid:215)n, APOFASIZEI: Dior(cid:242)zontai taktik‘ kai anaplhrvmatik‘ m~lh thw symboyleytik(cid:254)w epitrop(cid:254)w gia thn kat‘rtish tvn nosok(cid:246)mvn, kai gia th xronik(cid:254) per(cid:242)odo ap(cid:246) 6 Ioyl(cid:242)oy 1998 ~vw 5 Ioyl(cid:242)oy 2001: (cid:190)Arqro m(cid:246)no (˛) EE L (cid:216)176 thw 15. 7. 1977, s. 11. (ˇ) EE C (cid:216)221 thw 9. 8. 1994, s. 3. (—) EE C (cid:216)206 thw 11. 8. 1995, s. 2. C (cid:216)219/2 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 15. 7. 98 A. Empeirogn(cid:215)monew ap(cid:246) to s(cid:215)ma tvn en energe(cid:242)a nosok(cid:246)mvn B~lgio Dan(cid:242)a German(cid:242)a Ell‘w Ispan(cid:242)a Gall(cid:242)a Irland(cid:242)a Ital(cid:242)a Tatikt‘ m~lh Anaplhrvmatik‘ m~lh ka Marie(cid:220)Th~r(cid:127)se CELIS ka Aase LANGVAD ka B. LAMBRECHTS ka Bente SIVERTSEN ka Barbara SCHWOCHERT ka Christa NOWAKEWITSCH Dr. Aspas(cid:242)a PAPADANTVNAKH ka AGAGIVTOY(cid:220)DHMOPOYLOY k. M‘ximo A. GONZ@LEZ JURADO ka Myriam OVALLE BERNAL k. MAROUDY ka DAVID. (cid:216). (cid:216). (cid:216). (cid:216). (cid:216). (cid:216). (cid:216). (cid:216). Loyjembo(cid:255)rgo ka Monique BIRKEL K‘tv X(cid:215)rew k. C. de RIDDER k. Marc ENGELDINGER k. K. van der KAMP Aystr(cid:242)a Portogal(cid:242)a Finland(cid:242)a Soyhd(cid:242)a Hnvm~no Bas(cid:242)leio ka Charlotte STAUDINGER k. Robert JESCHOFNIK k. DE ALMEIDA TEIXEIRA Dra. M. (cid:216)A. DA PURIFICA(cid:137)]O RODRIGUES DE SOUSA ka Helena PARTINEN k. Siv KARLSSON ka Anneli JAROMA ka Britta UNNEBY k. Tom KEIGHLEY ka Lorene READ B. Empeirogn(cid:215)monew ap(cid:246) tiw sxol~w kat‘rtishw tvn nosok(cid:246)mvn B~lgio Dan(cid:242)a German(cid:242)a Ell‘w Ispan(cid:242)a Gall(cid:242)a Irland(cid:242)a Ital(cid:242)a Taktik‘ m~lh Anaplhrvmatik‘ m~lh Dr. Herman CLAEYS ka SANTUCCI ka Bente SCHARFF SMIDT ka Hanne THAYSEN ka Gertrud STˆCKER ka El~nh KYRIAKIDOY k. Gerd DIELMANN ka MANTELENAKH(cid:220) KOTZAMPASAKH k. H. (cid:220)C. BANDO CASADO k. E. FERN@NDEZ DEL PINO ka DREYER(cid:220)MULLER ka SOUILLARD. (cid:216). (cid:216). k. Enrico CAVANA Loyjembo(cid:255)rgo k. Claude KUFER. (cid:216). (cid:216). ka Paola DI GIULIO k. Armand STRACKS K‘tv X(cid:215)rew ka M. (cid:216)J. (cid:216)M. ADRIAANSEN ka L. van LOON(cid:220)DUYNDAM Aystr(cid:242)a Portogal(cid:242)a Finland(cid:242)a Soyhd(cid:242)a Hnvm~no Bas(cid:242)leio ka Marianne KRIEGL ka Christa THEM ka Maria Rosa PINA CABRAL LALANDA GON(cid:137)ALVES Dra. Maria da Concei(cid:136)}o CRUZ COSTA DE OLIVEIRA ka Ritva PAULIN ka Ella DANIELSSON ka Vuokko LOHINIVA ka Christina LINDHOLM ka Eileen MARTIN Kaq. Sally GLEN 15. 7. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)219/3 G. Empeirogn(cid:215)monew tvn armod(cid:242)vn arx(cid:215)n toy kr‘toyw m~loyw B~lgio Dan(cid:242)a German(cid:242)a Ell‘w Ispan(cid:242)a Gall(cid:242)a Irland(cid:242)a Ital(cid:242)a Taktik‘ m~lh Anaplhrvmatik‘ m~lh ka Chantal KAUFMANN ka Ria CABUS ka Karenlene RAVN ka Ruth TRUELSEN k. Hermann KURTENBACH ka Margaretha OETZEL(cid:220)KLˆCKER ka Xryso(cid:255)la LEMONIDOY ka Aggelik(cid:254) DHMOPOYLOY ka Alberta SANCHIZ RAMOS ka Pilar ALONSO DE MIGUEL ka QIVRON. (cid:216). (cid:216). k. Remo DI LISIO k. LAROCHE(cid:220)NEEL. (cid:216). (cid:216). ka Annaflora LACAVA k. Roger CONSBRUCK Loyjembo(cid:255)rgo k. Raymond STRAUS K‘tv X(cid:215)rew k. C. (cid:216)W. van POLANEN PETEL ka M. (cid:216)A. BRONKHORST Aystr(cid:242)a Portogal(cid:242)a Finland(cid:242)a Soyhd(cid:242)a Hnvm~no Bas(cid:242)leio ka Meinhild HAUSREITHER ka Alexandra LUST Dr. Ana Maria DINIZ COUTO Dr. Nat‘lia M. GOMES DO VALE ka Terttu J´´SKEL´INEN ka M. VALLIMIES(cid:220)PATOM´KI ka Marika NORDSTRˆM k. Leif GUDMUNDSSON ka Sue NORMAN ka Anna MASLIN Bryj~llew, 6 Ioyl(cid:242)oy 1998. Gia to Symbo(cid:255)lio O Pr(cid:246)edrow R. EDLINGER


title: 98/453/EF: Rådets afgørelse af 6. juli 1998 om ekstraordinær bistand til de stærkt gældstyngede AVS-stater

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
aid system

formats: html pdf print

text: L 198/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS AFGØRELSE af 6. juli 1998 om ekstraordinær bistand til de stærkt gældstyngede AVS-stater (98/453/EF) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for fjerde AVS-EF-konvention (1), der blev undertegnet den 16. juli 1990, i det følgende benævnt »den interne aftale«, særlig artikel 9, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: R(cid:134)det vedtog den 12. februar 1998 konklusionerne i rapporten af 18. december 1997 til De Faste Repræsen- tanters Komit(cid:130) om Det Europæiske Fællesskabs bidrag til gældsinitiativet for de stærkt gældstyngede fattige lande; Den Internationale Valutafond og Verdensbanken frem- lagde p(cid:134) deres møde i april 1996 et gældsinitiativ for de stærkt gældstyngede fattige lande, i det følgende benævnt »HIPC-initiativet«, som efterfølgende blev godkendt af interimskomit(cid:130)en og udviklingskomit(cid:130)en p(cid:134) Den Inter- nationale Valutafonds og Verdensbankens (cid:134)rsmøder i efter(cid:134)ret 1996; Fællesskabet og dets medlemsstater ønsker at deltage i HIPC-initiativet med ekstraordinær bistand til de lande, der gennemfører økonomiske reformprogrammer og er berettigede til at f(cid:134) del i dette initiativ; alle de stater, som Fællesskabet kan indrømme HIPC- gældssanering, er AVS-stater; gennemførelsen af denne afgørelse skal være i overens- stemmelse med R(cid:134)dets finansforordning 91/491/EØF af juli 1991 vedrørende samarbejdet med henblik p(cid:134) 29. udviklingsfinansiering under tion (2) (cid:190) fjerde AVS-EF-konven- TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Det Europæiske Fællesskab deltager i HIPC-initiativet ved ydelse af bistand til de lande, der er berettigede til at f(cid:134) del i dette initiativ, med henblik p(cid:134) at bist(cid:134) dem med at nedbringe nettonutidsværdien af deres eksterne finan- sielle forpligtelser over for Fællesskabet. Til dette form(cid:134)l stiller Fællesskabet gavebistand til r(cid:134)dighed for de støtte- berettigede lande til opfyldelse af afdrags- og renteforplig- telser i forbindelse med gælden til Fællesskabet. Denne bistand skal sammen med de midler, som tilvejebringes af andre kreditorer, gøre det muligt for de støtteberettigede lande at virkeliggøre deres landespecifikke m(cid:134)l for accep- tabel gæld, som der er opn(cid:134)et enighed om i HIPC-initia- tivets regi. Artikel 2 Modtagerlandene skal først og fremmest anvende den i artikel 1 omhandlede bistand til at forudbetale tidligere optagne l(cid:134)n p(cid:134) særlige vilk(cid:134)r p(cid:134) grundlag af nettonutids- værdien. Hvis denne foranstaltning ikke er tilstrækkelig til at sikre, at den aftalte gældsnedbringelse opgjort til nettonutidsværdi kan n(cid:134)s, anvender modtagerlandet den tildelte gavebistand til at opfylde forpligtelser over for Fællesskabet i forbindelse med risikovillig kapital. (1) EFT L 229 af 17. 8. 1991, s. 288. (2) EFT L 266 af 21. 9. 1991, s. 1. 15. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 198/41 Artikel 3 Kommissionen træffer fra sag til sag specifikke beslut- ninger om bistanden til den enkelte støtteberettigede AVS-stat i overensstemmelse med de regler og procedurer, der er fastsat i kapitel IV i den interne aftale. Kommissionens beslutning om det bistandsbeløb, der skal afsættes i det enkelte tilfælde, træffes under skyldig hensyntagen til den nødvendige nedbringelse af nettonu- tidsværdien for det p(cid:134)gældende lands eksterne finansielle forpligtelser over for Fællesskabet og efter fremgangsm(cid:134)- derne i HIPC-initiativets regi. I forbindelse med de lande- specifikke beslutninger tages der tillige hensyn til struk- turen i landets gæld til Fællesskabet, ønsket om admini- strativ enkelhed i de udvalgte landespecifikke forslag og nødvendigheden af, at der sikres en retfærdig og loyal behandling landene imellem under fuld overholdelse af de beslutninger, der er truffet i enighed mellem samtlige landespecifik beslutning skal kreditorer. Hver enkelt udtrykkelig omfatte bestemmelserne om og vilk(cid:134)rene og betingelserne for gennemførelsen af denne afgørelse. Artikel 4 1. Den i artikel 1 omhandlede bistand finansieres ved hjælp af renteindtægterne fra midler, der er deponeret hos de udbetalende myndigheder i Europa, jf. artikel 319, stk. 4, i fjerde AVS-EF-konvention, i den udstrækning disse indtægter st(cid:134)r til r(cid:134)dighed, og efter at der er taget behørigt hensyn til behovet for at anvende s(cid:134)danne indtægter til de i artikel 9, stk. 2, i den interne aftale fastsatte form(cid:134)l. Der afsættes fra starten 40 mio. ECU af disse renteindtægter til finansiering af den p(cid:134)gældende bistand, navnlig til brug for de lande, der i 1997 og 1998 opfylder kriterierne for at være støtteberettigede. I det omfang dette beløb m(cid:134)tte vise sig at være utilstrækkeligt, suppleres det første række med yderligere tildelinger af renteindtægter, efter at EUF-udvalget har godkendt dette i henhold til artikel 9 i den interne aftale. i 2. Dersom disse indtægter ikke er tilstrækkelige til at dække de i artikel 3 omhandlede beslutninger, undersøger medlemsstaterne i afventning af, at der eventuelt stilles yderligere midler til r(cid:134)dighed i henhold til fremtidige aftaler med AVS-staterne, hvorvidt der kan afsættes midler p(cid:134) grundlag af betalingerne til de konti, som føres i medlemsstaternes navn i Den Europæiske Investerings- bank vedrørende l(cid:134)n p(cid:134) særlige vilk(cid:134)r og risikovillig kapital. Det er en forudsætning for at kunne anvende s(cid:134)danne midler til finansiering af denne ekstraordinære bistand, at R(cid:134)det enstemmigt træffer afgørelse herom p(cid:134) forslag af Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 1, i den interne aftale. Artikel 5 1. I løbet af 1998 forelægger Kommissionen rettidigt Europa-Parlamentet og R(cid:134)det en rapport, der indeholder en oversigt over de resterende finansieringsbehov i forbin- delse med Fællesskabets deltagelse i dette initiativ. P(cid:134) grundlag af denne rapport træffer R(cid:134)det afgørelse om Fællesskabets videre deltagelse i HIPC-initiativet. 2. Kommissionen aflægger med jævne mellemrum rapport til Europa-Parlamentet og R(cid:134)det om gennem- førelsen af denne afgørelse. 3. Det Monetære Udvalg vil blive holdt underrettet om gennemførelsen af denne afgørelse. Artikel 6 Denne afgørelse træder i kraft p(cid:134) dagen for vedtagelsen. Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne R. EDLINGER Formand


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2038/98 af Klaus HÄNSCH til Kommissionen. Tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen, Nordrhein- Westfalen

eurovoc_concepts:
EU programme
North Rhine-Westphalia
credit
economic support
structural policy
support policy

text: C 354/130 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 354/211) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2038/98 af Klaus Ha¤nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen by, Nordrhein- Westfalen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Oberhausen fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 354/212) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2039/98 af Klaus Ha¤nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal by, Nordrhein- Westfalen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Wuppertal fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru. 1443/98 tas-6 ta’ Lulju 1998 li jistabbilixxi l-bilanċ tal-forniment għall-Gżejjer Kanarji fis-settur tal-prodotti tar-ross

eurovoc_concepts:
Canary Islands
import
rice
supply balance sheet
tariff exemption

text: 03/Vol. 23 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 209 31998R1443 7. 7. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 191/43 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru. 1443/98 tas-6 ta’ Lulju 1998 li jistabbilixxi l-bilanċ tal-forniment għall-Gżejjer Kanarji fis-settur tal-prodotti tar-ross IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat Ewropea, tat-Trattat li jistabbilixxi il-Komunità Billi l-miżuri provduti f’dan ir-Regolament jaqblu ma’ l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni taċ-Ċereali; tal-Kunsill li kkunsidrat Wara (KEE) Nru. ir-Regolament 1601/92 tal-15 ta’ Ġunju 1992 li jikkonċerna miżuri speċifiċi għall-Gżejjer Kanarji għal dak li għandu x’jaqsam ma’ ċerti prodotti agrikoli (1), kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru. 2348/96 (2), u b’mod partikolari bl-Artikolu 3(4) tiegħu, Billi r-regoli komuni ta’ l-implimentazzjoni ta’ l-arranġamenti speċifiċi għall-forniment ta’ ċerti prodotti agrikoli lill-gżejjer Kanarji huma stabbiliti bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru. 2790/94 (3), kif ġie l-aħħar emendat mir-Regolament (KE) Nru. 825/98 (4); ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 ta’ l-Artikolu 2 tar-Regolament Bl-applikazzjoni (KEE) Nru. 1601/92, il-kwantitajiet tal-bilanċ previsti fis-settur tar-ross li se tad-dazju tad-dwana jew minn jibbenefikaw mill-eżenzjoni għajnuna mill-Komunità għall-prodotti li ġejjin mill-bqija tal- Komunità se jkunu kif indikat fl-Anness. (KEE) Nru. Billi biex tapplika l-Artikolu 2 tar-Regolament 1601/92 hemm bżonn li ssir ħarsa minn qabel lejn il-bilanċ tal-forniment għall-Gżejjer Kanarji għall-prodotti tas-settur tar- ross; li dan il-bilanċ għandu jkun stabbilit skond il-bżonnijiet ta’ dan ir-reġjun; Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubbli- kazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Għandu jibda japplika mill-1 ta’ Lulju 1998. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fis-6 ta’ Lulju 1998. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 173, tas-27. 6. 1992, p. 13. (2) ĠU L 320, tal-11. 12. 1996, p. 1. (3) ĠU L 296, tas-17. 11. 1994, p. 23. (4) ĠU L 117, tal-21. 4. 1998, p. 5. 210 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 23 ANNESS Bilanċ tal-forniment tar-ross lill-Gżejjer Kanarji għall-perjodu ta’ kummerċ mill-1 ta’ Lulju 1998 sat-30 ta’ Ġunju 1999. Prodott (Kodiċi CN) Ross ipproċessat li tneħħietlu l-qoxra ta’ barra Ross imfarrak 1006 30 1006 40 (tunnellati) Gżejjer Kanarji 13 000 2 600


title: QUESTION ECRITE no 2030/98 de Yiannis ROUBATIS au Conseil. Licenciement d'éminents journalistes turcs

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
communications profession
dismissal
human rights
military regime
political system

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/25 (1999/C 96/033) QUESTION (cid:201)CRITE E-2018/98 posØe par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (29 juin 1998) Objet: RŁglement no 258/97 relatif aux nouveaux aliments Le Conseil voudrait-il exposer comment les dispositions de l(cid:146)article 8 du rŁglement no 258/97 (1) seront mises en (cid:156)uvre concrŁtement, et en particulier: › quelles formulations sont recommandØes pour qu(cid:146)il soit satisfait (cid:224) l(cid:146)article 8, paragraphe 1, dernier alinØa, aux termes duquel l(cid:146)Øtiquetage doit mentionner les caractØristiques ou propriØtØs modifiØes ainsi que la mØthode selon laquelle ces caractØristiques ou propriØtØs ont ØtØ obtenues? › sur quels critŁres seront fondØes les Øvaluations requises (cid:224) l(cid:146)article 8, paragraphe 1, points b) et c) (incidences spØciales sur la santØ et rØserves d(cid:146)ordre Øthique) et qui les appliquera? (1) JO L 43 du 14. 2. 1997, p. 1. RØponse (19 octobre 1998) ConformØment aux rŁgles du traitØ, il revient aux (cid:201)tats membres de prendre les dispositions nØcessaires pour l(cid:146)application du rŁglement ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire et (cid:224) la Commission de veiller (cid:224) cette application, sous le contr(cid:244)le Øventuel de la Cour. (1999/C 96/034) QUESTION (cid:201)CRITE E-2030/98 posØe par Yiannis Roubatis (PSE) au Conseil (6 juillet 1998) Objet: Licenciement d(cid:146)Øminents journalistes turcs Sur la base d(cid:146)informations controuvØes fournies par un prØtendu cadre dirigeant du PKK, les gØnØraux turcs ont contraint leurs employeurs (cid:224) licencier deux Øminents journalistes turcs, Mehmet Ali Birad et ˙enghiz ˙andar. Il y a, par ailleurs, lieu de redouter que ce licenciement ne donne Øgalement le feu vert (cid:224) l(cid:146)Ølimination physique des deux journalistes par le rØgime paramilitaire turc, lequel, comme on l(cid:146)a vu lors des ØvØnements de ˙okuluk, coopŁre trŁs Øtroitement avec les autoritØs officielles. Tous ces ØvØnements surviennent alors mŒme que la Turquie et certains de ses partenaires Øconomiques ne laissent pas de protester de la bonne foi des dirigeants de ce pays lorsqu(cid:146)ils font part, pØriodiquement, du dØsir de la Turquie de se rapprocher de l(cid:146)Union europØenne. Quelles mesures concrŁtes le Conseil compte-t-il prendre afin de protØger les deux journalistes prØcitØs 1. contre un probable attentat criminel? Quand le Conseil exposera-t-il clairement au gouvernement turc que, parmi les principes rØgissant les 2. dØmocraties europØennes, figure Øgalement celui de la libertØ d(cid:146)expression et de pensØe et que l(cid:146)on ne saurait donc, au nom d(cid:146)aucune considØration Øconomique ou autre, ignorer ces nouveaux gages donnØs par la Turquie au totalitarisme et (cid:224) l(cid:146)absolutisme? RØponse (9 novembre 1998) Le Conseil ne dispose pas d(cid:146)ØlØments permettant de porter une apprØciation quant aux raisons du 1. licenciement des journalistes Mehmet Ali Birad et Cenghiz Candar ou quant au danger qui pŁserait sur leur vie. 2. Le Conseil tient (cid:224) signaler que le Conseil europØen, lors de sa rØunion de Luxembourg des 12 et 13 dØcembre 1997, a rappelØ, conformØment (cid:224) la position exprimØe par le Conseil lors de la rØunion du Conseil d(cid:146)Association avec la Turquie le 29 avril 1997, que le renforcement des liens de la Turquie avec l(cid:146)UE dØpendait Øgalement de l(cid:146)alignement des normes et des pratiques de la Turquie en matiŁre de droits de l(cid:146)homme sur celles en vigueur dans l(cid:146)Union europØenne. Il regrette que la Turquie refuse actuellement de poursuivre son dialogue politique avec l(cid:146)Union dans ce domaine


title: QUESTION ECRITE no 2038/98 de Klaus HÄNSCH à la Commission. Octroi de fonds communautaires à la ville de Oberhausen (Rhénanie-du-Nord-Westphalie, Allemagne)

text: C 354/130 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (6 juillet 1998) La Commission recueille les informations ne·cessaires pour re·pondre a‘ la question pose·e. Elle ne manquera pas de communiquer le re·sultat de ses recherches dans les plus brefs de·lais. (98/C 354/211) QUESTION E· CRITE E-2038/98 pose·e par Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ la Commission (7 juillet 1998) Objet: Octroi de fonds communautaires a‘ la ville de Oberhausen (Rhe·nanie-du-Nord-Westphalie, Allemagne) S(cid:146)agissant de l(cid:146)octroi de cre·dits communautaires a‘ la ville de Oberhausen (Rhe·nanie-du-Nord-Westphalie), la Commission est prie·e de pre·ciser: 1. le montant total des cre·dits structurels re(cid:231)us de l(cid:146)UE et leur re·partition entre chaque fonds, programme ou initiative communautaire, ainsi que des cre·dits alloue·s depuis 1994 a‘ la ville de Oberhausen, sur d(cid:146)autres lignes budge·taires, pour des projets ou actions pilotes ou, a‘ titre de subventions directes, a‘ des universite·s, des instituts de recherche, des entreprises et autres be·ne·ficiaires? 2. le nombre d(cid:146)emplois cre·e·s ou maintenus gra(cid:136)ce a‘ ces cre·dits? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (6 juillet 1998) La Commission recueille les informations ne·cessaires pour re·pondre a‘ la question pose·e. Elle ne manquera pas de communiquer le re·sultat de ses recherches dans les plus brefs de·lais. (98/C 354/212) QUESTION E· CRITE E-2039/98 pose·e par Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ la Commission (7 juillet 1998) Objet: Octroi de fonds communautaires a‘ la ville de Wuppertal (Rhe·nanie-du-Nord-Westphalie, Allemagne) S(cid:146)agissant de l(cid:146)octroi de cre·dits communautaires a‘ la ville de Wuppertal (Rhe·nanie-du-Nord-Westphalie), la Commission est prie·e de pre·ciser: 1. le montant total des cre·dits structurels re(cid:231)us de l(cid:146)UE et leur re·partition entre chaque fonds, programme ou initiative communautaire, ainsi que des cre·dits alloue·s depuis 1994 a‘ la ville de Wuppertal, sur d(cid:146)autres lignes budge·taires, pour des projets ou actions pilotes ou, a‘ titre de subventions directes, a‘ des universite·s, des instituts de recherche, des entreprises et autres be·ne·ficiaires? 2. le nombre d(cid:146)emplois cre·e·s ou maintenus gra(cid:136)ce a‘ ces cre·dits? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (6 juillet 1998) La Commission recueille les informations ne·cessaires pour re·pondre a‘ la question pose·e. Elle ne manquera pas de communiquer le re·sultat de ses recherches dans les plus brefs de·lais


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2036/98 do Deputado Klaus HÄNSCH à Comissão. Atribuição de recursos da UE à cidade de Duisburg, Renânia do Norte-Vestefália

eurovoc_concepts:
EU financing
North Rhine-Westphalia
Structural Funds
economic support
regional development
research
type of business
university

text: C 386/168 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (15 de Julho de 1998) A Comissªo nªo tem competŒncia para tratar da questªo levantada, que Ø da exclusiva competŒncia das autoridades nacionais responsÆveis. (98/C 386/232) PERGUNTA ESCRITA E-2036/98 apresentada por Klaus H(cid:228)nsch (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)ªo de recursos da UE (cid:224) cidade de Duisburg, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia No contexto da atribui(cid:231)ªo de recursos (cid:224) cidade de Duisburg, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia, poderÆ a Comissªo fornecer informa(cid:231)ıes sobre: 1. O montante das dota(cid:231)ıes estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)ªo pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunitÆrios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, (cid:224) cidade de Duisburg para projectos-piloto, ac(cid:231)ıes ou › a t(cid:237)tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo e outras entidades? 2. O nœmero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (6 de Julho de 1998) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 386/233) PERGUNTA ESCRITA E-2040/98 apresentada por Klaus H(cid:228)nsch (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)ªo de recursos da UE (cid:224) cidade de Remscheid, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia No contexto da atribui(cid:231)ªo de recursos (cid:224) cidade de Remscheid, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia, poderÆ a Comissªo fornecer informa(cid:231)ıes sobre: 1. O montante das dota(cid:231)ıes estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)ªo pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunitÆrios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, (cid:224) cidade de Remscheid para projectos-piloto, ac(cid:231)ıes ou › a t(cid:237)tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo e outras entidades? 2. O nœmero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (6 de Julho de 1998) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: 98/454/EF: Rådets henstilling af 6. juli 1998 om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU policy
Economic and Monetary Union
economic policy

text: L 200/34 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS HENSTILLING af 6. juli 1998 om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økono- miske politikker (98/454/EF) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, som henviser Europæiske Fællesskab, særlig artikel 103, stk. 2, traktaten om oprettelse til af Det som henviser til henstillingen fra Kommissionen, som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske R(cid:134)d i Cardiff den 15. og 16. juni 1998, og som tager i betragtning, at Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om Kommissionens henstilling, HENSTILLER: 1. HOVEDM(cid:143)LSÆTNINGER: EN VELLYKKET ØMU, VELSTAND OG BESKÆFTIGELSE, Indførelsen af euroen den 1. januar 1999 markerer en ny fase i den europæiske integrationsproces og i tilrettelæggelsen af medlemsstaternes og Fællesska- bets økonomiske politik. Medlemsstaternes ihærdige og troværdige bestræbel- ser, især i løbet af de sidste to (cid:134)r, p(cid:134) at gennemføre politikker rettet mod tilvejebringelse af en høj grad af vedvarende økonomisk konvergens i Fællesskabet har givet konkrete resultater. For det første fordi disse bemærkelsesværdige bestræ- belser og resultater med hensyn til konvergens dannede baggrund for, at R(cid:134)det for Den Europæiske Union i dets sammensætning af stats- og regerings- chefer den 3. maj 1998 besluttede, elleve medlemsstater opfyldte de nødvendige betingelser for indførelse af euroen. at For det andet fordi disse bestræbelser har affødt et makroøkonomisk policy-mix, der er befordrende for vækst og beskæftigelse. Imidlertid er det i mange medlemsstater ikke hidtil lykkedes at mindske ledigheden tilstrækkeligt. Siden sommeren 1997, hvor de foreg(cid:134)ende overord- nede økonomiske retningslinjer blev vedtaget, har et stadig mere robust og bredt funderet økonomisk opsving f(cid:134)et fodfæste i Fællesskabet, og det er sket i sammenhæng med en historisk lav inflation. Takket være den ledige kapacitet, der i øjeblikket er til r(cid:134)dighed i de fleste medlemsstater, og udsigterne til en sund stigning i investeringerne, navnlig investe- ringerne i maskiner mv. , skulle der være mulighed for en solid vækst, som ikke hæmmes af kapacitets- begrænsninger, og som ikke giver anledning til infla- tionsspændinger, hvis lønudviklingen — som ventet — forbliver rimelig. Desuden er de underliggende økonomiske fundamentale forhold sunde og i fortsat bedring, efterspørgselsudviklingen tegner sig lysere, og tilliden til den økonomiske udvikling vokser til stadighed. De finansielle og økonomiske begiven- heder i Asien vil formentlig kun f(cid:134) en begrænset indvirkning p(cid:134) Fællesskabets vækstudsigter, forudsat at krisen hverken forværres eller spreder sig til andre lande i regionen. Med udgangspunkt i et forstærket opsving ventes det, at beskæftigelsen vil stige en anelse, hvilket igen kan føre til et mindre fald i ledigheden frem til 1999 i Fællesskabet som helhed. Det vil udgøre et første, retning af det høje om end beskedent, skridt i beskæftigelsesniveau, der er i som et m(cid:134)l sat Amsterdam-traktatens artikel 2. Det nuværende beskæftigelsesniveau i Fællesskabet skyldes ikke blot den høje ledighed (omkring 18 mio. personer i 1997), men ogs(cid:134) de ringe beskæfti- 16. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 200/35 gelsesudsigter over lange perioder, som har holdt mange mennesker tilbage fra at søge arbejde. Mange af disse personer modtager i dag andre overfør- selsindkomster. Jobskabelsen skal s(cid:134)ledes absorbere ikke blot de ledige, men ogs(cid:134) den stigende erhvervs- frekvens og stadig en vis demografisk stigning i arbejdsstyrken. Det Europæiske R(cid:134)d i Luxembourg, vil ØMU’en — i overensstemmelse med traktatens artikel 2 — kunne udnyttes fuldt ud og bidrage til at opfylde de over- ordnede m(cid:134)lsætninger for EU, herunder en bære- dygtig og ikke inflationær vækst, som respekterer miljøet, et højt beskæftigelsesniveau og en højnelse af levestandarden. Den øgede beskæftigelse p(cid:134) mellemlang og lang sigt vil medføre en betydelig lettelse for medlemssta- ternes offentlige finanser og sociale sikringsordnin- ger. Desuden vil den bidrage til effektivt at bekæmpe fattigdom og social udstødelse. Med hensyn til den økonomiske politik best(cid:134)r opgaven i at skabe de rette betingelser for dels en yderligere styrkelse af opsvinget, dels en udvidelse af dette opsving til en selvbærende, ikke-inflationær økonomisk vækstproces p(cid:134) mellemlang og lang sigt, som er en forudsætning for en væsentlig og holdbar forøgelse af beskæftigelsen. Der vil være behov for en styrket makroøkonomisk og strukturel indsats og en stringent gennemførelse af de vedtagne retningslinjer for beskæftigelsen i 1998 for at tackle en række vigtige udfordringer, samtidig med at økonomierne i Fællesskabet f(cid:134)r mulighed for bedre at tilpasse sig forandringer i (cid:134)rene fremover. Euroens indførelse vil ikke i sig selv løse arbejds- løshedsproblemet i Fællesskabet. Men som led i løsningen af ovennævnte opgaver vil den stabilitetso- rienterede ramme, som Den Økonomiske og Mone- tære Union (ØMU) udgør, bidrage til at fastholde et policy-mix, der er gunstigt for væksten og beskæfti- gelsen. P(cid:134) det makroøkonomiske omr(cid:134)de bør s(cid:134)vel regerin- gerne som arbejdsmarkedets parter p(cid:134) deres respek- tive omr(cid:134)der gøre den nødvendige indsats for at støtte stabilitetsm(cid:134)lsætningen for den fælles mone- tære politik. Samtidig er der behov for strukturelle politikker og reformer p(cid:134) vare-, tjeneste- og arbejdsmarkedet for at styrke bane vej konkurrenceevnen, omsætte væksten i beskæftigelse og gøre væksten mere miljøvenlig. for en vækst uden spændinger, Mere generelt er der behov for, at det indre marked, som alle medlemsstaterne er ansvarlige for, fungerer bedre. Kun hvis denne policy-strategi forfølges med beslut- somhed af alle aktører og gennemføres p(cid:134) velkoordi- neret vis i overensstemmelse med resolutionen fra 2. ET VÆKST- OG STABILITETSORIENTERET MAKROØKONOMISK POLICY-MIX For at n(cid:134) ovennævnte m(cid:134)l er det afgørende, at medlemsstaterne p(cid:134) det makroøkonomiske omr(cid:134)de viderefører den vækst- og stabilitetsorienterede stra- tegi, der er anbefalet i de tidligere retningslinjer, og som er begyndt at bære frugt. Strategien omfatter følgende tre hovedelementer: — en monetær politik, der er orienteret mod prissta- bilitet — en vedholdende indsats for at opn(cid:134) og fastholde en sund budgetstilling, der er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten — en udvikling i de nominelle lønninger, der er forenelig med prisstabilitetsm(cid:134)let; samtidig bør i overensstemmelse reallønsudviklingen være med produktivitetsstigningerne og tage hensyn til behovet for at for at øge investeringsafkastet skabe flere job. Jo mere den monetære politiks opgave med at opret- af hensigtsmæssige holde prisstabiliteten støttes budgetpolitikker og en passende lønudvikling, jo mere sandsynligt er det, at de monetære vilk(cid:134)r vil virke fremmende p(cid:134) vækst og beskæftigelse. Det overordnede makroøkonomiske policy-mix i euro-omr(cid:134)det vil især være resultatet af et samspil mellem den fælles monetære politik p(cid:134) den ene side og de specifikke budgetudviklinger og løntendenser i de deltagende lande p(cid:134) den anden. Sidstnævnte bliver genstand for en nøjere overv(cid:134)gning og koordi- nering af de økonomiske politikker for at opn(cid:134) et passende policy-mix i hele euro-omr(cid:134)det og i hvert af de deltagende lande. For de lande, der ikke indfører den fælles mønt i første omgang, bliver der lige s(cid:134) stort behov for stabi- litetsorienterede makroøkonomiske politikker. Den tætte og dybe økonomiske og monetære indbyrdes afhængighed mellem medlemsstaterne i og uden for euro-omr(cid:134)det og behovet for at sikre større konver- gens og et velfungerende indre marked vil kræve, at alle medlemsstaterne inddrages i samordningen af de økonomiske politikker. L 200/36 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 3. PRISSTABILITET iske System af Centralbanker (ESCB) ansvaret for den fælles monetære politik p(cid:134) euro- omr(cid:134)det. Prisstabilitet er en vigtig forudsætning for realise- ringen af en holdbar økonomisk vækst p(cid:134) mellem- lang sigt. Efter de senere (cid:134)rs imponerende fremskridt har Fællesskabet som helhed opn(cid:134)et en høj grad af prisstabilitet. Det er nødvendigt, at alle politikker tager sigte p(cid:134) troværdighed og overensstemmelse med vedvarende prisstabilitet. I det forest(cid:134)ende euro-omr(cid:134)de, hvor den gennemsnit- lige inflation, m(cid:134)lt efter det harmoniserede forbru- gerprisindeks, er faldet til under 2 %, er det nødven- digt, at alle de deltagende medlemsstater fører en økonomisk politik, der tager hensyn til prisstabilite- ten, s(cid:134)ledes at der skabes vækstfremmende monetære vilk(cid:134)r. De skal ogs(cid:134) undg(cid:134) for store inflationsfor- skelle, der ellers vil skabe konkurrenceevneproble- mer. Den gennemsnitlige inflation er ogs(cid:134) faldet til under 2 % i Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige. Opgaven best(cid:134)r i at opretholde monetære og økono- miske politikker, der fortsat giver prisstabilitet. Grækenland har gjort betydelige fremskridt i retning af prisstabilitet i de seneste (cid:134)r. Kombineret med landets budgetkonsolideringsbestræbelser i de seneste (cid:134)r lettede dette drakmens indtræden i valutakursme- kanismen (ERM) i marts 1998. ERM-medlemskabet vil bidrage til at bedre landets inflationsudvikling yderligere. Der er imidlertid behov for en øget indsats for at modvirke de inflationsmæssige konse- kvenser af devalueringen af drakmen efter dens indtræden i ERM og for at opn(cid:134) prisstabilitet hurtigst muligt. 4. OVERGANGEN TIL EUROEN En problemfri overgang til euroen den 1. januar 1999 er nødvendig for at sikre, at ØMU’en indføres under de bedst mulige betingelser. Det vigtigste form(cid:134)l som de deltagende med den monetære politik, sidste i de fører centralbanker medlemsstaters m(cid:134)neder af 1998, hvor de har ansvaret for den mone- tære politik, er at sikre, at den nuværende høje grad af prisstabilitet fastholdes p(cid:134) nationalt plan og dermed for det fælles euro-omr(cid:134)de som helhed. De officielle rentesatser vil have n(cid:134)et det fælles euro- omr(cid:134)des sats inden udgangen af 1998. Dette vil være i overensstemmelse med en situation, hvor valutakur- serne svarer til de forudannoncerede kurser, dvs. de nuværende bilaterale centralkurser i ERM. Fra den 1. januar 1999 f(cid:134)r den uafhængige Europæ- iske Centralbank (ECB) og det uafhængige Europæ- De medlemsstater, der ikke indfører den fælles mønt fra begyndelsen, bevarer kompetencen over deres nationale monetære politikker og er ogs(cid:134) forpligtet til at føre en stabilitetsorienteret monetær politik. I traktatens artikel 109 M skal disse henhold til medlemsstater behandle deres valutakurspolitik som et spørgsm(cid:134)l af fælles interesse. ERM 2 skal danne rammen om de monetære forbindelser mellem de medlemsstater, der deltager i mekanismen, og euro- fra og med 1999, og skal støtte deres omr(cid:134)det konvergensbestræbelser. Deltagelse i ERM 2 bliver frivillig, men det forventes, at de medlemsstater, der ikke tilslutter sig euroen, vil deltage. 5. SUNDE OFFENTLIGE FINANSER 5. 1. Generelle retningslinjer Trods betydelige konsolideringsbestræbelser i næsten alle medlemsstaterne er der behov for yderligere fremskridt i de fleste lande, for at sikre opfyldelse af stabilitets- og vækstpagtens m(cid:134)l p(cid:134) mellemlang sigt om budgetstilling tæt p(cid:134) balance eller med overskud. for medlemsstaterne at Dette vil gøre det muligt klare normale konjunktursituationer og samtidig holde underskuddet p(cid:134) deres offentlige finanser inden for referenceværdien p(cid:134) 3 % af bruttonational- produktet (BNP). I henhold til traktaten skal konsoli- deringen ogs(cid:134) sikre, at gældskvoter p(cid:134) over 60 %, fortsat mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig refe- renceværdien med en tilfredsstillende hastighed. Disse krav gælder alle medlemsstaterne af følgende grunde: for prisstabilitet. Under i) Sunde budgetpolitikker vil ved at skabe lave og stabile inflationsforventninger gøre det lettere for den fælles monetære politik og ikke-euro- medlemsstaternes monetære politikker at opret- holde nuværende konjunkturforhold vil en yderligere nedbringelse af underskuddene p(cid:134) de offentlige finanser bidrage til at fastholde det økonomiske opsving og vil kunne (cid:134)bne mulighed for vedvarende gunstige monetære vilk(cid:134)r og dermed fremme investeringerne. de ii) Sunde budgetstillinger vil være med til at holde de lange renter lave og dermed fremme private investeringer. Hvis regeringerne absorberer en mindre del af den private opsparing, eller hvis de yder et positivt bidrag til besparelser i økono- mien, kan der — alt andet lige — ske en stigning i investeringsraten uden pres p(cid:134) beta- lingsbalancen og de lange renter. 16. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 200/37 i vidt iii) I mange lande har de offentlige finanser ikke genvundet det r(cid:134)derum, der er nødvendigt for at klare en eventuel ugunstig økonomisk udvikling. Efter indførelsen af den fælles valuta vil tilpas- ningen til en negativ konjunkturudvikling og landespecifikke omfang forstyrrelser afhænge af budgetpolitikken, og det vil derfor være af allerstørste betydning at sikre, at de auto- matiske stabilisatorer f(cid:134)r mulighed for at sl(cid:134) fuldt igennem. En sund budgetpolitik vil med al sand- synlighed ogs(cid:134) gøre stabilisatorerne mere effek- tive. En velunderbygget budgetdisciplin vil styrke de økonomiske aktørers tillid til, at et stigende underskud under en recession ikke vil være til permanent skade for de offentlige finanser, og derved kan eventuelle negative virkninger, der m(cid:134)tte finansielle markeder, forhindres. stamme fra de iv) Endelig vil budgetter, der er tæt p(cid:134) at være i balance eller udviser et overskud, muliggøre en hurtig nedbringelse af den offentlige gældskvote — der stadig er relativt høj i mange medlemssta- ter. Dette vil mindske gældsbetjeningsbyrden og lette omlægningen af de offentlige udgifter. Det kan nedsætte skattebyrden og gøre det muligt at tage fat p(cid:134) alle aspekter sikringsordninger p(cid:134) baggrund af befolkningernes stigende gennem- snitsalder. sociale af de lettere gøre ogs(cid:134) det at P(cid:134) denne baggrund er det vigtigt, at medlemsstaterne skaber sikre forventninger om, at budgettilpasningen vil fortsætte. De har s(cid:134)ledes givet tilsagn om: i) at sikre, at de nationale budgetm(cid:134)l for 1998 opfyldes fuldt ud, om nødvendigt ved rettidigt at foretage korrigerende indgreb positivt forventet, ii) hvis de økonomiske betingelser udvikler end sig mere benytte lejligheden til yderligere at konsolidere deres budgetter med henblik p(cid:134) at n(cid:134) det mellemfri- stede m(cid:134)l om offentlige finanser, der er tæt p(cid:134) balance, eller som fastsat i stabilitets- og vækstpagten som udviser et overskud, at iii) at forelægge deres stabilitets- og konvergenspro- grammer senest ved udgangen af 1998, s(cid:134)ledes at Kommissionen og R(cid:134)det f(cid:134)r mulighed for at inklusive, den evaluere alle disse programmer, samlede budgetsituation og policy-mixet i euro- omr(cid:134)det, ved begyndelsen af ØMU’ens tredje fase iv) i fornødent omfang at sikre et yderligere støt fald i den offentlige gæld og en hensigtsmæssig gældsforvaltningsstrategi med henblik p(cid:134) at mindske de offentlige finansers s(cid:134)rbarhed. omfanget sammensætningen Timingen, af og budgettilpasningerne er afgørende for deres evne til at øve varig indflydelse p(cid:134) den offentlige budgetstil- ling og til at forbedre den økonomiske dynamik, konkurrenceevnen og beskæftigelsen. Skønt der vil være behov for at skræddersy tilpasningerne til de specifikke forhold i de enkelte medlemsstater, er der i tidligere retningslinjer blevet peget p(cid:134) en række retningslinjer generelle principper. Nærværende bekræfter og bygger p(cid:134) disse principper, samtidig med at medlemsstaternes kompetence til at føre deres budgetpolitikker respekteres: i) Nedbringelse af budgetunderskud bør i de fleste medlemsstater bygge p(cid:134) en afdæmpning af de offentlige udgifter snarere end p(cid:134) skattestignin- ger. ii) For at øge den økonomiske effektivitet og fremme økonomisk dynamik er en lettelse af det samlede skattetryk ønskelig i de fleste medlems- stater. Skattereformer sætter ogs(cid:134) markederne i stand til at fungere mere effektivt og fremmer ved en styrkelse af investeringerne skabelsen af varige konkurrencedygtige job. iii) I de tilfælde, hvor det offentlige underskud eller den offentlige gældskvote stadig ligger p(cid:134) et højt niveau, m(cid:134) en eventuel skattenedsættelse ikke bremse nedbringelsen af underskuddet. iv) Budgetkonsolideringen bør gennemføres p(cid:134) en rimelig og retfærdig m(cid:134)de. Den skal sigte p(cid:134) en effektivisering af udgiftssiden p(cid:134) de offentlige budgetter, hvorved den ogs(cid:134) styrker økonomiens udbudsside. Med henblik herp(cid:134) bør de foranstalt- ninger, der træffes, fokusere p(cid:134) en bedre kontrol en omlægning af det offentlige med eller forbrug, offentlige pensionsforpligtelser, sund- hedsvæsenet, arbejdsmarkedsforanstaltninger og subsidier. De senere (cid:134)r har der desuden været tendens til at reducere de offentlige investeringer i forhold til BNP, skønt en del af dette fald afspejler et skift i retning af privat finansiering og drift af offentlige infrastrukturinvesteringer. I det omfang, der er mulighed for det, og uden at bringe den fornødne ekstra nedbringelse af de offentlige underskud i til produktive investeringer og andre produktive aktiviteter, s(cid:134)som menneskelig kapital og aktive fremmes. En s(cid:134)dan arbejdsmarkedsinitiativer, omlægning vil p(cid:134) grund af sine positive virk- ninger p(cid:134) vækst og beskæftigelsesegnethed med al sandsynlighed føre til en stigning i beskæfti- gelsen og/eller en mindskelse af den del af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, der modtager sociale overførselsindkomster, hvilket vil bidrage til at forbedre budgetstillingen p(cid:134) mellemlang sigt. fare, bør udgifter L 200/38 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 P(cid:134) samme m(cid:134)de som medlemsstaterne skal Fælles- skabet ogs(cid:134) fortsat opretholde en streng budgetdisci- plin. En streng budgetdisciplin skal anvendes p(cid:134) alle kategorier af de finansielle overslag, samtidig med at aftalen mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren overholdes. pagten. Disse konsolideringsbestræbelser er ogs(cid:134) nødvendige for at stabilisere gældskvoten og for at bringe den ind i en nedadg(cid:134)ende bane. Kontrollen med overførslerne til husholdninger- ne og det offentlige forbrug skulle bidrage til at nedbringe underskuddet. 5. 2. Landespecifikke retningslinjer i) Medlemsstater, der deltager i euro-omr(cid:134)det I Belgien har gunstige økonomiske vækstbetin- gelser medvirket til, at budgetm(cid:134)lene i konver- gensprogrammet er blevet fremrykket et (cid:134)r. Det er vigtigt at sikre, at regeringens m(cid:134)l om at opret- holde et overskud p(cid:134) den primære saldo p(cid:134) 6 % af BNP p(cid:134) det mellemlange sigt gennemføres, s(cid:134)ledes at der sker en hurtig reduktion af gælds- kvoten, der fortsat ligger p(cid:134) et meget højt niveau. Der er behov for en strammere styring af over- førslerne til husholdningerne og specielt af udgif- terne i sundhedsvæsenet. I Tyskland er der behov for at fortsætte nedbrin- gelsen af det offentlige underskud i de kom- mende (cid:134)r. Subsidierne, overførslerne til hushold- ningerne og det offentlige forbrug bør dæmpes yderligere. Der er behov for en fortsat indsats for at nedbringe de offentlige udgifter, hvis rege- ringen skal realisere sin m(cid:134)lsætning om inden (cid:134)r 2000 at reducere udgifterne til 46 % af BNP, hvilket var udgiftsniveauet før Tysklands forening. Tyskland har behov for at fremskynde budgettil- pasningen for sikkert at bringe gældskvoten ind i en faldende bane og for hurtigt igen at bringe den ned under referenceværdien p(cid:134) 60 % af BNP i den nærmeste fremtid. at I Spanien vil en fastholdelse af den nuværende reducere budgetpolitik give mulighed for underskuddet i de kommende (cid:134)r, til dels i lyset af de gunstige økonomiske vækstbetingelser. Spani- en vil imidlertid fortsat have brug for at gøre en fremskynde realiseringen af den indsats for at mellemfristede m(cid:134)lsætning om en budgetstilling tæt p(cid:134) balance eller med overskud. De nuværende konjunkturer i den spanske økonomi og den nuværende ekspansions holdbarhed vil nemlig kræve, at det m(cid:134)l hurtigt n(cid:134)s. Udgifterne skal styres nøjere, hvis regeringen skal realisere sin m(cid:134)lsætning om at reducere udgifterne til under 42 % af BNP inden (cid:134)r 2000. I Irland forventes det offentlige budget at udvise stigende overskud i de kommende (cid:134)r, og gælds- kvoten forventes at falde til under 6 % af BNP i 1998 og fortsætte med at falde derefter. I betragt- ning af den nuværende stærke vækst og mulig- heden for overophedning bør merindtægterne i forhold til budgettet for 1998 bruges til at øge budgetoverskuddet. Irland er det desuden nødvendigt at føre en stram finanspolitik for at reducere risikoen for overophedning. Det bemær- kes, at regeringen er besluttet p(cid:134) at foresl(cid:134) et budget for 1999, hvis form(cid:134)l først og fremmest er at sikre en fortsat lav inflation i Irland. I at Efter med held at have reduceret det offentlige underskud til under referenceværdien p(cid:134) 3 % af BNP 1997 har Italien behov for yderligere at øge budgetkonsolideringsindsatsen for opfylde forpligtelserne i stabilitets- og vækstpagten. For at sikre en hurtig nedbringelse af gældskvoten er det vigtigt at sørge for, at det store overskud p(cid:134) den primære saldo p(cid:134) 5,5 % af BNP opretholdes p(cid:134) mellemlang sigt som fastsat i den tre(cid:134)rsplan som det italienske parlament har godkendt. Dette, som understøttes af privatiseringsindtægter, vil sikre et fortsat fald i gældskvoten. Luxembourg forventes at fastholde et budgetover- skud i de kommende (cid:134)r, samtidig med at landets gældskvote fortsat vil lavt niveau. ligge p(cid:134) et meget Nederlandene skal undg(cid:134), at den nuværende budgetstilling forværres. I betragtning af de gunstige økonomiske vækstvilk(cid:134)r, der forventes i de kommende (cid:134)r, bør underskuddet bringes yder- ligere ned for at opfylde forpligtelserne i stabili- tets- og vækstpagten. Budgetpolitikken bør derfor ikke slækkes, og det offentlige underskud bør ikke f(cid:134) lov til igen at vokse. Budgettilpasningen bør fastholdes for at sikre en yderligere fortsat reduktion af gældskvoten. I Frankrig skal budgettilpasningsbestræbelserne fortsætte i 1999 og især i (cid:134)rene derefter for at overholde forpligtelserne i stabilitets- og vækst- Østrig bør fortsætte sine konsolideringsbestræ- belser i de kommende (cid:134)r for at realisere m(cid:134)lsæt- ningen om en budgetstilling tæt p(cid:134) balance eller 16. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 200/39 reformen af med overskud. Østrig skal udøve stram budget- kontrol og undg(cid:134) yderligere pres p(cid:134) budgettet. P(cid:134) grund af familiebeskatningen for nylig, der byggede p(cid:134) en dom fra forfatningsdom- stolen, og p(cid:134) baggrund af den planlagte skattere- form vil der blive behov for yderligere betydelige budgetkonsolideringsbestræbelser. Der erindres ogs(cid:134) om, at gældskvoten skal holdes i en faldende tendens. i økonomiske vækstbetingelser Portugal bør udnytte de muligheder, som de de gunstige kommende (cid:134)r giver, forbedre budgetstil- til at lingen yderligere for at opfylde forpligtelserne i stabilitets- og vækstpagten. Dette ville ogs(cid:134) bidrage til at forebygge risikoen for overophed- stigende grad ning. Budgettilpasningen bør fokusere p(cid:134) de primære udgifter. Gældskvoten forventes at falde til 6 % af BNP i 1998 og at fortsætte med at falde i de kommende (cid:134)r. i I Finland forventes budgettet at udvise overskud i 1998, og der sigtes p(cid:134) øgede overskud i de kommende (cid:134)r. Finland planlægger at indføre en indkomstskattereduktion i 1999. Denne foran- staltning bør implementeres p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at processen med yderligere budgettilpasninger fort- sættes. ii) Medlemsstater, der ikke indfører euroen fra januar 1999 Danmark forventes at stramme finanspolitikken yderligere og at øge budgetoverskuddene i de kommende (cid:134)r. Skatteindtægterne vil fortsat ligge højt, mens de offentlige investeringer vil blive yderligere reduceret. P(cid:134) baggrund af de voksende budgetoverskud forventes gældskvoten at falde til under 60 % af BNP i 1998 og at fortsætte med at falde i de kommende (cid:134)r. Grækenland har gjort betydelige fremskridt med at reducere de store uligevægte i de offentlige finanser i de seneste (cid:134)r. Dets underskud faldt til 4 % af BNP i 1997, og forventes at falde til under traktatens referenceværdi i 1998, medens den offentlige gældskvote efter at have holdt sig prak- tisk taget uændret siden 1993 begyndte at falde i 1997. Grækenland bør fortsætte sin budgetkonso- lideringsindsats, specielt ved resolut at implemen- tere de foranstaltninger, som regeringen bebu- dede, da drakmen tr(cid:134)dte ind i valutakursmekanis- for at sikre en problemfri og velordnet men, deltagelse og virkeliggøre regeringens erklærede hensigt om at tilslutte sig euro-omr(cid:134)det i 2001. Disse foranstaltninger omfatter en yderligere reduktion af de primære udgifter, udvidede priva- tiseringsplaner, omfattende rationalisering af den offentlige sektor og reform af socialsikringssy- stemet p(cid:134) mellemlang sigt. I Sverige forventes de offentlige budgetter at udvise et overskud i 1998, og der forventes øgede overskud i de kommende (cid:134)r. Sverige sigter p(cid:134) et budgetoverskud p(cid:134) 2 % af BNP over konjunktur- cyklen. De offentlige udgifter skal fortsat under- gives streng kontrol. I Det Forenede Kongerige er det planen, at budgettet skal n(cid:134) en stilling tæt p(cid:134) balance inden (cid:134)rtiets slutning. For at n(cid:134) denne stilling bør Det Forenede Kongerige nøje implementere de annoncerede budgetforanstaltninger. De offent- lige udgifter bør fortsat styres stramt. Finans- politikken i Det Forenede Kongerige bør ogs(cid:134) tage hensyn til, at der er behov for at tilvejebringe de planlagte generelle stabilitetsbetingelser for den britiske økonomi. 6. LØNUDVIKLING for inflation, væsentlige virkninger Udviklingen i de samlede lønninger og lønforskelle vækst, har beskæftigelse og vækstens beskæftigelsesindhold. I ØMU’en — med det fælles pengepolitiske regime — vil forbindelsen mellem lønninger og beskæftigelse blive tydeligere og mere direkte. P(cid:134) den anden side vil troværdige og stabilitetsorienterede makroøkono- miske rammer bidrage til at skabe en passende lønadfærd. for Ansvaret fortsat p(cid:134)hvile lønfastsættelsen vil arbejdsmarkedets parter p(cid:134) nationalt, regionalt og sektormæssigt plan eller p(cid:134) et endnu mere decentralt plan i overensstemmelse med deres respektive tradi- fra tioner. Amsterdam om »vækst og beskæftigelse« er det arbejdsmarkedets parters ansvar at forene hensynet til et højt beskæftigelsesniveau og rimelige lønaftaler og at opbygge en egnet institutionel ramme for løndan- nelsen. Som understreget resolutionen i Hvis lønudviklingen skal bidrage til et beskæftigel- sesvenligt policy-mix, bør arbejdsmarkedets parter fortsat følge en ansvarlig linje og indg(cid:134) lønaftaler i medlemsstaterne i overensstemmelse med følgende generelle regler: L 200/40 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 i) Den samlede nominelle lønudvikling skal være i overensstemmelse med prisstabilitet. Lønstig- ninger i hele euro-omr(cid:134)det, som ikke er forene- lige med prisstabilitet, vil uundg(cid:134)eligt føre til en stramning af de monetære forhold i euro- omr(cid:134)det med heraf følgende negative virkninger for vækst og beskæftigelse. For høje nominelle lønstigninger i et land eller en region vil ikke nødvendigvis have en betydelig virkning p(cid:134) inflationen i hele Den Monetære Union, men vil, via deres virkning p(cid:134) enhedslønomkostningerne, forværre det p(cid:134)gældende lands eller den p(cid:134)gæl- dende regions konkurrenceevne og beskæftigel- sesvilk(cid:134)r. ii) Reallønsstigninger set i forhold til væksten i arbejdsproduktiviteten bør tage hensyn til behovet for, hvor det er nødvendigt, at styrke — og efterfølgende fastholde rentabiliteten af kapa- citetsforøgende og beskæftigelsesskabende inve- steringer. Dette betyder, at mulighederne for reallønsstigninger vil være begrænsede i lande, hvor væksten i den samlede arbejdsproduktivitet er aftagende. Mere specifikt bør nedsættelse af arbejdstiden ikke resultere i en stigning i de reale at en forbedret enhedslønomkostninger. For rentabilitet kan resultere i højere investeringer i EU, er det vigtigt at skabe et investeringsfrem- mende miljø med hensyn til efterspørgsels- udvikling, arbejdsmarkedsvilk(cid:134)r, beskatning og det overordnede regelsæt. iii) Lønaftalerne bør tage større hensyn til forskelle i produktivitetsniveauer alt efter kvalifikationer, færdigheder og geografiske omr(cid:134)der. I denne sammenhæng og hvor det er hensigtsmæssigt, bør indslusningslønninger for unge, lavtuddan- nede eller langtidsarbejdsløse fastsættes p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at de øger de p(cid:134)gældendes mulig- heder p(cid:134) arbejdsmarkedet; de gavnlige virkninger indslusningslønninger kunne blive af lavere til foranstaltninger forstærket yderligere fremme af arbejdskraftens tilpasningsevne. af at forskelle i iv) »Lønefterligningsvirkninger« skal undg(cid:134)s, hvilket betyder, lønomkostningsforskelle mellem medlemsstaterne fortsat bør afspejle forskelle i arbejdsproduktiviteten. Som følge af eksistensen lønniveauer af en fælles valuta vil mellem medlemsstaterne blive mere gennemsig- tige. Dette kan føre til en vis forøgelse af arbejds- kraftmobiliteten, men kan ogs(cid:134) give anledning til lønkrav i til lande med højere lønninger. En stigning i lønningerne, der er hurtigere, end produktivitets- niveauerne i et land tilsiger, fører til en forrin- gelse af konkurrenceevnen og investeringsrenta- lavtlønslande for at lukke gabet biliteten og resulterer derfor i en forringet tiltrækningskraft som produktionssted. Det vil g(cid:134) ud over landets handelsresultater, investeringerne vil blive væk, og arbejdsløsheden vil stige. Overholdelse af disse krav indebærer ikke, at lønud- viklingen bør være ensartet overalt i euro-omr(cid:134)det. Der vil sandsynligvis være forskelle i produktivi- tetsvæksten og dermed for r(cid:134)derummet for realløn- sudviklingen. Der skal desuden tages hensyn til forskelle i arbejdsmarkedssituationer og økonomiske betingelser. I ØMU’en vil løntilpasning nødvendigvis spille en vigtigere rolle i tilpasningen til ændrede for s(cid:134) vidt økonomiske omstændigheder, specielt ang(cid:134)r s(cid:134)ledes at der kræves en højere tilpasningsgrad i løndannelsespro- cessen. landespecifikke forstyrrelser, er policy-mix, Da arbejdsmarkedets parter generelt er ansvarlige for at opn(cid:134) en lønudvikling, der er forenelig med opn(cid:134)- else og fastholdelse af en høj beskæftigelse, og dermed spiller en væsentlig rolle for at sikre et passende makroøkonomisk det væsentligt at styrke dialogen p(cid:134) arbejdsmarkedet p(cid:134) alle relevante niveauer. P(cid:134) nationalt plan vil det even- tuelt være hensigtsmæssigt, at regeringerne i højere grad interesserer sig for at fremme en dialog og fremme forst(cid:134)elsen af den policystrategi, der udvikles i de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker. P(cid:134) Fælles- skabsplan vil Kommissionen fortsætte med at udvikle den sociale dialog, specielt om makroøkono- miske spørgsm(cid:134)l. Inden for rammerne af en styrket økonomisk-politisk samordning er der desuden behov for at etablere en høj grad af troværdighed og skabe et tillidsklima mellem de vigtigste aktører, som kunne blive forbedret ved en regelmæssig dialog mellem arbejdsmarkedets parter p(cid:134) den ene side og p(cid:134) den anden sidel de myndigheder, der er ansvarlige for den økonomiske politik. 7. STRUKTURPOLITIK FOR VÆKST OG BESKÆFTI- GELSE Strukturpolitikken spiller en afgørende rolle for at forbedre produktivi- fremme økonomisk stabilitet, teten og øge beskæftigelsesniveauet. Strukturpolitik- kens rolle er at bidrage til at sikre en spændingsfri makroøkonomisk vækstproces, at forbedre Fællesska- bets konkurrenceevne, at øge vækstens beskæftigel- sesindhold og at gøre væksten mere miljøvenlig. Hvis strukturpolitikken skal være virkelig effektiv, skal den harmonere med en sund makroøkonomisk politik. 16. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 200/41 Strukturpolitik drejer sig om at forbedre den m(cid:134)de, markederne fungerer p(cid:134); hvor de indebærer bud- getomkostninger er det afgørende, at de holdes under kontrol og ikke ødelægger mulighederne for at fastholde en sund budgetstilling. De økonomiske fordele vil først vise sig gradvis p(cid:134) længere sigt. P(cid:134) baggrund af utilstrækkelige fremskridt i imple- menteringen af strukturreformer p(cid:134) vare-, tjeneste- og specielt arbejdsmarkederne i de fleste medlems- stater er der behov for en fortsat og intensiveret indsats for at fjerne ofte dybt rodfæstede struktur- mangler. Medlemsstaternes tilpasning til landespeci- fikke økonomiske forstyrrelser vil i et betydeligt omfang komme til at afhænge af deres vare-, tjeneste- og faktormarkeders fleksibilitet og tilpas- ningsevne. ØMU’en vil ogs(cid:134) forstærke konkurrence- presset p(cid:134) virksomhederne som følge af elimine- ringen af valutakursændringer inden for euroomr(cid:134)det og øget prisgennemsigtighed. 7. 1. Vare-, tjeneste- og kapitalmarkeder For at bevare og fremme Fællesskabets konkurren- ceevne, beskæftigelse og levestandard i en verden med frihandel og konstante teknologiske ændringer er det vigtigt, at medlemsstaterne og Fællesskabet intensiverer forbedre indsats effektiviteten p(cid:134) vare-, tjeneste- og kapitalmarke- derne. Denne indsats bør ske p(cid:134) fire hovedomr(cid:134)der. deres for at i) Reformer med henblik p(cid:134) at forbedre det indre marked Forbedringen af det indre markeds virkem(cid:134)de er af afgørende betydning for en vellykket ØMU. Trods betydelige fremskridt er der fortsat en række store problemer. Den lovgivningsmæssige ramme for det indre marked er stadig ufuldkom- men, hovedsagelig som følge af at der ikke er foretaget en fuldstændig gennemførelse af fælles- skabsdirektiverne p(cid:134) nationalt plan. Indsatsen for at reducere omfanget af manglende implemente- ring af direktiverne for det indre marked bør videreføres energisk i de fleste medlemsstater, som det fremg(cid:134)r af den resultattavle for det indre marked »Scoreboard«, som Kommissionen har udarbejdet. I erkendelse af denne udfordring blev Kommissionen og medlemsstaterne enige om en handlingsplan for det indre marked i juni 1997, hvorefter medlemsstaterne inden 1. januar 1999 lukke de alvorligste resterende lovgivnings- vil mæssige gab. Blandt de omr(cid:134)der, der kræver en yderligere indsats, kan specielt nævnes offentlige indkøb og gensidig anerkendelse. Indsatsen bør nu fokusere p(cid:134) at sikre en hurtig implementering af handlingsplanen og p(cid:134) at overv(cid:134)ge fremskridtene i retning af et effektivt indre marked. Til dette form(cid:134)l er der lavet en resultattavle for det indre marked, der offentlig- gøres hvert halve (cid:134)r. I formandskabets konklu- sioner fra Det Europæiske R(cid:134)ds møde i Luxem- bourg blev det desuden b(cid:134)de fremhævet, at det er vigtigt at være opmærksom p(cid:134) de nationale økonomiske udviklinger og politikker, som kan hindre det indre marked i at fungere tilfredsstil- lende, og at der er behov for samordning med sigte p(cid:134) at skabe skattereformer for at øge effekti- viteten og for at eliminere skadelig skattekonkur- rence. P(cid:134) dette omr(cid:134)de bør behandlingen af skat- teincitamenter harmonere med EF-reglerne for statsstøtte, ligesom det bør overv(cid:134)ges, at reglerne i medlemsstaterne er i overensstemmelse med principperne om fair skattekonkurrence. Dette er en af hovedopgaverne for den opfølgnings- gruppe, der blev nedsat den 1. december 1997. Det indre marked og den altomfattende globali- sering øver et stærkt pres for at forbedre konkur- renceevnen, men denne er ogs(cid:134) knyttet til de nationale politikker og EF-politikkerne inden for forskning og udvikling (F&U) og specielt infor- mationssamfundet. I denne forbindelse er det implementere de foranstalt- vigtigt hurtigt at ninger i handlingsplanen, som fremmer innova- tion og en bred udbredelse af nye teknologier. Med hensyn til virksomhedernes kommunika- tionsmiljø er der ogs(cid:134) behov for at øge indsatsen idet inden for nationale infrastrukturprojekter, der b(cid:134)de bør fastholdes et passende niveau af offentlige investeringer og udfoldes bestræbelser for at etablere joint ventures med den private sektor, n(cid:134)r det er hensigtsmæssigt. Indsatsen bør tilskynde til at skabe en ogs(cid:134) fokusere p(cid:134) at iværksætterkultur og fremme iværksætterlysten, hvilket stimulere væksten, beskæftigelsen og konkurrenceevnen i Fællesskabet. en nøglefaktor for er at ii) Reformer med henblik p(cid:134) at øge konkurrencen for at Inden for konkurrencepolitikken har Kommis- sionen erkendt behovet strømline og decentralisere h(cid:134)ndhævelsen af kartelreglerne for at øge effektiviteten og reducere omkostningerne for virksomhederne. Medlemsstaterne bør ogs(cid:134) yde et betydeligt bidrag til at realisere m(cid:134)lsæt- ningen om en mere effektiv h(cid:134)ndhævelse af kartelreglerne ved at revidere deres love, s(cid:134)dan at L 200/42 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 nationale konkurrencemyndigheder de kan anvende kartelreglerne effektivt. Med hensyn til statsstøtte er der behov for, at Kommissionen fører en stram kontrol, og at medlemsstaterne udøver en streng selvdisciplin. iii) Lovgivningsmæssige reformer Hensigtsmæssige regelsæt og rammer er en betingelse for at øge de europæiske virksomhe- ders produktivitet og konkurrenceevne. Regerin- gerne og Kommissionen har derfor ansvaret for løbende at gennemg(cid:134) eksisterende bestemmelser for at vurdere deres hensigtsmæssighed og for at reducere omkostningerne ved at implementere og overv(cid:134)ge dem og for at øge deres gennemsig- tighed og h(cid:134)ndhævelse. Dette gælder ogs(cid:134) for miljølovgivningen og bestemmelser, der skulle være incitamentbaseret, s(cid:134)ledes at de økonomiske agenter kan n(cid:134) veldefinerede miljøm(cid:134)l p(cid:134) en omkostningseffektiv m(cid:134)de. Da der fortsat er store reguleringsmæssig praksis mellem forskelle i landene, har indledt forskellige former for benchmarking til identifi- cering af de bedste reguleringsmæssige praksis. S(cid:134)dan benchmarking kan føre til en betydelig for virksomhederne. forbedring af Hvad denne samordne s(cid:134)danne initiativer p(cid:134) basis af bidrag fra medlemsstaterne. internationale organer ang(cid:134)r Kommissionen regelsættet kunne Administrative regler og tunge procedurer har en tendens til navnlig at være en stor byrde for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, specielt i opstarts- en s(cid:134)dan første omr(cid:134)de, hvor fasen. Det benchmarking kunne er derfor iværksættes, administrative regler for opstart af virksomheder. P(cid:134) tilsvarende m(cid:134)de bør det prioriteres højt at resterende identificere ubegrundede af for udvikling venturekapital og nye finansielle produkter, specielt s(cid:134)danne produkter, der kan hjælpe til at finansiere sm(cid:134) og mellemstore virksomheder. fjerne regelbarrierer eventuelle og Der er behov for specielt at være opmærksom p(cid:134) jobskabelsen p(cid:134) lokalt plan og nye aktiviteter i forbindelse med behov, som markedet endnu ikke har tilfredsstillet, og som har en vigtig afsmitningsvirkning b(cid:134)de med hensyn til økono- misk aktivitet og social sammenhængskraft. For fuldt ud at udnytte mulighederne p(cid:134) disse omr(cid:134)der er der behov for at udvikle gunstigere regel- og skatterammer. iv) Finansielle markeder ØMU’en vil medføre store ændringer p(cid:134) de euro- pæiske finansielle markeder. De vil resultere i store og meget likvide euromarkeder. Det er vigtigt, at de nationale myndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger for at fjerne retlige og finansielle hindringer for markedsintegratio- nen. Da segmenteringen mellem medlemssta- ternes finansielle markeder bliver mindre i ØMU’en, vil enhver form for ineffektivitet blive mere synlig i den skærpede konkurrence mellem de finansielle institutioner i euro-omr(cid:134)det. De nye finansielle euromarkeder vil sandsynligvis desuden blive attraktive for finansielle institu- tioner uden for Europa. Det er derfor vigtigt, at alle aktører er fuldstændig forberedt til ØMU’en, hvis de nye finansielle euromarkeders potentiale skal udnyttes fuldt ud. der s(cid:134)ledes overv(cid:134)gning, Med henblik p(cid:134) at forbedre disse reformers effek- tivitet bør de følges nøje og om nødvendigt samordnes p(cid:134) EU-plan gennem en regelmæssig kan multilateral supplere den igangværende makroøkonomiske multilaterale overv(cid:134)gning. For at sikre vedhol- dende fremskridt med de økonomiske reformer bør medlemsstaterne og Kommissionen frem- lægge korte (cid:134)rlige rapporter, der viser deres poli- tikker med sigte p(cid:134) at gøre deres produkt-, tjeneste- og kapitalmarkeder mere effektive. Disse rapporter vil danne grundlag for overv(cid:134)g- ning af reformindsatsen p(cid:134) fællesskabsplan og give et input til de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker, første gang fra næste (cid:134)r. Kommis- sionen vil ogs(cid:134) udarbejde en udvidet resultattavle med indikatorer for den effektive markedsinte- gration, herunder prisforskelle, og implemente- ringen af foranstaltningerne i forbindelse med det indre marked. 7. 2. Arbejdsmarkeder Det er muligt at gennemføre en varig reduktion af den nuværende høje arbejdsløshed og øge beskæfti- gelsen i Fællesskabet. Det forudsætter imidlertid en ihærdig og utrættelig anvendelse af en bred vifte af gensidigt forstærkende foranstaltninger, der ofte først giver positive resultater p(cid:134) det mellemlange til lange sigt. Den makroøkonomiske politik bør i samspil med strukturpolitiske tiltag sikre, at der opn(cid:134)s en lang periode med en stærk, ikke-inflationær vækst, understøttet af kapacitetsforøgende investeringer. De nødvendige foranstaltninger i den forbindelse er det centrale i disse og tidligere overordnede retnings- 16. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 200/43 linjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økono- miske politikker. En løsning af Fællesskabets beskæf- tigelsesproblemer forudsætter imidlertid en sidelø- bende og omfattende modernisering af Fællesskabets arbejdsmarkeder med henblik p(cid:134) at øge beskæftigel- i væksten og sikre arbejdsstyrkens sesindholdet beskæftigelsesegnethed. i Fællesskabets for høj beskæftigelse blev strategi uddybet i beskæftigelsesretningslinjerne fra Luxem- bourg. Sidstnævnte element Beskæftigelsesretningslinjerne — der er baseret p(cid:134) at forbedre beskæftigelsesegnetheden, at udvikle iværk- sætterlysten, at fremme virksomhedernes og deres ansattes tilpasningsevne samt at fremme lige mulig- heder — vil blive implementeret via de nationale handlingsplaner for beskæftigelse. Disse planer, der tilpasses til de specifikke nationale omstændigheder, skal integrere beskæftigelsesforanstaltningerne i en strategi for en sund makroøkonomisk politik, der omfatter budgetkonsolidering i overensstemmelse med kravene i vækst- og stabilitetspagten. De skal endvidere danne grundlag for foranstaltninger, der b(cid:134)de tager sigte p(cid:134) at reducere mismatch-problemer p(cid:134) arbejdsmarkedet og p(cid:134) at øge virksomhedernes evne til at reagere p(cid:134) økonomiske ændringer. P(cid:134) denne m(cid:134)de vil de nationale handlingsplaner blive benyttet som et vigtigt redskab med henblik p(cid:134) at styrke Fællesskabets vækst- og beskæftigelsespotenti- ale, og som s(cid:134)dan vil de utvivlsomt udgøre en i de fremtidige overordnede væsentlig bestanddel retningslinjer for den økonomiske politik. Medlemsstaternes foranstaltninger bør lægge vægten p(cid:134) en forebyggende strategi, der fokuserer p(cid:134) aktive foranstaltninger for at øge udbuddet af en adækvat, veluddannet og velkvalificeret arbejdsstyrke. S(cid:134)danne aktive foranstaltninger bør kombineres med bestræ- belser for at øge incitamentet til at søge og skabe job via en gennemgang af strukturen i og forvaltningen af skatteordninger og sociale ordninger. i) Aktiv arbejdsmarkedspolitik Over en fem(cid:134)rsperiode skal medlemsstaterne tackle ungdomsarbejdsløsheden og forhindre langtidsledighed ved at tilbyde alle arbejdsløse unge og voksne en ny start, inden de n(cid:134)r en arbejdsløshedsperiode p(cid:134) henholdsvis 6 og 12 m(cid:134)neder. Dette kræver en større indsats fra arbejdsformidlingerne, for at de kan levere en effektiv tjeneste. S(cid:134)danne foranstaltninger bør kombineres med ledsageforanstaltninger som videreuddannelse og om fornødent løntilskud og nedsættelse af sociale bidrag, specielt for lavtud- dannede. Det vil derfor være vigtigt at koncen- trere arbejdsformidlingernes knappe ressourcer p(cid:134) dem, der har størst brug for hjælp til at finde et job. Langtidsarbejdsløsheden er særlig stor i Belgien, Irland, Italien og Spanien, mens ungdomsar- i Finland, Frankrig, bejdsløsheden er høj Grækenland, Italien og Spanien. Det vil være nødvendigt for disse medlemsstater at gøre en særlig indsats for at overholde retningslinjerne. ii) Skatter og socialsikringsbidrag og kile større (skatter ind mellem, socialsikringsbidrag) I mere end 15 (cid:134)r har den voksende samlede skat- tebyrde og den strukturelle udvikling i skattesy- stemerne i medlemsstaterne været ugunstig for beskæftigel- sen. Som følge af væksten i den samlede skatte- byrde og socialsikringsbidragene er der drevet en stadig hvad arbejdstagerne modtager, og hvad virksomhe- derne betaler. Denne større kile hæmmer økono- misk effektivitet, vækst og dermed i sidste instans jobskabelsen. Dens virkninger er specielt skadelige i den nedre ende af lønskalaen, idet den medfører, at lavt betalte job, der ikke kræver nogen kvalifikationer, udkonkurreres af marke- det, og at der sker en vækst i de aktiviteter, der betales sort. I betragtning af disse skadelige virk- ninger er det vigtigt, at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger at vende denne tendens, f. eks. ved en reform af social- sikrings- og skattesystemerne. S(cid:134)danne foranstalt- ninger bør imidlertid ikke sætte budgetkonsoli- deringen over styr. Foranstaltningernes virkning p(cid:134) beskæftigelsen vil blive forstærket, hvis de ledsages af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger inden for uddannelse, lærlingeordninger, faglig uddannelse samt efter- og videreuddannelse. For at gøre skattesystemet mere beskæftigelsesvenligt bør medlemsstaterne ogs(cid:134) om fornødent under- søge, om det er ønskeligt at lægge skat p(cid:134) energi eller forurenende emissioner eller at træffe andre skattemæssige s(cid:134)danne ændringer bør tage hensyn til konkurrencevirk- ninger og eventuelle yderligere byrder med hensyn til person- og selskabsbeskatning. foranstaltninger. Alle til iii) Velfærdsreformer at for Velfærdssystemerne trænger til at blive refor- til, meret mulighederne for og ansvaret for at finde job og, mere generelt, for at forbedre arbejdsmarkedets virkem(cid:134)de. Dette betyder, at der skal ske et skift incitamenterne øge L 200/44 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 98 tage et fra passiv indkomstopretholdelse til velfærds- støtte gennem arbejde. I nogle lande giver det imidlertid kun sm(cid:134) fordele at job sammenlignet med at modtage sociale overførsel- sindkomster, specielt for lavindkomstlønmodta- gere med lange arbejdsløshedsperioder: kombi- neres dagpenge, boligsikring og børnepasnings- hjælp, kan det i nogle tilfælde resultere i en nettokompensationsgrad p(cid:134) over 80 % i Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Neder- landene, Sverige og Det Forenede Kongerige. løn. Det Hvis det skal betale sig at arbejde, er der brug for en dobbelt strategi. For det første kunne der være tale om at gennemføre reformer for at forøge den disponible Forenede Kongeriges »welfare-to-work« er et interessant tiltag. For det andet kunne der for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de sociale ydelser være tale om en forsigtig tilpasning af tildelingskriterier, jobsøgnings- og uddannelses- krav og, i nogle tilfælde, justering af ydelsernes tidsprofil. Mange lande har opn(cid:134)et positive resul- tater p(cid:134) dette felt. Samspillet mellem forskellige sociale ordninger bør imidlertid undersøges for at sikre, at det altid kan betale sig at tage arbejde sammenlignet med at modtage ydelser. Generelt bør de sociale ordninger og skattesystemerne ses i sammenhæng med arbejdsmarkedsordningerne. Medlemsstaterne — og specielt medlemsstater med et dobbelt sikkerhedsnet i form af b(cid:134)de rela- tivt gavmilde sociale ordninger og en høj grad af beskyttelse mod afskedigelser — bør gennemg(cid:134) deres relevante lovgivning med sigte p(cid:134) at forlige sikkerhed og fleksibilitet, samtidig med at de gør deres sociale ordninger mere effektive. iv) Arbejdstiden Det er vigtigt, at ordninger med henblik p(cid:134) en nedsættelse af arbejdstiden gennemføres p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at de ikke undergraver tilpasnings- evnen og resulterer i en reduktion af arbejds- kraftudbud og produktion. Hvor det er mulig kan beskæftigelsen fremmes gennem mere fleksible arbejdstider p(cid:134) det makroøkonomiske plan. I denne sammenhæng viser nogle initiativer, at aftaler, der kombinerer en reduktion af arbejds- tiden med jobskabelse, kan medføre positive resultater, forudsat at enhedslønomkostningerne ikke stiger. En anden tilgang til at øge ar- bejdsindholdet i væksten kunne være at tilskynde til maksimal adgang til frivilligt deltidsarbejde og nye former for beskæftigelse. Mulighederne p(cid:134) dette omr(cid:134)de er helt klart meget forskellige i medlemsstaterne i betragtning af de meget store forskelle i andelen af deltidsarbejdstagere, som man kan observere i øjeblikket. P(cid:134) disse omr(cid:134)der er der behov for, at der p(cid:134) EU-plan tilskyndes til at foretage udveksling af erfaringer og de bedste metoder. Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne R. EDLINGER Formand


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2057/98 dell'on. Felipe CAMISÓN ASENSIO al Consiglio. Certificato "Europass Formazione"

eurovoc_concepts:
EU national
EU programme
apprenticeship
foreign student
professional experience
professional qualifications
vocational training

formats: html print


title: 98/453/CE: Decisión del Consejo de 6 de julio de 1998 relativa a una ayuda excepcional en favor de los países ACP altamente endeudados

text: L 198/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 7. 98 II (Actos cuya publicaci(cid:155)n no es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) CONSEJO DECISI(cid:222)N DEL CONSEJO de 6 de julio de 1998 relativa a una ayuda excepcional en favor de los pa(cid:146)ses ACP altamente endeu- dados (98/453/CE) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Acuerdo interno relativo a la financiaci(cid:155)n y a la gesti(cid:155)n de las ayudas de la Comunidad en el marco del Cuarto Convenio ACP-CEE, firmado el 16 de julio de 1990, denominado en lo sucesivo «Acuerdo interno», y en particular su art(cid:146)culo 9 (1), cable a la cooperaci(cid:155)n para la financiaci(cid:155)n del desarrollo en virtud del Cuarto Convenio ACP-CE (2), DECIDE: Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n, Art(cid:146)culo 1 Considerando que, el 12 de febrero de 1998, el Consejo aprob(cid:155) las conclusiones del informe al Coreper de 18 de diciembre de 1997 sobre la contribuci(cid:155)n de la Comu- nidad Europea a la Iniciativa en favor de la deuda de los pa(cid:146)ses pobres altamente endeudados; Considerando que, en sus reuniones de abril de 1996, el Fondo Monetario Internacional y el Banco Mundial presentaron una iniciativa en favor de la deuda de los pa(cid:146)ses pobres altamente endeudados, denominada en lo sucesivo «iniciativa PPAE», que fue posteriormente apro- bada por el Comit(cid:130) interino y el Comit(cid:130) de Desarrollo en las reuniones anuales del Fondo Monetario Internacional y del Banco Mundial celebradas en el oto(cid:157)o de 1996; Considerando que la Comunidad y sus Estados miembros se comprometieron firmemente a participar en la inicia- tiva PPAE proporcionando una ayuda extraordinaria a los pa(cid:146)ses que apliquen programas de reforma econ(cid:155)mica y que sean admitidos a participar en esa iniciativa; Considerando que todos los pa(cid:146)ses cuya deuda respecto de la Comunidad puede ser aligerada en virtud de la inicia- tiva PPAE son pa(cid:146)ses ACP; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n se conforma a lo dispuesto en el Reglamento financiero 91/491/CEE del Consejo, de 29 de julio de 1991, apli- La Comunidad Europea participar(cid:145) plenamente en la iniciativa PPAE proporcionando ayuda a los pa(cid:146)ses que sean admitidos a participar en dicha iniciativa, con objeto de ayudarles a reducir el valor actual neto de sus deudas respecto de la Comunidad. A tal efecto, la Comunidad destinar(cid:145) recursos en forma de ayuda a fondo perdido que los pa(cid:146)ses elegibles deber(cid:145)n utilizar para hacer frente a la deuda pendiente y cumplir las obligaciones del servicio de la deuda hacia la Comunidad. La ayuda, junto con los recursos que proporcionen otros acreedores, permitir(cid:145) a los pa(cid:146)ses elegibles alcanzar el objetivo espec(cid:146)fico de mantener un nivel aceptable de endeudamiento que se acord(cid:155) en el marco de la iniciativa PPAE. Art(cid:146)culo 2 La ayuda a que hace referencia el art(cid:146)culo 1 la utilizar(cid:145)n los pa(cid:146)ses beneficiarios principalmente para reembolsar por anticipado los pr(cid:130)stamos especiales pendientes con arreglo a un criterio de valor actual neto. En caso de que dicha acci(cid:155)n no sea suficiente para alcanzar el nivel acor- dado de aligeramiento de la deuda sobre la base de su valor actual neto, el pa(cid:146)s beneficiario utilizar(cid:145) los fondos en forma de ayudas a fondo perdido para cumplir sus obligaciones pendientes con la Comunidad en concepto de capital de riesgo. (1) DO L 229 de 17. 8. 1991, p. 288. (2) DO L 266 de 21. 9. 1991, p. 1. 15. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 198/41 Art(cid:146)culo 3 La Comisi(cid:155)n adoptar(cid:145) decisiones espec(cid:146)ficas, caso por caso, sobre cada uno de los pa(cid:146)ses ACP que re(cid:156)na las condiciones, disponiendo la cuant(cid:146)a de la ayuda de conformidad con las normas y procedimientos estable- cidos en el cap(cid:146)tulo IV del Acuerdo interno. La decisi(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n sobre la cuant(cid:146)a de la ayuda que se conceder(cid:145) en cada caso deber(cid:145) ser la adecuada para la necesaria reducci(cid:155)n del valor actual neto de la deuda del pa(cid:146)s en cuesti(cid:155)n respecto de la Comunidad sobre la base del valor neto actual y ser compatible con la metodo- log(cid:146)a de la iniciativa PPAE. Las decisiones nacionales espec(cid:146)ficas deber(cid:145)n tomar tambi(cid:130)n en consideraci(cid:155)n la estructura de la deuda del pa(cid:146)s con la Comunidad, la conveniencia de simplificar los procedimientos adminis- trativos en las propuestas espec(cid:146)ficas que resulten elegidas y la necesidad de asegurar un trato justo y equitativo entre los pa(cid:146)ses en el pleno respeto de las decisiones acordadas entre el conjunto de los acreedores. En cada decisi(cid:155)n por pa(cid:146)s se explicitar(cid:145)n las modalidades y las condiciones de aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 4 1. La ayuda a que se refiere el art(cid:146)culo 1 se financiar(cid:145) con los intereses acumulados sobre los fondos depositados en las instituciones pagadoras delegadas en Europa contemplados en el apartado 4 del art(cid:146)culo 319 del Cuarto Convenio ACP-CE, en la medida en que se disponga de esos ingresos y una vez que se haya tenido debidamente en cuenta la necesidad de reservar esos ingresos para los objetivos previstos en el apartado 2 del art(cid:146)culo 9 del Acuerdo interno. De esos intereses se detraer(cid:145) una suma inicial de 40 millones de ecus para financiar la ayuda en cuesti(cid:155)n destinada a los pa(cid:146)ses que re(cid:156)nan las condiciones en 1997 y en 1998. En tanto en cuanto dicha suma resulte insuficiente se completar(cid:145) prioritariamente con otras asig- naciones con cargo a los intereses, previa aprobaci(cid:155)n del Comit(cid:130) del FED con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:146)culo 9 del Acuerdo interno. En la medida en que esos ingresos no sean sufi- 2. cientes para cumplir lo previsto en las decisiones a que se refiere el art(cid:146)culo 3, y hasta tanto se asignen m(cid:145)s recursos en virtud de futuros acuerdos con los Estados ACP, los Estados miembros estudiar(cid:145)n si pueden facilitar recursos a partir de los pagos realizados en las cuentas abiertas a su nombre en el Banco Europeo de Inversiones procedentes de los pr(cid:130)stamos especiales y las operaciones de capital de riesgo. La asignaci(cid:155)n de esos pagos a efectos de financiar esa ayuda excepcional requerir(cid:145), sobre la base de la propuesta de la Comisi(cid:155)n, una decisi(cid:155)n por unanimidad del Consejo, de conformidad con el apartado 1 del art(cid:146)culo 9 del Acuerdo interno. Art(cid:146)culo 5 1. En el transcurso del a(cid:157)o 1998 la Comisi(cid:155)n presen- tar(cid:145) al Parlamento Europeo y al Consejo, a su debido tiempo, un informe que contenga un an(cid:145)lisis de las restantes necesidades de financiaci(cid:155)n que resulten de la participaci(cid:155)n de la Comunidad en esta iniciativa. Bas(cid:145)n- dose en ese informe, el Consejo adoptar(cid:145) una decisi(cid:155)n respecto a la ulterior participaci(cid:155)n de la Comunidad en la iniciativa PPAE. 2. La Comisi(cid:155)n presentar(cid:145) peri(cid:155)dicamente al Parla- mento Europeo y al Consejo informes sobre la ejecuci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n. El Comit(cid:130) Monetario ser(cid:145) informado sobre la aplica- 3. ci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 6 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su adop- ci(cid:155)n. Hecho en Bruselas, el 6 de julio de 1998. Por el Consejo El Presidente R. EDLINGER


title: Regulamento (CE) nº 1442/98 da Comissão de 6 de Julho de 1998 relativo ao montante máximo da contribuição financeira da Comunidade a pagar aos Estados-membros em causa em conformidade com o Regulamento (CE) nº 723/97 do Conselho

eurovoc_concepts:
Community budget
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
action programme
agricultural expenditure
aid to agriculture

text: 7. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 191/41 REGULAMENTO (CE) Nº 1442/98 DA COMISS(cid:212)O de 6 de Julho de 1998 relativo ao montante m(cid:145)ximo da contribui(cid:135)(cid:209)o financeira da Comunidade a pagar aos Estados-membros em causa em conformidade com o Regulamento (CE) nº 723/97 do Conselho A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 723/97 do Conselho, de 22 de Abril de 1997, relativo (cid:133) realiza(cid:135)(cid:209)o de programas de ac(cid:135)(cid:209)o dos Estados-membros no dom(cid:146)nio dos sec(cid:135)(cid:209)o despesas «Garantia» (1), e, nomeadamente, os seus artigos 1º e 4º, controlos FEOGA, das do Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1780/97 da Comiss(cid:209)o (2), que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CE) nº 723/97, e, nomeadamente, o seu artigo 3º, Considerando que o artigo 1º do Regulamento (CE) nº 723/97 estabelece que a Comunidade participar(cid:145) nas despesas com a realiza(cid:135)(cid:209)o de novos programas de ac(cid:135)(cid:209)o que decorram de novas obriga(cid:135)(cid:210)es comunit(cid:145)rias; que o nº 2 do artigo 4º do mesmo regulamento prev(cid:136) que, consultado o Comit(cid:130) do Fundo, a Comiss(cid:209)o fixar(cid:145), tendo em conta as dota(cid:135)(cid:210)es dispon(cid:146)veis e com base nas indica- (cid:135)(cid:210)es fornecidas pelos Estados-membros em causa, o montante m(cid:145)ximo da participa(cid:135)(cid:209)o financeira comunit(cid:145)ria; que o montante em causa ser(cid:145) concedido em conformi- dade com o artigo 3º do Regulamento (CE) nº 1780/97; forneceram (cid:133) que os Estados-membros Comiss(cid:209)o as informa(cid:135)(cid:210)es necess(cid:145)rias para o exerc(cid:146)cio de 1998; em causa Considerando que o Comit(cid:130) do Fundo foi consultado relativamente aos montantes constantes do anexo do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O montante m(cid:145)ximo da participa(cid:135)(cid:209)o financeira comuni- t(cid:145)ria, em moeda nacional, nas despesas dos Estados- -membros em causa com a realiza(cid:135)(cid:209)o de programas de ac(cid:135)(cid:209)o no dom(cid:146)nio dos controlos das despesas do FEOGA, sec(cid:135)(cid:209)o «Garantia», em 1998, previsto pelo Regulamento (CE) nº 723/97, consta do anexo do presente regula- mento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 6 de Julho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 108 de 25. 4. 1997, p. 6. (2) JO L 252 de 16. 9. 1997, p. 20. L 191/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7. 7. 98 ANEXO Montante m(cid:145)ximo da contribui(cid:135)(cid:209)o financeira comunit(cid:145)ria para 1998, no (cid:131)mbito do Regula- mento (CE) nº 723/97 Estado-membro Participa(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria em moeda nacional B(cid:130)lgica Alemanha Gr(cid:130)cia Espanha Fran(cid:135)a Irlanda It(cid:145)lia Luxemburgo Pa(cid:146)ses-Baixos Reino Undio (cid:214)ustria Finl(cid:131)ndia Su(cid:130)cia 20 329 594 BEF 3 061 159 DEM 426 979 666 GRD 442 328 190 ESP 14 308 361 FRF 616 127 IEP 5 595 886 420 ITL 3 375 000 LUF 1 311 156 NLG 1 021 615 GBP 8 802 000 ATS 977 500 FIM 825 000 SEK


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1442/98 av den 6 juli 1998 om fastställande av det maximala beloppet på det finansiella bidraget från gemenskapen, vilket skall utbetalas till de berörda medlemsstaterna i enlighet med rådets förordning (EG) nr 723/97

text: 7. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/41 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1442/98 av den 6 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av det maximala beloppet p(cid:134) det finansiella bidraget fr(cid:134)n gemenskapen, vilket skall utbetalas till de ber(cid:148)rda medlemsstaterna i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 723/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 723/97 av den 22 april 1997 om genomf(cid:148)rande av medlemsstaternas (cid:134)tg(cid:132)rdsprogram p(cid:134) omr(cid:134)det f(cid:148)r kontroll av utgifterna f(cid:148)r EUGF:s garantisektion (1), s(cid:132)rskilt artikel 1 och 4 i denna, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1780/97 (2) om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rdo- ning (EG) nr 723/97, s(cid:132)rskilt artikel 3 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 723/97 f(cid:148)reskrivs att gemenskapen skall ta del av de kostnader som medlems- staterna (cid:134)dragit sig vid genomf(cid:148)randet de nya (cid:134)tg(cid:132)rdspro- gram som f(cid:148)ljer av nya skyldigheter gentemot gemen- skapen. I artikel 4. 2 i samma f(cid:148)rordning f(cid:148)reskrivs att kommissionen efter samr(cid:134)d med fondkommitt(cid:130)n, med h(cid:132)nsyn till anslagen och p(cid:134) grundval av de uppgifter som tillhandah(cid:134)llits av den ber(cid:148)rda medlemsstaten, skall fast- st(cid:132)lla det maximala (cid:134)rliga beloppet p(cid:134) det finansiella bidraget fr(cid:134)n gemenskapen. Beloppet i fr(cid:134)ga skall beviljas i enlighet med artikel 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1780/97. De ber(cid:148)rda medlemsstaterna har in de relevanta uppgifterna till kommissionen f(cid:148)r 1998. l(cid:132)mnat Fondkommitt(cid:130)n har r(cid:134)dfr(cid:134)gats om de belopp som fast- st(cid:132)lls i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 fr(cid:134)n gemenskapen, Det maximala beloppet i nationella valutor p(cid:134) det finansi- ella bidraget f(cid:148)r de kostnader medlemstaterna har (cid:134)dragit sig vid genomf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rdsprogrammen f(cid:148)r kontroll av 1998 (cid:134)rs utgifter f(cid:148)r EUGFJ:s garantifond, enligt vad som f(cid:148)reskrivs i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 723/97, fstst(cid:132)lls i bilagan till denna f(cid:148)rord- ning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentlig(cid:148)rs officiella i Europeiska gemenskapernas tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 6 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 108, 25. 4. 1997, s. 6. (2) EGT L 252, 16. 9. 1997, s. 20. L 191/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 7. 98 BILAGA Maximalt belopp f(cid:148)r gemenskapens finansiella bidrag f(cid:148)r (cid:134)r 1998, inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rord- ning (EG) nr 723/97 Medlemsstat Gemenskapens bidrag uttryckt i nationell valuta Belgien Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:132)nderna F(cid:148)renade kungariket (cid:153)sterrike Finland Sverige 20 329 594 BEF 3 061 159 DEM 426 979 666 GRD 442 328 190 ESP 14 308 361 FRF 616 127 IEP 5 595 886 420 ITL 3 375 000 LUF 1 311 156 NLG 1 021 615 GBP 8 802 000 ATS 977 500 FIM 825 000 SEK


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1997- II.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1997- II.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1997- II.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1997- II.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1997- II.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1997- II.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1997- II.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1997- II.,Legal bibliography of European integration : 1997- II.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1997- II.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1997- II.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2057/98 του Felipe CAMISON ASENSIO προς το Συμβούλ ο. Πιστοποιητικό "Europas formacion"


title: WRITTEN QUESTION No. 2036/98 by Klaus HÄNSCH to the Commission. Allocation of EU resources to Duisburg, North Rhine- Westphalia

text: C 386/168 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (15 July 1998) The Commission has no jurisdiction to deal with the question asked, which is a matter solely for the national authorities concerned. (98/C 386/232) WRITTEN QUESTION E-2036/98 by Klaus H(cid:228)nsch (PSE) to the Commission (7 July 1998) Subject: Allocation of EU resources to Duisburg, North Rhine-Westphalia Regarding the allocation of EU resources to the city of Duisburg in North Rhine-Westphalia, can the Commission indicate: 1. the sum of EU structural resources received and their breakdown by Funds and the various Community programmes and initiatives and of EU resources allocated to Duisburg from other budget lines since 1994 for pilot projects, measures or › as direct allocations › universities, research establishments, undertakings and other bodies, 2. the number of jobs created or preserved with the aid of these resources? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (6 July 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (98/C 386/233) WRITTEN QUESTION E-2040/98 by Klaus H(cid:228)nsch (PSE) to the Commission (7 July 1998) Subject: Allocation of EU resources to the city of Remscheid, North Rhine-Westphalia Regarding the allocation of EU resources to the city of Remscheid in North Rhine-Westphalia, can the Commission indicate: 1. the sum of EU structural resources received and their breakdown by Funds and the various Community programmes and initiatives and of EU resources allocated to Remscheid from other budget lines since 1994 for pilot projects, measures or › as direct allocations › universities, research establishments, undertakings and other bodies, 2. the number of jobs created or preserved with the aid of these resources? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (6 July 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible