title: Kommissionens förordning (EG) nr 1556/98 av den 17 juli 1998 om införande av en preliminär utjämningstull på import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1084/98 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
originating product
steel

formats: html pdf print

text: L 202/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1556/98 av den 17 juli 1998 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien och om (cid:132)ndring av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1084/98 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 12 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (2), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (3), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, efter samr(cid:134)d med den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) (3) A. F(cid:153)RFARANDE I oktober 1997 meddelade kommissionen genom ett tillk(cid:132)nnagivande (nedan kallat ”tillk(cid:132)nnagivande om inledande”) i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning (4) att ett antisubventionsf(cid:148)rfarande skulle inledas betr(cid:132)ffande import till gemenskapen av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien och p(cid:134)b(cid:148)rjade en unders(cid:148)kning. F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av Eurofer (Europeiska j(cid:132)rn- och st(cid:134)lindu- strif(cid:148)rbundet) f(cid:148)r gemenskapstillverkare som st(cid:134)r f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av rostfritt tillr(cid:132)cklig bevisning om subvention av produkten i fr(cid:134)ga och om v(cid:132)sentlig skada till f(cid:148)ljd d(cid:132)rav f(cid:148)r att det skulle vara ber(cid:132)ttigat att inleda ett f(cid:148)rfarande. st(cid:134)l. Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll gemenskapen, Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de tillverkare i och exporterande import(cid:148)rer man visste var ber(cid:148)rda, f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r exportlandet samt den klagande om att ett f(cid:148)rfa- rande hade inletts. De ber(cid:148)rda parterna gavs tillf(cid:132)lle att skriftligen l(cid:132)mna synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. tillverkare De indiska offentliga myndigheterna, ett antal exporterande tillverkare i Indien samt en del till- i gemen- verkare, import(cid:148)rer och leverant(cid:148)rer (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (3) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (4) EGT C 328, 30. 10. 1997, s. 16. skapen l(cid:132)mnade skriftligen. Alla synpunkter ber(cid:148)rda parter som inom de tidsfrister som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande hade beg(cid:132)rt att bli h(cid:148)rda beviljades detta. (4) (5) Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som man visste var ber(cid:148)rda och erh(cid:148)ll svar fr(cid:134)n de indiska offentliga myndigheterna och ett antal f(cid:148)retag i gemenskapen och Indien. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som den bed(cid:148)mde n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r det prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randet om subventioner och skada och genomf(cid:148)rde unders(cid:148)kningar p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: a) Tillverkare i gemenskapen (cid:190) Cogne Acciai Speciali Srl, Aosta, Italien (cid:190) Krupp Edelstahlprofile GmbH, Siegen, Tyskland (cid:190) Rodacciai Spa, Bosisio Parrini, Italien (cid:190) Sprint Metal-Edelstahlziehereien GmbH, Hemer, Tyskland (cid:190) Trafilerie Bedini Srl, Peschiera Borromeo, Italien (cid:190) Ugine-Savoie SA, Ugine, Frankrike Vid kontrollbes(cid:148)ket hos Rodacciai Spa visade sig f(cid:148)retaget inte l(cid:132)ngre villigt att samarbeta och f(cid:148)ljaktligen kunde de uppgifter som l(cid:132)mnats av f(cid:148)retaget inte beaktas i unders(cid:148)kningen. b) Indiska offentliga myndigheter (cid:190) Handelsministeriet, New Delhi (cid:190) Tullverket, New Delhi (cid:190) Finansministeriet, New Delhi c) Exporterande tillverkare i Indien (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbai (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/41 d) N(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen till exporterande indiska tillverkare samband med denna unders(cid:148)kning anses de f(cid:148)lj- aktligen utg(cid:148)ra en enda produktkategori. (cid:190) Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland (cid:190) Mukand International Ltd, London, F(cid:148)re- nade kungariket e) Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen till indiska tillverkare (cid:190) Thyssen Schulte GmbH, Dortmund, Tysk- land (cid:190) Ibero Edelstahlhandel & Co KG, M(cid:129)lheim, Tyskland (cid:190) Metaalcompagnie ”Brabant”, Valkenswaard, Nederl(cid:132)nderna I samband med unders(cid:148)kningen konstaterades att Ibero Edelstahlhandel och Thyssen Schulte faktiskt var n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag till gemen- skapstillverkare. Subventionsunders(cid:148)kningen omfattade tiden fr(cid:134)n och med den 1 oktober 1996 till och med den 30 juni 1997 (nedan kallad unders(cid:148)kningsperioden). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade tiden fr(cid:134)n och med 1994 till och med unders(cid:148)kningsperiodens slut. Den 30 augusti 1997 inledde kommissionen en av antidumpningsunders(cid:148)kning r(cid:148)rande import den likadana produkten med ursprung i Indien (1). Denna unders(cid:148)kning p(cid:134)g(cid:134)r fortfarande. I enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1084/98 (2) inf(cid:148)rdes en prelimin(cid:132)r antidumpningstull. B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:142)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, tillformade eller f(cid:132)rdigbehandlade i kallt tillst(cid:134)nd men inte vidare bearbetade, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, med runt tv(cid:132)rsnitt och andra tv(cid:132)rsnitt, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av KN- numren 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81. Rostfritt st(cid:134)l k(cid:132)nnetecknas av ett betydande inne- h(cid:134)ll av nickel, krom och i vissa fall (cid:132)ven molybden. Dessa legeringar skyddar det rostfria st(cid:134)let mot korrosion. St(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l anv(cid:132)nds av m(cid:134)nga olika industriella anv(cid:132)ndare, s(cid:134)som bil- och den verkstadsindustrin, kemiska industrin. byggbranschen och (6) (7) (8) (9) (10) Det finns m(cid:134)nga olika typer av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l vilka skiljer sig (cid:134)t genom sin legering, form, tolerans och diameter. Trots f(cid:148)rekomsten av alla dessa olika typer av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l omfattas de alla av samma breda definition, eftersom de har samma och tekniska egenskaper, samma anv(cid:132)ndning och distri- I bueras distributionskanaler. genom samma grundl(cid:132)ggande kemiska fysiska, (1) EGT C 264, 30. 8. 1997, s. 2. (2) EGT L 155, 29. 5. 1998, s. 3. 2. Likadan produkt (11) i som tillverkas I unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes att st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l Indien och s(cid:132)ljs p(cid:134) den inhemska marknaden eller exporteras till gemen- skapen och st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l som tillverkas och s(cid:132)ljs i gemenskapen av de klagande tillverkarna i gemenskapen, faktiskt hade identiska fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den och d(cid:132)rf(cid:148)r var likadana produkter i enlighet med artikel 1. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grund- f(cid:148)rordningen). C. SUBVENTIONER 1. Inledning (12) P(cid:134) grundval av uppgifterna i klagom(cid:134)let och svaren fr(cid:134)geformul(cid:132)r gick kommis- p(cid:134) kommissionens vilka fem ordningar sionen igenom f(cid:148)ljande p(cid:134)stods innefatta exportsubventioner: (cid:190) ”Passbook-systemet” (passbook scheme) (cid:190) Tullkreditsystemet (duty entitlement passbook scheme) (cid:190) F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i av kapitalvaror import capital goods scheme) exportfr(cid:132)mjande vid (export promotion syfte (cid:190) Industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorien- terade f(cid:148)retag (export processing zones/export oriented units) (cid:190) Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt (income tax scheme) (13) De fyra f(cid:148)rsta ordningarna grundar sig p(cid:134) lagen fr(cid:134)n 1992 om utveckling och reglering av utrikes- handeln, (Foreign Trade Development and Regula- tion Act, ”utrikeshandelslagen”) som tr(cid:132)dde i kraft den 7 augusti 1992, varvid import- och exportkon- trollagen (Imports and Exports Control Act) fr(cid:134)n 1947 upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla. Genom utrikeshandels- lagen bemyndigas de indiska offentliga myndighe- terna att g(cid:148)ra tillk(cid:132)nnagivanden inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om export- och importpolitiken (export and import policy documents) vilka ges ut vart femte (cid:134)r och uppdateras varje (cid:134)r. I detta fall (cid:132)r tv(cid:134) av dessa dokument relevanta f(cid:148)r unders(cid:148)kningspe- rioden, n(cid:132)mligen fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r 1992–1997 och fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r 1997–2002. Den sista ordningen, befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, grundar sig p(cid:134) lagen om inkomstbeskattning fr(cid:134)n 1961 vilken (cid:132)ndras varje (cid:134)r genom skattelagen: (14) De uttalade m(cid:134)len f(cid:148)r Indiens nuvarande export- och importstrategi (cid:132)r f(cid:148)ljande: (cid:190) Att p(cid:134)skynda landets (cid:148)verg(cid:134)ng till en v(cid:132)rlds- orienterad dynamisk ekonomi i syfte att dra st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga nytta av m(cid:148)jligheterna p(cid:134) den expanderande v(cid:132)rldsmarknaden. L 202/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 (cid:190) Att stimulera h(cid:134)llbar ekonomisk tillv(cid:132)xt genom att s(cid:148)rja f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till viktiga r(cid:134)varor, halvfab- rikat, konsumtionsvaror och kapitalvaror som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att (cid:148)ka produktionen. (cid:190) Att h(cid:148)ja den tekniska niv(cid:134)n och effektiviteten i Indiens jordbruk, industri och tj(cid:132)nstesektor f(cid:148)r att d(cid:132)rigenom f(cid:148)rb(cid:132)ttra deras konkurrenskraft och skapa nya arbetstillf(cid:132)llen samt bidra till att (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med internationellt erk(cid:132)nda kvalitetsstandarder uppn(cid:134)s. (cid:190) Att f(cid:148)rse konsumenterna med produkter av god kvalitet till rimliga priser. (15) Kommissionen unders(cid:148)kte dessa fem ordningar mot bakgrund av de strategier som fastst(cid:132)llts i de relevanta planerna f(cid:148)r export- och importpolitiken och i den (cid:132)ndrade lagen om inkomsbeskattning fr(cid:134)n 1961. 2. ”Passbook-systemet” (16) Ett instrument inom ramen f(cid:148)r export- och import- politiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r det s(cid:134) kallade passbook-systemet som tr(cid:132)dde i kraft den 30 maj 1995. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande (17) som tillverkar Passbook-systemet riktar sig till vissa kategorier av export(cid:148)rer, n(cid:132)mligen de sina produkter i Indien och sedan exporterar dem (till- verkande export(cid:148)rer) och export(cid:148)rer, oavsett de (cid:132)r tillverkare eller bara handlare, som tilldelats ett handelshusintyg (export house/trading house/star trading house/superstar trading house-certificate). Den senare kategorin av export(cid:148)rer, vilken defi- nieras i dokumentet om export- och importpoli- tiken, m(cid:134)ste bland annat kunna dokumentera tidi- gare exportresultat. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (18) Alla export(cid:148)rer som (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till detta st(cid:148)d kan ans(cid:148)ka om en s(cid:134) kallad passbook. Detta (cid:132)r en bok i vilken debet- och kreditposter betr(cid:132)ffande tull bokf(cid:148)rs. Boken utf(cid:132)rdas automatiskt om f(cid:148)re- taget (cid:132)r en erk(cid:132)nd tillverkande export(cid:148)r eller en godk(cid:132)nd export(cid:148)r som har ett handelshusintyg. (19) Vid export av f(cid:132)rdiga varor har export(cid:148)ren r(cid:132)tt att ans(cid:148)ka om kredit som kan anv(cid:132)ndas till att betala tull p(cid:134) senare import. Det tas h(cid:132)nsyn till olika faktorer vid ber(cid:132)kningen av det kreditbelopp som skall beviljas i enlighet med standardnormerna f(cid:148)r ”Input/Output” vilka utf(cid:132)rdas f(cid:148)r exportprodukter av de indiska offentliga myndigheterna. I dessa standardnormer fastst(cid:132)lls de m(cid:132)ngder r(cid:134)varor som normalt importeras och som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av den f(cid:132)rdiga produkten. Dessa normer fastst(cid:132)lls av en s(cid:132)rskild licenskommitt(cid:130) (special advance licensing committee) p(cid:134) grundval av en av analys tillverkningsprocessen och teknisk allm(cid:132)nna statistiska uppgifter. Enligt standardnor- merna beviljas kredit p(cid:134) upp till ett belopp som motsvarar den grundl(cid:132)ggande tullavgift som skall betalas f(cid:148)r de importerade r(cid:134)varor som normalt anv(cid:132)nds av den indiska industrin vid tillverkning av produkten i fr(cid:134)ga. En annan faktor (cid:132)r ber(cid:132)kningen av det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet. Minsta f(cid:148)r(cid:132)dlings- v(cid:132)rdet (cid:132)r det minsta v(cid:132)rde som den indiska tillver- karen vid tillverkning av de f(cid:132)rdiga varorna m(cid:134)ste l(cid:132)gga till v(cid:132)rdet av de importerade r(cid:134)varorna (dvs. motsvarande kostnader f(cid:148)r inhemska r(cid:134)varor och arbetskraft). De indiska myndigheterna har fastst(cid:132)llt det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet av de ber(cid:148)rda produk- terna n(cid:132)r de skall exporteras till 33 %. (20) Den beviljade krediten f(cid:148)rs in i ”passbook” och kan anv(cid:132)ndas till att betala tullavgifter p(cid:134) framtida import av alla typer av varor (t. ex. r(cid:134)varor, kapital- varor, etc. ) med undantag av de varor som anges i den s(cid:134) kallade Negative List of Imports inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken. I denna f(cid:148)rteckning anges varor som (cid:148)verhuvudtaget inte f(cid:134)r importeras eller som bara f(cid:134)r importeras efter det att de indiska offentliga myndigheterna har utf(cid:132)rdat en s(cid:132)rskild licens import(cid:148)ren. De importerade varorna beh(cid:148)ver inte ha n(cid:134)gon anknyt- ning till export(cid:148)rens faktiska tillverkning och f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den indiska marknaden. till (21) Passbook-krediter (cid:132)r inte (cid:148)verf(cid:148)rbara. En passbook (cid:132)r giltig under tv(cid:134) (cid:134)r fr(cid:134)n utf(cid:132)rdandedatumet. Alla tillg(cid:132)ngliga krediter i slutet av tv(cid:134)(cid:134)rsperioden f(cid:134)r d(cid:132)refter anv(cid:132)ndas inom en tolvm(cid:134)nadersperiod. I slutet av det tredje (cid:134)ret f(cid:148)rfaller alla outnyttjade krediter. Inom denna allm(cid:132)nna tidsram finns det ingen tidsgr(cid:132)ns f(cid:148)r att ans(cid:148)ka om krediter f(cid:148)r en viss exporttransaktion. (22) N(cid:132)r alla krediter i passbook har utnyttjats avslutas den och innehavaren m(cid:134)ste betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. (23) (24) I sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret avseende passbook- systemet f(cid:148)rklarade de indiska offentliga myndig- heterna att export(cid:148)ren f(cid:134)r tillbaka importavgifter p(cid:134) den exporterade produkten medan, det inte g(cid:148)rs n(cid:134)gon eftergift av importavgifter p(cid:134) den likadana produkten n(cid:132)r den (cid:132)r avsedd f(cid:148)r konsumtion i exportlandet och att st(cid:148)det i detta avseende (cid:148)ver- ensst(cid:132)mmer med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3284/ 94 (antisubventionsf(cid:148)rordningen). I detta avseende b(cid:148)r det noteras att det inte finns n(cid:134)gon skillnad p(cid:134) denna punkt mellan den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen, som sedan dess har upph(cid:148)rt att g(cid:132)lla, och den f(cid:148)rordning som har ersatt den, dvs. grundf(cid:148)rordningen. I artikel 2. 1 ii i grundf(cid:148)r- ordningen fastst(cid:132)lls att befrielse f(cid:148)r en exporterad produkt fr(cid:134)n tullar eller skatter inte betraktas som en subvention under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att en s(cid:134)dan befrielse beviljas i enlighet med best(cid:132)mmelserna 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/43 i bilagorna I–III till grundf(cid:148)rordningen. I punkt i i bilaga I (F(cid:148)rteckning (cid:148)ver exempel p(cid:134) exportsub- ventioner) anges att avskrivning eller restitution av importavgifter ut(cid:148)ver vad som tas ut p(cid:134) importe- rade insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkning av exportvaran utg(cid:148)r en exportsubvention. Enligt bilaga II till grundf(cid:148)rordningen kr(cid:132)vs dessutom att de unders(cid:148)kande myndigheterna, n(cid:132)r de avg(cid:148)r om insatsvarorna f(cid:148)rbrukas tillverkningsprocessen, i skall fastst(cid:132)lla om exportlandets offentliga myndig- heter har inf(cid:148)rt och till(cid:132)mpar ett system eller f(cid:148)rfa- rande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av den produkt som skall exporteras. I detta fall finns inget s(cid:134)dant system. Den f(cid:148)rm(cid:134)n som export(cid:148)rer av de ber(cid:148)rda produkterna i sj(cid:132)lva verket beviljas i Indien genom passbook-systemet, p(cid:134) ber(cid:132)knas grundval av standardnormerna f(cid:148)r ”Input/Output”, oavsett om insatsvarorna har importerats, tull har betalats f(cid:148)r dem eller insatsvarorna verkligen har anv(cid:132)nts till exporttillverkning. automatiskt Enligt passbook-systemet har export(cid:148)ren dessutom ingen skyldighet att importera insatsvarorna i fr(cid:134)ga eller att f(cid:148)rbruka de importerade varorna i tillverk- ningsprocessen. Vad som i sj(cid:132)lva verket sker enligt passbook-systemet (cid:132)r att en export(cid:148)r vid export av den f(cid:132)rdiga produkten beviljas ett kreditbelopp grundat p(cid:134) det tullbelopp som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r de importerade insatsvaror som anv(cid:132)nds till att tillverka den f(cid:132)rdiga produkten. Detta kredit- belopp kan anv(cid:132)ndas till att kompensera f(cid:148)r tullar p(cid:134) framtida import av andra produkter. En f(cid:148)rm(cid:134)n beviljas export(cid:148)ren i form av obetalda tullavgifter p(cid:134) import av andra produkter (r(cid:134)varor eller kapital- varor). Denna ordning g(cid:148)r det allts(cid:134) m(cid:148)jligt f(cid:148)r en export(cid:148)r att importera varor utan att betala tullav- gifter om denne tidigare har exporterat varor. D(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)r passbook-systemet inte n(cid:134)got avskriv- nings- eller i bilaga I eller bilaga II till grundf(cid:148)rordningen. restitutionssystem enligt punkt i c) Slutsats om passbook-systemet (25) ett till(cid:134)tet avskriv- Passbook-systemet (cid:132)r varken ett nings-/restitutionssystem eller restitutions- system som till(cid:134)ter substitution enligt best(cid:132)mmel- serna i grundf(cid:148)rordningen, eftersom passbook- krediterna inte ber(cid:132)knas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de insats- varor som faktiskt (cid:132)r avsedda att anv(cid:132)ndas i tillverk- ningsprocessen. Export(cid:148)ren (cid:132)r vidare inte skyldig att i tillverkningsprocessen f(cid:148)rbruka de varor som han importerat tullfritt. avskrivnings-/restitutionssystem eller (cid:142)ven om man antar att ordningen i fr(cid:134)ga utg(cid:148)r ett ett till(cid:134)tet restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution, finns det i vilket fall som helst inget g(cid:132)llande system eller f(cid:148)rfarande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insats- varor som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av export- varan i enlighet med punkt i i bilaga I och med bilagorna II och III till grundf(cid:148)rordningen. I bilaga II. II. 5 och bilaga III. II. 3 till grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att n(cid:132)r exportlandets offentliga myndig- heter inte har inf(cid:148)rt n(cid:134)got s(cid:134)dant system, b(cid:148)r exportlandet normalt f(cid:148)reta en ytterligare gransk- ning som skall grundas p(cid:134) insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats eller p(cid:134) faktiska transaktioner i syfte att fastst(cid:132)lla om ett alltf(cid:148)r stort belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen s(cid:134)dan granskning. D(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kte inte kommis- sionen om ett f(cid:148)r stort belopp f(cid:148)r importavgifter p(cid:134) de insatsvaror som f(cid:148)rbrukats i tillverkningen av exportvaran faktiskt (cid:134)terbetalats. i (26) Ordningen utg(cid:148)r en subvention, eftersom det stat- form av eftersk(cid:132)nkta liga finansiella bidraget tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r inne- havaren av passbook, d(cid:134) denne tullfritt kan impor- tera varor genom att anv(cid:132)nda den kredit som erh(cid:134)l- lits f(cid:148)r export. Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportresultat och d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rord- ningen. Dessutom bed(cid:148)ms kravet p(cid:134) minsta f(cid:148)r(cid:132)d- lingsv(cid:132)rde (se punkt 19) att inhemska produkter m(cid:134)ste anv(cid:132)ndas framf(cid:148)r importerade. I detta avse- en selektiv ende subvention i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)r- ordningen. passbook-systemet inneb(cid:132)r (27) I b(cid:148)rjan av 1997 meddelade de offentliga indiska myndigheterna att passbook-systemet faktiskt hade avskaffats och att ans(cid:148)kningar om krediter inte l(cid:132)ngre kunde g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum efter den 31 mars 1997. Export(cid:148)rerna kan dock under en tre(cid:134)rsperiod efter datumet f(cid:148)r utf(cid:132)r- dandet forts(cid:132)tta att anv(cid:132)nda en passbook som redan har utf(cid:132)rdats. Det finns dessutom ingen tidsgr(cid:132)ns inom vilken kreditans(cid:148)kningar m(cid:134)ste g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum f(cid:148)re den 31 mars 1997. Trots att systemet tekniskt har avskaf- fats, kan export(cid:148)rer forts(cid:132)tta att utnyttja detta system genom att tullfritt importera varor tills alla krediter har utnyttjats eller senast till och med den 31 mars 2000. Under dessa omst(cid:132)ndigheter betraktas ordningen som utj(cid:132)mningsbar. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (28) F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r den import som skedde under unders(cid:148)kningsperioden, men som inte betalades i enlighet med passbook-systemet. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mott- agaren enligt detta system har detta belopp justerats L 202/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 genom att r(cid:132)nta har lagts till f(cid:148)r unders(cid:148)kningspe- rioden. Eftersom f(cid:148)rm(cid:134)ner regelbundet erh(cid:134)llits under unders(cid:148)kningsperioden genom befrielse fr(cid:134)n importtullar, motsvarar de en rad bidrag. Det normala tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)ttet att ber(cid:132)kna den f(cid:148)rm(cid:134)n som en mottagare beviljas i form av ett eng(cid:134)ngs- bidrag (cid:132)r att en (cid:134)rlig marknadsr(cid:132)nta l(cid:132)ggs till det nominella bidragsbeloppet med antagande av att bidraget anses ha mottagits p(cid:134) unders(cid:148)kningsperio- dens f(cid:148)rsta dag. I detta fall st(cid:134)r det dock klart att de enskilda bidragen kan ha utg(cid:134)tt n(cid:132)r som helst mellan unders(cid:148)kningsperiodens f(cid:148)rsta och sista dag. Ist(cid:132)llet f(cid:148)r att l(cid:132)gga till en (cid:134)rlig r(cid:132)nta p(cid:134) hela beloppet anses det d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att anta att ett genomsnittligt bidrag har mottagits i mitten av unders(cid:148)kningsperioden och att r(cid:132)ntan d(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r t(cid:132)cka vilket motsvarar h(cid:132)lften av g(cid:132)llande (cid:134)rliga marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 7,29 %. Detta belopp (dvs. obetalda tullavgifter plus r(cid:132)nta) har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den sammanlagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. en sexm(cid:134)nadersperiod, Nio f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och mottog subventioner p(cid:134) mellan 0,2 % och 84,5 %. De f(cid:148)retag som beg(cid:132)rde avdrag f(cid:148)r ans(cid:148)kningsavgifter som de (cid:134)dragit sig f(cid:148)r att erh(cid:134)lla subventionen beviljades detta. Ett av f(cid:148)retagen beg(cid:132)rde ytterligare avdrag f(cid:148)r de kost- nader som det (cid:134)dragit sig f(cid:148)r att erh(cid:134)lla subven- tionen. Dessa kostnader bestod av konsultarvode f(cid:148)r behandling av ans(cid:148)kan avseende passbook- systemet. I enlighet med artikel 7. 1 a i grundf(cid:148)r- ordningen kan avdrag beviljas f(cid:148)r alla kostnader som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att erh(cid:134)lla subventionen. Eftersom f(cid:148)retag kan beviljas f(cid:148)rm(cid:134)nen utan att v(cid:132)nda sig till externa konsulter, (cid:132)r beg(cid:132)ran om avdrag inte motiverad. Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd) tillhandah(cid:148)ll ofull- st(cid:132)ndiga uppgifter som kunde kontrolleras avse- ende denna ordning. I enlighet med best(cid:132)mmel- serna i artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen har preli- min(cid:132)ra avg(cid:148)randen betr(cid:132)ffande de subventioner som detta f(cid:148)retag erh(cid:134)llit enligt passbook-systemet fattats p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Med h(cid:132)nsyn till att andra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor saknades och f(cid:148)r att inte bel(cid:148)na bristande samarbete, ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att p(cid:134) detta f(cid:148)retag till(cid:132)mpa den h(cid:148)gsta f(cid:148)rm(cid:134)nssats enligt passbook-systemet som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r andra samar- betande export(cid:148)rer, dvs. 84,5 %. 3. Tullkreditsystemet (29) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r tullkreditsystemet vilket tr(cid:132)dde i kraft den 7 april 1997. Detta system ersatte passbook-systemet som avskaffades den 31 mars 1997. Det finns tv(cid:134) typer av tullkreditsystem: (cid:190) Tullkredit som beviljas f(cid:148)re export. (cid:190) Tullkredit som beviljas efter export. a) Tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (30) Systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillver- kare i Indien som exporterar) eller handlare som exporterar och har anknytning till tillverkare. F(cid:148)r att vara ber(cid:132)ttigad till denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)re- taget innan det ans(cid:148)ker om kredit ha exporterat under en tre(cid:134)rsperiod. Ingen exporterande tillverkare av den ber(cid:148)rda produkten ans(cid:148)kte emellertid om eller utnyttjade systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export. D(cid:132)rf(cid:148)r beh(cid:148)ver kommissionen i samband med unders(cid:148)kningen inte utv(cid:132)rdera denna del av systemet. b) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande till systemet med tullkredit som beviljas efter export (31) Systemet med tullkredit som beviljas efter export (cid:132)r s(cid:134) gott som identiskt med passbook-systemet som beskrivs ovan. Det (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande expor- t(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och f(cid:148)r handlare som exporterar. (32) c) Praktisk till(cid:132)mpning av systemet med tull- kredit som beviljas efter export Enligt detta system kan alla st(cid:148)dber(cid:132)ttigade expor- t(cid:148)rer ans(cid:148)ka om kredit vilken ber(cid:132)knas som en procentsats av v(cid:132)rdet p(cid:134) de exporterade f(cid:132)rdiga produkterna. De indiska offentliga myndigheterna har fastst(cid:132)llt procentsatser f(cid:148)r flertalet produkter, inbegripet de ber(cid:148)rda produkterna, p(cid:134) grundval av standardnormerna f(cid:148)r ”Input/Output”. En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges utf(cid:132)rdas automatiskt. Enligt denna ordning f(cid:134)r dessa krediter anv(cid:132)ndas f(cid:148)r all senare import (t. ex. r(cid:134)material eller kapital- som inte omfattas av Negative List of varor) Imports. S(cid:134)dana importerade varor f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den inhemska marknaden (under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att merv(cid:132)rdesskatt betalas) eller anv(cid:132)ndas p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt. Krediter enligt denna ordning f(cid:134)r (cid:148)verf(cid:148)ras fritt. Licensen enligt denna ordning (cid:132)r giltig under en tolvm(cid:134)nadersperiod fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r bevil- jandet av licensen. (33) N(cid:132)r alla krediter har utnyttjats m(cid:134)ste f(cid:148)retaget betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/45 d) Slutsats om systemet med tullkredit som beviljas efter export (34) Denna ordning (cid:132)r klart knuten till exportresultat. f(cid:148)retag exporterar varor beviljas det en N(cid:132)r ett kredit som kan anv(cid:132)ndas till att betala tullavgifter p(cid:134) senare import av alla typer av varor (r(cid:134)material eller kapitalvaror). I likhet med passbook-systemet och av samma sk(cid:132)l som de som anges i punkt 25, (cid:132)r det inte ett till(cid:134)tet avskrivningssystem eller ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution. Ordningen utg(cid:148)r en subvention, eftersom det stat- liga finansiella bidraget form av eftersk(cid:132)nkta tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r ett f(cid:148)retag som tullfritt kan importera varor. Det (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportre- sultat och d(cid:132)rf(cid:148)r betraktas som selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. i e) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek f(cid:148)r systemet med tullkredit som beviljas efter export (35) N(cid:134)gra av f(cid:148)retagen ans(cid:148)kte under unders(cid:148)knings- perioden om kredit enligt systemet med tullkredit som beviljas efter export. Eftersom f(cid:148)retagen inte utnyttjade unders(cid:148)kningspe- rioden, beviljades de emellertid inte n(cid:134)gra utj(cid:132)m- ningsbara f(cid:148)rm(cid:134)ner. D(cid:132)rf(cid:148)r har ingen subventions- marginal avseende detta system fastst(cid:132)llts. krediterna under F(cid:148)r att export(cid:134)tagandet skall vara uppfyllt m(cid:134)ste de importerade produktionsmedlen ha anv(cid:132)nts till att tillverka de exporterade f(cid:132)rdiga varorna. (39) En ans(cid:148)kningsavgift m(cid:134)ste betalas f(cid:148)r att en licens skall utf(cid:132)rdas. c) Slutsatser om systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapital- varor (40) (41) Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (cid:132)r en utj(cid:132)mningsbar subvention, eftersom den l(cid:132)gre tullsats eller noll- tullsats som export(cid:148)ren betalar i praktiken utg(cid:148)r ett statligt finansiellt bidrag i och med att den inneb(cid:132)r en utebliven statlig int(cid:132)kt och en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)re- taget som betalar l(cid:132)gre importtullar eller inga tullar alls. Subventionen (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, eftersom den inte kan erh(cid:134)llas utan, att f(cid:148)retaget (cid:134)tar sig att exportera. Den betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. (36) (37) (38) 4. F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (42) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapi- talvaror vilken inf(cid:148)rdes den 1 april 1990 och (cid:132)ndrades den 5 juni 1995. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapital- varor (cid:132)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och handlare som exporterar. Sedan den 1 april 1997 kan tillver- kare som (cid:132)r knutna till handlare som exporterar ocks(cid:134) utnyttja denna ordning. b) Genomf(cid:148)rande i praktiken F(cid:148)r att kunna utnyttja denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)re- taget l(cid:132)mna n(cid:132)rmare upplysningar till de beh(cid:148)riga myndigheterna om typen av och v(cid:132)rdet p(cid:134) de kapi- talvaror som skall importeras. Beroende p(cid:134) det export(cid:134)tagande som f(cid:148)retaget (cid:132)r berett att g(cid:148)ra kommer det att f(cid:134) importera kapitalvaror antingen till nolltullsats eller till en l(cid:132)gre tullsats. En licens som medger import f(cid:148)rm(cid:134)nstullsats utf(cid:132)rdas automatiskt. till d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som skulle ha betalats f(cid:148)r importerade kapitalvaror genom att detta belopp f(cid:148)rdelats (cid:148)ver en period som avskrivningstiden f(cid:148)r motsvarar den normala s(cid:134)dana kapitalvaror inom industrin f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga. Denna period har fastst(cid:132)llts med hj(cid:132)lp av det v(cid:132)gda genomsnittet (p(cid:134) grundval av de ber(cid:148)rda produkternas tillverkningsvolym) av avskrivningsti- derna f(cid:148)r de kapitalvaror som vart och ett av f(cid:148)re- tagen faktiskt importerat med utnyttjande av denna ordning, vilket gav en normal avskrivningstid p(cid:134) 15,5 (cid:134)r. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retaget enligt denna ordning har det p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt ber(cid:132)knade beloppet avseende under- s(cid:148)kningsperioden justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r denna period har lagts till. Med h(cid:132)nsyn till typen av subvention, vilken motsvarar ett eng(cid:134)ngsbidrag, ans(cid:134)gs den g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)ntan i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 14,58 %, l(cid:132)mplig. Detta belopp har sedan f(cid:148)rdelats p(cid:134) den samman- lagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. Tre f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och fick f(cid:148)rm(cid:134)ner p(cid:134) mellan 0,1 % och 1,1 %. Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd) tillhandah(cid:148)ll ofull- st(cid:132)ndiga uppgifter som kunde kontrolleras avse- ende detta system. I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 28. 1 i grundf(cid:148)rordningen kunde prelimi- L 202/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 n(cid:132)ra avg(cid:148)randen betr(cid:132)ffande de subventioner som detta f(cid:148)retag erh(cid:134)llit enligt denna ordning inte grundas p(cid:134) de otillr(cid:132)ckliga uppgifter som l(cid:132)mnats, utan har fattats p(cid:134) grundval av de uppgifter som fanns tillg(cid:132)ngliga. Med h(cid:132)nsyn till att andra tillf(cid:148)r- litliga uppgifter fr(cid:134)n oberoende k(cid:132)llor saknades och f(cid:148)r att inte bel(cid:148)na bristande samarbete, ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att p(cid:134) detta f(cid:148)retag till(cid:132)mpa den h(cid:148)gsta f(cid:148)rm(cid:134)nssats som enligt ordningen fastst(cid:132)llts f(cid:148)r andra samarbetande export(cid:148)rer, dvs. 1,1 %. (valstr(cid:134)d) Ett f(cid:148)retag, Raajratna Metal Industries Ltd, utnytt- jade ordningen avseende import av maskiner f(cid:148)r tillverkning av en produkt som inte av unders(cid:148)kningen. Kommissionen omfattades kontrollerade att de importerade maskinerna enbart kunde anv(cid:132)ndas till att f(cid:132)rdigst(cid:132)lla valstr(cid:134)d som s(cid:134)ldes separat, dvs. att maskinerna inte vid n(cid:134)got skede i tillverkningsprocessen anv(cid:132)ndes f(cid:148)r tillverk- ning av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l (inbegripet tillverk- ning av vanligt r(cid:134)material). D(cid:132)rf(cid:148)r ans(cid:134)gs det att f(cid:148)retaget inte beviljades n(cid:134)gon f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r tillverk- ning av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l enligt denna ordning. (46) (47) 5. Industriella frizoner f(cid:148)r export och ex- portorienterade f(cid:148)retag (43) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med industriella frizoner f(cid:148)r export och exportorienterade f(cid:148)retag vilken inf(cid:148)rdes den 22 juni 1994. Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den ber(cid:148)rda produkten var etablerad i n(cid:134)gon industriell frizon eller var ett exportorienterat f(cid:148)retag. D(cid:132)rf(cid:148)r beh(cid:148)ver kommissionen inte utv(cid:132)r- dera denna ordning i samband med unders(cid:148)k- ningen. b) Genomf(cid:148)rande i praktiken F(cid:148)r att kunna dra nytta av dessa skatteavdrag och skattebefrielser m(cid:134)ste ett f(cid:148)retag yrka p(cid:134) relevant avdrag i sin inkomstdeklaration till skattemyndig- heterna i slutet av beskattnings(cid:134)ret. Beskattnings- (cid:134)ret l(cid:148)per mellan den 1 april och den 31 mars. Inkomstdeklarationen m(cid:134)ste l(cid:132)mnas till skattemyn- digheterna f(cid:148)re den 30 november samma (cid:134)r. Myndigheternas taxering kan ta upp till tre (cid:134)r efter det att deklarationen l(cid:132)mnats in. Ett f(cid:148)retag kan bara yrka p(cid:134) en av avdragsm(cid:148)jligheterna i de tre avsnitt som n(cid:132)mns ovan. Enligt avsnitten 10A, 10B och 80HHC kan f(cid:148)retag yrka p(cid:134) skattebefrielse f(cid:148)r den beskattningsbara vinst som uppkommit genom exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning. Det var bara avsnitt 80HHC enligt systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt som under unders(cid:148)k- ningsperioden utnyttjades av f(cid:148)retagen. c) Slutsats om befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt I (bilaga I punkt e i f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver exempel p(cid:134) export- subventioner till grundf(cid:148)rordningen) h(cid:132)nvisas till ”befrielse helt eller delvis. fr(cid:134)n direkta skatter. vilka. beviljas p(cid:134) grund av deras export” som ett exempel p(cid:134) exportsubvention. Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt innefattar ett stat- ligt finansiellt bidrag till f(cid:148)retaget, eftersom statliga int(cid:132)kter i form av direkta skatter, som skulle ha betalats om f(cid:148)retaget inte yrkat p(cid:134) befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, eftersk(cid:132)nks. Detta finansiella bidrag inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren, eftersom dennes inkomstskatt minskar. (48) Detta (cid:132)r en subvention som r(cid:132)ttsligt (cid:132)r knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grund- f(cid:148)rordningen, eftersom enbart vinst fr(cid:134)n exportf(cid:148)r- Subventionen s(cid:132)ljning betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. (cid:132)r befriad fr(cid:134)n skatt. (44) (45) 6. Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt grundar sig p(cid:134) lagen om inkomstbeskattning fr(cid:134)n 1961. I denna lag, som (cid:134)rligen (cid:132)ndras genom skattelagen (Finance Act), fastst(cid:132)lls grunden f(cid:148)r skatteuppb(cid:148)rd samt olika befrielser och avdrag som kan yrkas. Bland de befrielser som kan yrkas av f(cid:148)retag kan n(cid:132)mnas de som omfattas av avsnitten 10A, 10B och 80HHC i lagen. (49) a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigande Befrielse enligt avsnitt 10A kan beg(cid:132)ras av f(cid:148)retag i frihandelszoner. Befrielse enligt avsnitt 10B kan beg(cid:132)ras f(cid:148)retag. Befrielse enligt avsnitt 80HHC kan beg(cid:132)ras av alla varuex- porterande f(cid:148)retag. exportorienterade av d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek S(cid:134)som anges i punkt 46 ovan g(cid:148)rs yrkanden om befrielse i enlighet med avsnitten 10A, 10B och 80HHC i samband med ingivande av inkomstdek- larationen i slutet av beskattnings(cid:134)ret. Eftersom beskattnings(cid:134)ret i Indien l(cid:148)per mellan den 1 april och den 31 mars b(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)nen enligt detta system ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av beskattnings(cid:134)ret 1996/ 1997 (dvs. den 1 april 1996 till den 31 mars 1997), vilket omfattar sex m(cid:134)nader av unders(cid:148)kningspe- rioden. F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av skillnaden mellan det skattebelopp som normalt skulle ha betalats med och utan skattebefrielse. Det har tagits h(cid:132)nsyn till det faktum att vissa f(cid:148)retag omfattas av ”Minimum Alternate Tax”, vilket (cid:132)r en alternativ metod f(cid:148)r att r(cid:132)kna ut den skatt som skall betalas enligt lagen 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/47 om inkomstbeskattning. Satsen f(cid:148)r f(cid:148)retagsbeskatt- ning f(cid:148)r detta beskattnings(cid:134)r uppgick till 43 %. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r unders(cid:148)kningsperioden har lagts till. Med h(cid:132)nsyn till att denna typ av subvention motsvarar ett eng(cid:134)ngsbidrag, ans(cid:134)gs en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 14,58 %, dvs. g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under under- s(cid:148)kningsperioden, sammanlagda f(cid:148)rdelats p(cid:134) den totala f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet har exporten under beskattnings(cid:134)ret 1996/1997. l(cid:132)mplig. Det Under beskattnings(cid:134)ret 1996/1997 utnyttjade sex f(cid:148)retag denna ordning enligt avsnitt 80HHC, vilket innebar subventioner p(cid:134) mellan 0,7 % och 2,8 %. 7. De utj(cid:132)mningsbara subventionernas stor- lek (50) Mot denna bakgrund (cid:132)r de utj(cid:132)mningsbara subven- tionernas storlek sammantaget f(cid:148)r var och en av de f(cid:148)r unders(cid:148)kning f(cid:148)rem(cid:134)l export(cid:148)rer f(cid:148)ljande: som (cid:132)r Passbook- systemet Tull- kreditsystemet F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)m- jande syfte vid import av kapitalvaror Inkomst- beskattning Totalt Bhansali Bright Bars Facor Grand Foundry Isibars Mukand Panchmahal Steel Raajratna Venus Wire Viraj Alloys D. SKADA 13,8 % 84,5 % 84,5 % 38,7 % 18,1 % 0,2 % 44,2 % 22,9 % 25,6 % 1. Gemenskapsindustrin (51) Den sammanlagda tillverkningen f(cid:148)r de fem gemenskapstillverkare av rostfritt st(cid:134)l som st(cid:148)dde klagom(cid:134)let och samarbetade fullt ut med kommis- sionen (se punkt 5) utgjorde 45 % av gemen- skapens sammanlagda tillverkning. Dessa f(cid:148)retag utg(cid:148)r ”gemenskapsindustrin” i enlighet med artik- larna 9. 1 och 10. 8 i grundf(cid:148)rordningen. 2. Allm(cid:132)nna anm(cid:132)rkningar (52) Det b(cid:148)r erinras om att unders(cid:148)kningsperioden endast omfattade nio m(cid:134)nader. Slutsatserna fr(cid:134)n unders(cid:148)kningsperioden extrapolerades d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) tolv m(cid:134)nader f(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en j(cid:132)mf(cid:148)relse p(cid:134) (cid:134)rsbasis (nedan kallad unders(cid:148)kningsperiod 12). 1,1 % 1,1 % 0,1 % 0,7 % 0,7 % 14,5 % 85,6 % 84,5 % 41,0 % 19,7 % 0,9 % 47,0 % 24,8 % 27,0 % 1,2 % 1,5 % 2,8 % 1,9 % 1,4 % plus den totala importen minus den totala exporten. Kommissionen anv(cid:132)nde sig i detta av- seende av uppgifter fr(cid:134)n gemenskapsindustrin, (cid:148)vriga tillverkare i gemenskapen, Eurofer och Euro- stats statistik. (54) Under perioden 1994 till juni 1997 uppgick den sammanlagda gemenskapen, f(cid:148)rbrukningen uttryckt i ton, till 117 039 ton (cid:134)r 1994, 146 025 ton (cid:134)r 1995, 113 448 ton (cid:134)r 1996 och 148 457 ton under unders(cid:148)kningsperiod 12. i 4. Den subventionerade importens storlek och marknadsandel 3. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (55) (53) Ber(cid:132)kningen av den synliga f(cid:148)rbrukningen av st(cid:132)nger av rostfritt i gemenskapen under perioden januari 1994 till juni 1997 grundade sig p(cid:134) den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen st(cid:134)l Importvolymen fr(cid:134)n Indien, uttryckt i ton, utveck- lades p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 7 597 ton (cid:134)r 1994, 11 170 ton (cid:134)r 1995, 10 329 ton (cid:134)r 1996 och 8 311 ton under unders(cid:148)kningsperiod 12, vilket motsvarar en total (cid:148)kning p(cid:134) 714 ton, eller 9,4 %, med en topp p(cid:134) 36 % (2 732 ton) mellan 1994 och 1996. L 202/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 (56) Den indiska marknadsandelen (p(cid:134) grundval av Eurostatstatistik) (cid:148)kade stadigt fr(cid:134)n 6,5 % (cid:134)r 1994, till 7,6 % (cid:134)r 1995 och till 9,1 % (cid:134)r 1996. Detta motsvarar en (cid:148)kning p(cid:134) 40 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med (cid:134)ren 1994 till 1996. Under unders(cid:148)kningsperioden minskade marknadsandelen, men l(cid:134)g (cid:132)nd(cid:134) kvar p(cid:134) en h(cid:148)g niv(cid:134) (5,6 %). (57) (58) (59) (60) 5. Priser f(cid:148)r den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien och prisunderskridande P(cid:134) grundval av Eurostatstatistik har det fastst(cid:132)llts att importen fr(cid:134)n Indien under perioden fr(cid:134)n 1994 till unders(cid:148)kningsperioden genomg(cid:134)ende skedde till gemenskapsindustrins priser priser. Denna analys har bekr(cid:132)ftats i detalj f(cid:148)r unders(cid:148)kningsperioden. som underskred I syfte att fastst(cid:132)lla om de samarbetsvilliga indiska export(cid:148)rernas priser underskred gemenskapsindust- rins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser genomf(cid:148)rdes en detaljerad analys av varje export(cid:148)rs f(cid:148)rs(cid:132)ljning under under- s(cid:148)kningsperioden. Analysen genomf(cid:148)rdes p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att f(cid:148)r varje produktslag j(cid:132)mf(cid:148)rdes export(cid:148)rernas v(cid:132)gda genomsnittliga. exportpris med gemenskaps- industrins v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag. Om exporten skedde via n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag gjordes justeringar av exportpri- serna f(cid:148)r alla kostnader som tillkom mellan importen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till f(cid:148)rsta oberoende kund. Vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen grupperades produkterna i form, produktslag p(cid:134) grundval diameter och tolerans. av st(cid:134)lkvalitet, Vid behov gjordes justeringar av de indiska export- priserna f(cid:148)r transport- och hanteringskostnader i syfte att fastst(cid:132)lla ett pris fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)rtullat. En justering gjordes av gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser f(cid:148)r olika handelsled, eftersom det hade konstaterats att de indiska tillverkarna s(cid:134)lde till handlare under det att gemenskapsindustrin s(cid:134)lde b(cid:134)de till handlare och anv(cid:132)ndare och bevil- jade handlarna betydande rabatter. Justeringen skedde genom att gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningspris till slutanv(cid:132)ndarna minskades f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till de rabatter som beviljats. Dessutom justerades gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser vid behov f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till transportkostnader. (61) De indiska exporterande tillverkarna beg(cid:132)rde justering f(cid:148)r p(cid:134)st(cid:134)dda skillnader i kvalitet, vilket inte kunde beviljas, eftersom den ber(cid:148)rda produk- tens kemiska sammans(cid:132)ttning regleras av interna- tionella normer. Beg(cid:132)ran var endast allm(cid:132)nt h(cid:134)llen, dvs. den indiske tillverkaren l(cid:132)mnade inga f(cid:148)retags- specifika uppgifter, och f(cid:148)ljaktligen var det inte m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en riktig kontroll av beg(cid:132)ran. (62) (63) P(cid:134) samma s(cid:132)tt kunde en beg(cid:132)ran fr(cid:134)n de indiska exporterande tillverkarna (cid:148)m justering f(cid:148)r 1) olika f(cid:148)rdr(cid:148)jning mellan order och leverans, och 2) olika priss(cid:132)ttningsmekanismer (indiska tillverkare s(cid:132)ljer till fasta priser, under det att gemenskapstillver- karna anv(cid:132)nder ett system med ett grundpris till vilket l(cid:132)ggs ett legeringsp(cid:134)slag f(cid:148)r nickel, krom och molybden) inte beviljas, eftersom det inte kunde p(cid:134)visas att dessa b(cid:132)gge faktorer inverkade p(cid:134) prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet. Inte heller kunde en beg(cid:132)ran fr(cid:134)n tv(cid:134) indiska exporterande tillverkare om justering f(cid:148)r olika betalningsvillkor beviljas. De indiska exporterande i motsats till tillverkarna hade uppgivit att de, gemenskapsindustrin, till(cid:132)mpade ett betalnings- villkor sam innebar betalning ungef(cid:132)r 30 dagar f(cid:148)re leverans. Detta p(cid:134)st(cid:134)ende vederlades av kommissio- nens unders(cid:148)kningsresultat enligt vilket det fast- st(cid:132)lldes att de ber(cid:148)rda indiska tillverkarna till(cid:132)m- pade ett betalningsvillkor som innebar betalning 60 dagar efter dagen f(cid:148)r avs(cid:132)ndning. Eftersom tran- sporten fr(cid:134)n Indien till gemenskapen i genomsnitt inte tar l(cid:132)ngre (cid:132)n 30 dagar innebar detta att de indiska tillverkarna, i likhet med vad som konstate- rats vara fallet f(cid:148)r gemenskapsindustrin, erh(cid:148)ll betalning inte f(cid:148)re men efter leverans. (64) De indiska tillverkarna beg(cid:132)rde slutligen att det vid ber(cid:132)kningen av prisunderskridande och undanr(cid:148)- jande av skada (se punkt 97) skulle tas h(cid:132)nsyn till att Indien i enlighet med Allm(cid:132)nna preferenssys- temet (cid:132)r befriad fr(cid:134)n den tull p(cid:134) 4,2 % som tas ut p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten. Enligt dessa tillverkare borde de indiska exportpriserna (cid:148)kas med 4,2 %, som om Allm(cid:132)nna preferenssystemet inte hade varit till(cid:132)mpligt p(cid:134) importen fr(cid:134)n Indien. Detta argument godtogs inte, eftersom ber(cid:132)kningen av prisunderskridande grundar sig p(cid:134) de faktiska som betalas p(cid:134) marknaden. Hypotetiska priser inte beaktas. I den relevanta tullar kan d(cid:132)rf(cid:148)r lagstiftningen, s(cid:132)rskilt artikel 13 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3281/94 (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 602/98 (2) anges att behandling enligt Allm(cid:132)nna preferenssystemet att inte hindrar (cid:134)tg(cid:132)rder mot skadev(cid:134)llande dumpning vidtas. (65) J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan de justerade v(cid:132)gda genomsnitt- och gemenskapsindustrins liga exportpriserna (1) EGT L 348, 31. 12. 1994, s. 1. (2) EGT L 80, 18. 3. 1998, s. 1. 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/49 v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser visade att de indiska exporterande tillverkarna hade under- skridit gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser enligt f(cid:148)ljande: (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 16,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd. , Mumbay (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 13,3 % 19,5 % 17,9 % 13,9 % 16,8 % (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 13,2 % i till f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna j(cid:132)mf(cid:148)relse med Dessutom noterades det att gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser varierade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r identiska produktslag som s(cid:134)ldes j(cid:132)mf(cid:148)rbara kundkategorier v(cid:132)sentligt under samma tidsperiod. Dessutom noterades det att varierade mellan olika tidsperioder (och uppvisade en ned(cid:134)tg(cid:134)ende utveck- ling sedan 1995), vilket ledde till olika l(cid:148)nsamhets- niv(cid:134)er under olika perioder f(cid:148)r de tillverkare som gemenskapsindustrin. Kommissionen utgjorde drog d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att tv(cid:132)rtemot vad de indiska tillverkarna h(cid:132)vdat fanns det inget i detta skede av unders(cid:148)kningen som tydde p(cid:134) vore meningsl(cid:148)st att ber(cid:132)kna prisunderskridandemargi- naler. att det 6. Gemenskapsindustrins situation 6. 1 Tillverkningsvolym, kapacitet och kapacitets- (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 19,8 % utnyttjande (66) Vid unders(cid:148)kningen h(cid:132)vdade vissa indiska tillver- kare att det med h(cid:132)nsyn till slutsatserna i kommis- sionens beslut 98/247/EKSG r(cid:148)rande konkurrens- fr(cid:134)gor ((cid:142)rende IV/35. 814-Legeringsp(cid:134)slag) (1) som nyligen fattats skulle vara meningsl(cid:148)st att ber(cid:132)kna prisunderskridandemarginaler samband med denna unders(cid:148)kning. i I detta beslut anges att gemenskapstillverkare av platta produkter av rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt har (cid:132)ndrat ”referensv(cid:132)rdena i den ber(cid:132)knings- metod som anv(cid:132)nds f(cid:148)r att ber(cid:132)kna legeringsp(cid:134)- slagen. Detta har skett i syfte att begr(cid:132)nsa och snedvrida den normala konkurrensen p(cid:134) den gemensamma marknaden”. Det (cid:132)r emellertid att m(cid:132)rka att detta beslut inte h(cid:132)nf(cid:148)r sig till den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r antisubventionsunders(cid:148)kningen. St(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l tillh(cid:148)r kategorin l(cid:134)nga produkter av rostfritt st(cid:134)l, och inte platta produkter av rostfritt st(cid:134)l, vilket (cid:132)r den produkt som avses i beslutet. De indiska f(cid:148)retagen bekr(cid:132)ftade denna skillnad, men h(cid:132)vdade att det (cid:132)ven f(cid:148)rekom ett samordnat f(cid:148)rfarande med avseende p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. Tv(cid:134) av dem ingav ett formellt klagom(cid:134)l i enlighet med artikel 3 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 17/62 (2). Ingen avg(cid:148)rande bevisning l(cid:132)mnades eller gjordes tillg(cid:132)nglig f(cid:148)r kommissionen i detta skede som tydde p(cid:134) att tillverkarna av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l f(cid:148)rfarande hade kommit ”genom ett samordnat (cid:148)verens om en priss(cid:132)ttningsmekanism f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l”. I detta sammanhang (cid:132)r det viktigt att understryka att tillverkarna av platta produkter av rostfritt st(cid:134)l och tillverkarna av st(cid:132)nger av rost- fritt st(cid:134)l till st(cid:148)rsta delen inte (cid:132)r desamma. juni 1997 uppgick (67) Under perioden 1994 till gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning, uttryckt i ton, till 60 800 ton (cid:134)r 1994, 65 459 ton (cid:134)r 1995, 53 070 ton (cid:134)r 1996 och 66 640 ton under unders(cid:148)kningsperiod 12. (68) Kommissionen drog slutsatsen att gemenskapsin- dustrins sammanlagda tillverkning hade fluktuerat under de senaste (cid:134)ren p(cid:134) grund av (cid:132)ndrad efter- fr(cid:134)gan och l(cid:134)gprisimport fr(cid:134)n Indien. Till f(cid:148)ljd av en mycket stor efterfr(cid:134)gan blev 1995 ett framg(cid:134)ngs- rikt (cid:134)r f(cid:148)r gemenskapsindustrin med avseende p(cid:134) tillverkningsniv(cid:134)n, medan tillverkningsniv(cid:134)n mins- kade v(cid:132)sentligt 1996. Detta berodde p(cid:134) att f(cid:148)rbruk- ningen i gemenskapen minskade 1996 och att de indiska sina produkter till mycket l(cid:134)ga priser och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- gemenskapsindustrins underskred priser. Gemenskapsindustrins tillverkning (cid:148)kade igen under unders(cid:148)kningsperioden till f(cid:148)ljd av en (cid:148)kad efterfr(cid:134)gan, samtidigt som f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna sj(cid:148)nk. exporterande tillverkarna s(cid:134)lde (69) anv(cid:132)nder Vad g(cid:132)ller utvecklingen av kapaciteten och kapaci- gemenskapsindustrin tetsutnyttjandet samma maskiner (cid:132)ven f(cid:148)r att tillverka andra produkter. F(cid:148)ljaktligen (cid:132)r det sv(cid:134)rt att g(cid:148)ra en exakt bed(cid:148)mning av kapaciteten och kapacitetsutnytt- jandet f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten. S(cid:134)ledes ans(cid:134)gs det inte dra n(cid:134)gra slutsatser p(cid:134) grundval av dessa b(cid:132)gge faktorer. l(cid:132)mpligt att 6. 2 F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (1) EGT L 100, 1. 4. 1998, s. 55. (2) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (70) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym till icke- n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemenskapen (uttryckt i ton) L 202/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 uppgick till 31 659 ton (cid:134)r 1994, 33 264 ton (cid:134)r 1995, 22 988 ton (cid:134)r 1996, 21 081 ton under unders(cid:148)k- ningsperioden och 28 108 under unders(cid:148)kningspe- riod 12, medan f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen till n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag var 12 977 ton (cid:134)r 1994, 13 675 ton (cid:134)r 1995, 11 930 ton (cid:134)r 1996, 13 092 ton under unders(cid:148)k- ningsperioden och 17 456 ton under unders(cid:148)k- ningsperiod 12. (71) Kommissionen drog slutsatsen att b(cid:134)de f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolymen till icke n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemen- skapen och den sammanlagda volymen till s(cid:134)v(cid:132)l icken(cid:132)rst(cid:134)ende som n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag i gemen- skapen utvecklades ungef(cid:132)r likadant som tillverk- ningsvolymen. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen fluktuerade under de n(cid:132)rmast f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ren och 1996 sj(cid:148)nk den betydligt. Denna utveckling v(cid:132)nde f(cid:148)rst till f(cid:148)ljd av betydande priss(cid:132)nkningar under unders(cid:148)k- ningsperioden, d(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen var h(cid:148)gre (cid:132)n f(cid:148)r 1996. (72) Denna utveckling inneb(cid:132)r att f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag minskade med mer (cid:132)n 11 % om man j(cid:132)mf(cid:148)r 1994 med unders(cid:148)knings- period 12. I detta avseende konstaterades (cid:132)ven att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta av den allm(cid:132)nna marknadstillv(cid:132)xten. 6. 3 Marknadsandel att (73) Marknadsandelen f(cid:148)r den indiska importen (cid:148)kade v(cid:132)sentligt mellan 1994 och 1996 (se ovan) under gemenskapsindustrins marknadsandel det uppvisade en negativ utveckling under samma period. Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till b(cid:134)de n(cid:132)rst(cid:134)ende och icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag konstaterades att (cid:132)ven om gemenskapsindustrins marknadsandel uppgick till 38,1 % (cid:134)r 1994, uppgick den endast till 32,1 % (cid:134)r 1995 och 30,8 % (cid:134)r 1996. Detta inneb(cid:132)r en f(cid:148)rlust p(cid:134) 19,2 %. Marknadsandelen n(cid:134)dde sin l(cid:132)gsta niv(cid:134) (30,7 %) under unders(cid:148)kningsperioden. (74) (75) Vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till enbart icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes det att marknadsandelen hade minskat v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n 27,0 % (cid:134)r 1994, till 22,8 % (cid:134)r 1995 och till 20,1 % (cid:134)r 1996. Detta inneb(cid:132)r en f(cid:148)rlust p(cid:134) 25,6 %. Marknadsandelen n(cid:134)dde sin l(cid:132)gsta niv(cid:134) (18,9 %) under unders(cid:148)kningsperioden. 6. 4 F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser stadigt Fr(cid:134)n och med 1995 uppvisade gemenskapsin- dustrin f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. sjunkande Gemenskapsindustrin hade s(cid:132)nkt sina priser med 21 % sedan 1995 i syfte att f(cid:148)rhindra ytterligare f(cid:148)rluster av marknadsandelar. F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna sj(cid:148)nk enligt index fr(cid:134)n 134 (cid:134)r 1995, till 126 (cid:134)r 1996 och till 106 under unders(cid:148)kningsperioden (index 100 (cid:134)r 1994). 6. 5 L(cid:148)nsamhet (76) Vad g(cid:132)ller l(cid:148)nsamheten visade unders(cid:148)kningen att alla utom en av de tillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin hade haft en b(cid:132)ttre ekono- misk situation 1994 (cid:132)n under unders(cid:148)knings- perioden. Vinstmarginalen hade sjunkit betydligt f(cid:148)r alla f(cid:148)retag, s(cid:132)rskilt mellan 1995 och unders(cid:148)k- ningsperioden, och i synnerhet ett f(cid:148)retag gick med stora f(cid:148)rluster under unders(cid:148)kningsperioden. Den v(cid:132)gda genomsnittliga vinstmarginalen under under- s(cid:148)kningsperioden var otillr(cid:132)cklig f(cid:148)r alla utom en tillverkare till f(cid:148)ljd av s(cid:132)nkta f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. f(cid:148)r vinstmarginalen utvecklades enligt Index f(cid:148)ljande: 100 (cid:134)r 1994, 312 (cid:134)r 1995, 151 (cid:134)r 1996 och 73 under unders(cid:148)kningsperioden. 6. 6 Syssels(cid:132)ttning och lager (77) Vad g(cid:132)ller syssels(cid:132)ttning var antalet anst(cid:132)llda i gemenskapsindustrin n(cid:132)stan of(cid:148)r(cid:132)ndrat, och mins- kade fr(cid:134)n 602 (cid:134)r 1994 till 592 under unders(cid:148)k- ningsperioden. I en del fall kunde frist(cid:132)llningar endast undvikas genom kortare arbetstid. (78) Lagren (cid:148)kade med mer (cid:132)n 3 000 ton mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Vid slutet av under- s(cid:148)kningsperioden uppgick lagren till 10 923 ton. 7. Slutsats (79) Av ovanst(cid:134)ende framg(cid:134)r det att gemenskapsin- dustrin v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada. De huvudsakliga skadefaktorerna utg(cid:148)rs av de indiska exporterande tillverkarnas betydande prisunderskridande och den d(cid:132)rav f(cid:148)ljande prisdepressionen f(cid:148)r gemenskapsin- dustrins otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsamhet, de betydande marknadsandelar som de indiska exporterande tillverkarna vunnit mellan 1994 och 1996 och en motsvarande f(cid:148)rlust av marknadsandelar gemenskapsindustrin, f(cid:148)r minskad f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym samt (cid:148)kade lager. f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, en E. ORSAKSSAMBAND 1. Verkan av den subventionerade importen (80) Den snabba (cid:148)kningen av den indiska importens marknadsandel (40 % mellan 1994 och 1996) och det betydande prisunderskridande som konstaterats (upp till 16,3 %) sammanfaller med en f(cid:148)rs(cid:132)mring av gemenskapsindustrins situation, s(cid:132)rskilt i form av f(cid:148)rlorade marknadsandelar, prisdepression och otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsamhet. (81) F(cid:148)r att bem(cid:148)ta den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien kunde gemenskapsindustrin efter det fram- g(cid:134)ngsrika (cid:134)ret 1995 v(cid:132)lja att antingen uppr(cid:132)tth(cid:134)lla f(cid:148)lja de subventionerade sina priser eller att 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/51 priserna, vilket skulle inneb(cid:132)ra negativa f(cid:148)ljder f(cid:148)r l(cid:148)nsamheten. Under 1996 f(cid:148)rs(cid:148)kte vissa gemens- kapstillverkare uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser p(cid:134) en h(cid:148)g niv(cid:134) under det att andra s(cid:132)nkte dem. B(cid:132)gge strategierna inverkade negativt p(cid:134) l(cid:148)nsam- heten antingen direkt (l(cid:132)gre priser) eller indirekt (l(cid:132)gre f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymer, vilket leder till h(cid:148)gre allm(cid:132)nna omkostnader per s(cid:134)lt ton). Under under- s(cid:148)kningsperioden s(cid:132)nkte alla gemenskapstillverkare (cid:134)nyo sina innebar negativa f(cid:148)ljder f(cid:148)r deras l(cid:148)nsamhet. Detta visar tydligt hur prisk(cid:132)nslig marknaden (cid:132)r och hur stor inverkan de indiska exporterande tillverkarnas prisunderskridande har. f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser ytterligare, vilket (82) indiska tillverkare exporterande Vissa gjorde g(cid:132)llande att de inte hade v(cid:134)llat n(cid:134)gon v(cid:132)sentlig skada, eftersom de endast hade s(cid:134)lt till ett begr(cid:132)nsat antal handlare, under det att gemenskapstillver- karna (cid:132)ven hade s(cid:134)lt till anv(cid:132)ndare och handlare som inte var kunder till de indiska tillverkarna. F(cid:148)ljaktligen f(cid:148)rel(cid:134)g endast en begr(cid:132)nsad konkur- rens mellan de indiska produkterna och gemens- kapsprodukterna, som endast ber(cid:148)rde 35 % av den totala marknaden i gemenskapen. Mot detta argu- ment talade det faktum att det (cid:132)r l(cid:132)tt att (cid:148)verblicka marknaden, som reagerar snabbt p(cid:134) pris(cid:132)ndringar, samt att de indiska tillverkarna har m(cid:148)jlighet att s(cid:132)lja till andra k(cid:148)pare i gemenskapen. uppgifter och med h(cid:132)nsyn till (cid:148)verblickbarheten p(cid:134) gemenskapsmarknaden f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller priser, drogs slutsatsen att utveck- lingen f(cid:148)r de andra tillverkarna i gemenskapen sannolikt har varit ungef(cid:132)r densamma som f(cid:148)r de samarbetsvilliga tillverkarna. (86) Dessutom konstaterades det att import fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder inte hade haft n(cid:134)gon avg(cid:148)rande inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin. Denna import var antingen f(cid:148)rsumbar volymm(cid:132)ssigt och/eller skedde till h(cid:148)gre priser. Endast den ryska importen f(cid:148)refaller att i genomsnitt ha skett till l(cid:132)gre priser (cid:132)n den indiska importen. Under unders(cid:148)kningsperioden svarade dock denna import volymm(cid:132)ssigt endast f(cid:148)r 1,2 % av gemenskapsmarknaden. (87) De indiska slutligen att tillverkarna h(cid:132)vdade priserna p(cid:134) varmvalsade st(cid:132)nger, dvs. det huvudsak- liga r(cid:134)materialet i tillverkningen av st(cid:132)nger av rost- fritt st(cid:134)l, och priserna p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l inte samma ned(cid:134)tg(cid:134)ende utveckling under de f(cid:148)ljt senaste (cid:134)ren. Detta p(cid:134)stods ha lett till sv(cid:134)righeter f(cid:148)r eftersom dessa tvingades k(cid:148)pa r(cid:134)material till h(cid:148)gre priser. De icke- integrerade tillverkarnas sv(cid:134)righeter kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte h(cid:132)nf(cid:148)ras till den indiska importen. Det sist- n(cid:132)mnda p(cid:134)st(cid:134)endet underbyggdes inte av n(cid:134)gra bevis och kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte beaktas i detta skede. icke-integrerade tillverkare, 2. Andra faktorer 3. Slutsats (83) Kommissionen (cid:148)verv(cid:132)gde (cid:132)ven om andra faktorer s(cid:134)som marknadens utveckling i sin helhet, gemens- kapsindustrins eget beteende eller fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder kunde ha orsakat den skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats. import (84) Vissa indiska tillverkare h(cid:132)vdade att den klagande gemenskapsindustrin var ineffektiv och riktade s(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksamheten p(cid:134) det l(cid:134)ga kapacitetsut- nyttjandet. S(cid:134)som anges ovan ans(cid:134)gs det hur som helst inte l(cid:132)mpligt att anv(cid:132)nda graden av kapaci- tetsutnyttjande som en avg(cid:148)rande skadefaktor. En minskning av kapacitetsutnyttjandet intr(cid:132)ffar emel- lertid alltid i samband med en betydande minsk- ning av gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning tillsam- mans med en (cid:148)kning av den subventionerade importen. (85) Vid unders(cid:148)kningen (cid:148)verv(cid:132)gdes (cid:132)ven huruvida situ- ationen f(cid:148)r de tillverkare i gemenskapen som inte utgjorde en del av gemenskapsindustrin enligt defi- nitionen i punkt 51 var annorlunda (cid:132)n f(cid:148)r gemens- kapsindustrin. P(cid:134) grund av brist p(cid:134) kontrollerbara (88) Med h(cid:132)nsyn till att prisunderskridandet, gemens- kapsindustrins s(cid:132)nkningar av sina f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser, den otillr(cid:132)ckliga l(cid:148)nsamheten samt de bety- dande marknadsandelar som de indiska exporte- rande tillverkarna vunnit mellan 1994 och 1996 (en utveckling som endast kunde v(cid:132)ndas efter det att gemenskapsindustrin hade s(cid:132)nkt sina priser) och en motsvarande f(cid:148)r f(cid:148)rlust tiden, drogs gemenskapsindustrin sammanf(cid:148)ll slutsatsen att den subventionerade importen fr(cid:134)n Indien i sig sj(cid:132)lv, hade v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. av marknadsandelar i F. GEMENSKAPENS INTRESSE (89) l(cid:134)g i gemenskapens intresse att F(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra en helhetsbed(cid:148)mning av huru- vida det inf(cid:148)ra utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder genomf(cid:148)rde kommissionen i enlighet med artikel 31 i grundf(cid:148)rordningen en unders(cid:148)kning av de sannolika konsekvenserna f(cid:148)r de olika ber(cid:148)rda intressena av att inf(cid:148)ra respektive inte inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. L 202/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 (90) (cid:143)tg(cid:132)rdar kan inte vidtas i det fall gemenskapens institutioner, p(cid:134) grundval av samtliga uppgifter som l(cid:132)mnats, med s(cid:132)kerhet kan dra slutsatsen att det inte ligger inf(cid:148)ra s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder. i gemenskapens intresse att (91) I syfte att unders(cid:148)ka denna fr(cid:134)ga s(cid:132)ndes fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)r till 59 anv(cid:132)ndare av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, men inga underbyggda svar erh(cid:148)lls. Detta ans(cid:134)gs inneb(cid:132)ra att unders(cid:148)kningsresultatet troligen inte skulle ha n(cid:134)gra v(cid:132)sentliga verkningar f(cid:148)r anv(cid:132)n- darna, antingen p(cid:134) grund av att st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l inte (cid:132)r en betydande kostnadsfaktor f(cid:148)r dem eller p(cid:134) grund av att deras tillverkning av produkter i senare led med avseende p(cid:134) st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l endast svarar f(cid:148)r en liten andel av den totala till- verkningen. Hur som helst noterades att alla pris- (cid:148)kningar till f(cid:148)ljd av utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rderna endast skulle bli m(cid:134)ttliga p(cid:134) grund av det stora antalet konkurrenter i och utanf(cid:148)r gemenskapen. (92) Kommissionen kontaktade (cid:132)ven fjorton leveran- t(cid:148)rer av r(cid:134)material till gemenskapstillverkarna av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. Av svaren fr(cid:134)n dessa fram- gick det att (cid:134)terinf(cid:148)randet av r(cid:132)ttvis handel skulle medf(cid:148)ra f(cid:148)rdelar f(cid:148)r industrin i tidigare led med avseende p(cid:134) tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning, syssels(cid:132)ttning och l(cid:148)nsamhet. (93) Det har slutligen h(cid:132)vdats att det inte skulle ligga i gemenskapens inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder med intresse att h(cid:132)nsyn till de metoder som p(cid:134)st(cid:134)s anv(cid:132)ndas vid ber(cid:132)kningen av legeringsp(cid:134)slaget. I detta avseende h(cid:132)nvisas till kommentarerna ovan. Dessutom beak- tades det faktum att ingen av anv(cid:132)ndarna i sitt svar p(cid:134) att gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l var ober(cid:132)ttigat h(cid:148)ga. kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r h(cid:132)vdat (94) Sammanfattningsvis fanns det ingen bevisning som tydde p(cid:134) att det inte l(cid:134)g i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. G. PRELIMIN(cid:142)R TULL P(cid:134) grundval av slutsatserna om subvention, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse anser inf(cid:148)ra kommissionen att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att prelimin(cid:132)ra utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder. (95) (96) (97) (98) F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l ans(cid:134)g kommissionen att det var n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:148)ka priserna f(cid:148)r den subventione- rade importen till en icke-skadev(cid:134)llande niv(cid:134). Den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga pris(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det v(cid:132)gda genomsnittliga importpris som anv(cid:132)ndes f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla prisun- derskridandet (se punkt 58 och efterf(cid:148)ljande punkter) med gemenskapsindustrins v(cid:132)gda genom- snittliga tillverkningskostnad och en rimlig avkast- ning i f(cid:148)rh(cid:134)llande- till oms(cid:132)ttningen. I detta h(cid:132)nse- ende anv(cid:132)ndes en vinstmarginal p(cid:134) 5 % av oms(cid:132)tt- ningen. Kommissionen anser att denna vinstniv(cid:134) (cid:132)r tillr(cid:132)cklig med h(cid:132)nsyn till att det r(cid:148)r sig om en fullt utvecklad produkt. Enligt denna j(cid:132)mf(cid:148)relse var (uttryckta i skapens gr(cid:132)ns), f(cid:148)ljande: f(cid:148)rh(cid:134)llande till priset skademarginalerna fritt gemen- (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai 18,3 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 11,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbay (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,7 % 25,0 % 24,5 % 17,6 % 21,2 % (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,5 % (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 23,5 % (99) I enlighet med artikel 12. 1 i grundf(cid:148)rordningen skall tullsatsen motsvara subventionsmarginalen, s(cid:134)vida inte skademarginalen (cid:132)r l(cid:132)gre. F(cid:148)ljande tull- satser skall d(cid:132)rf(cid:148)r till(cid:132)mpas p(cid:134) de samarbetsvilliga tillverkarna: (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 11,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbay (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,7 % 25,0 % 19,7 % 0 % 21,2 % (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,5 % (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 23,5 % I syfte att fastst(cid:132)lla niv(cid:134)n p(cid:134) dessa (cid:134)tg(cid:132)rder tog kommissionen h(cid:132)nsyn till de subventionsmargi- naler som konstaterats och storleken p(cid:134) den tull som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som v(cid:134)llats gemenskapsindustrin. (100) F(cid:148)r att undvika att bristande samarbete bel(cid:148)nas ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att fastst(cid:132)lla tullsatsen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retagen till den h(cid:148)gsta tull- sats som konstaterats, dvs. 25 %. 18. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 202/53 H. SLUTBEST(cid:142)MMELSER (101) Enligt god f(cid:148)rvaltningspraxis b(cid:148)r en period fast- st(cid:132)llas inom vilken de ber(cid:148)rda parter som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nna- givandet om inledande skriftligen kan l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Vidare b(cid:148)r det anges att alla avg(cid:148)randen i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra och kan beh(cid:148)va (cid:148)verv(cid:132)gas p(cid:134) nytt i samband med fastst(cid:132)llandet av en eventuell, slut- giltig tull. (102) I enlighet med artikel 24. 1 i grundf(cid:148)rordningen skall ingen produkt bel(cid:132)ggas med b(cid:134)de antidump- nings- och utj(cid:132)mningstull i syfte att r(cid:134)da bot p(cid:134) en och samma situation som uppst(cid:134)tt f(cid:148)ljd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom anti- dumpningstullar inf(cid:148)rts p(cid:134) import av den ber(cid:148)rda produkten, m(cid:134)ste det fastst(cid:132)llas om och i vilken utstr(cid:132)ckning subventionen och dumpningsmargi- nalen uppst(cid:134)tt fr(cid:134)n samma situation. till (103) II fallet i fr(cid:134)ga har det konstaterats att samtliga unders(cid:148)kta ordningar utg(cid:148)r exportsubventioner i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. Subventionerna kan som s(cid:134)dana bara p(cid:134)verka de indiska tillverkarnas exportpriser vilka leder till h(cid:148)gre dumpningsmarginaler. De fastst(cid:132)llda dump- ningsmarginalerna har med andra ord helt eller delvis orsakats av exportsubventioner. Under dessa omst(cid:132)ndigheter b(cid:148)r inte b(cid:134)de utj(cid:132)mnings- och anti- dumpningstullar inf(cid:148)ras i full utstr(cid:132)ckning i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till de relevanta subventions- eller dump- ningsmarginaler som fastst(cid:132)llts. Med h(cid:132)nsyn till det faktum att dumpningsmarginalerna helt eller delvis beror p(cid:134) exportsubventionerna, m(cid:134)ste de anti- dumpningstullar som inf(cid:148)rdes genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 1084/98 anpassas f(cid:148)r att (cid:134)terspegla de faktiska dumpningsmarginaler som kvarst(cid:134)r efter inf(cid:148)randet av de utj(cid:132)mningstullar som skall r(cid:134)da bot p(cid:134) exportsubventionernas verkan. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. En prelimin(cid:132)r utj(cid:132)mningstull skall inf(cid:148)ras p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, tillformade eller f(cid:132)rdigbehand- lade i kallt tillst(cid:134)nd men inte vidare bearbetade, inneh(cid:134)l- lande minst 2,5 viktprocent nickel, med runt tv(cid:132)rsnitt och andra tv(cid:132)rsnitt, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av KN-nr 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81 med ursprung i Indien. 2. Den prelimin(cid:132)ra tullsats som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall vara f(cid:148)ljande: Tillverkare Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Alloys Ltd, Mumbai Alla andra f(cid:148)retag 14,5 11,5 16,7 25,0 19,7 0 21,2 16,5 23,5 25,0 8226 8400 8401 8402 8403 8404 8405 8407 8410 8900 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. 4. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 f(cid:134)r endast ske om en s(cid:132)kerhet som motsvarar niv(cid:134)n p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen st(cid:132)lls. L 202/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 7. 98 Artikel 2 Artikel 1. 2 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1084/98 skall (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: ”2. Den tullsats som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall vara f(cid:148)ljande: Tillverkare Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Alloys Ltd, Mumbai (cid:153)vriga f(cid:148)retag Artikel 3 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 30 i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parter som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda muntligen av kommissionen inom 15 dagar efter det att denna f(cid:148)rordning har tr(cid:132)tt i kraft. 2,2 0 0 0 0 11,4 0 0 0 0 8226 8400 8401 8402 8403 8404 8405 8407 8410 8900” f(cid:148)rordning inom en m(cid:134)nad efter det att den har tr(cid:132)tt i kraft. Artikel 4 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Enligt artikel 31. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parterna yttra sig om till(cid:132)mpningen av denna Artikel 1 i denna f(cid:148)rordning skall till(cid:132)mpas under en period av fyra m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 17 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l'accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores pour la période du 28 février 1998 au 27 février 2001 (COM(98)0264 C4-0344/98 98/0144(CNS))(Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
Comoros
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing licence
fishing vessel
parasitology

formats: html print


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1659/98, zo 17. júla 1998, o decentralizovanej spolupráci

eurovoc_concepts:
cooperation policy
decentralisation
developing countries
development aid

text: 11/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 41 31998R1659 L 213/6 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 30. 7. 1998 NARIADENIE RADY (ES) č. 1659/98, zo 17. júla 1998, o decentralizovanej spolupráci RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, keďže nato by sa mali stanoviť správne postupy, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 130w, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na návrh Komisie (1), Článok 1 konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189c Zmluvy (2), keďže decentralizovaná spolupráca je nový prístup k rozvoju spo- lupráce, ktorý stavia zástupcov do kľúčovej pozície implementá- cie, čím sa sleduje dvojitý cieľ orientovania činností na potreby a dosiahnutia životaschopnosti týchto činností; keďže dôležitosť decentralizovanému prístupu k rozvojovej spo- lupráci bola zdôraznená vo Štvrtom dohovore AKT – ES, v naria- dení Rady (EHS) č. 443/92 z 25. februára 1992 o finančnej a tech- nickej pomoci rozvojovým krajinám v Ázii a Latinskej Amerike a o hospodárskej spolupráci s nimi (3), v rezolúcii Rady z 27. mája 1991 o spolupráci s nevládnymi organizáciami a v celom rade rezolúcií Európskeho parlamentu; keďže rozpočtový orgán sa rozhodol zahrnúť do rozpočtu na rok 1992 položku na podporu tohto prístupu vo všetkých rozvojo- vých krajinách; keďže finančná referenčná čiastka je v zmysle bodu 2 deklarácie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie zo 6. marca 1995 o začlenení finančných ustanovení do právnych aktov (4) zahr- nutá v tomto nariadení na obdobie rokov 1999 až 2001 bez toho, aby sa tým ovplyvnili právomoci rozpočtového orgánu definované v Zmluve; Spoločenstvo podporuje činnosti a iniciatívy zamerané na trvalý rozvoj, ktoré vykonávajú zástupcovia spoločenstva a rozvojových krajín pre decentralizovanú spoluprácu, a to predovšetkým tie, ktoré sú určené na podporu: — väčšieho zapojenia všetkých zainteresovaných do rozvoja, ktorým sa reaguje na potreby a iniciatívy obyvateľstva rozvo- jových krajín, — príspevku k diverzifikácii a posilneniu občianskej spoločnosti a zárodkov demokracie v príslušných krajinách, — mobilizácie zástupcov pre decentralizovanú spoluprácu v spoločenstve a v rozvojových krajinách v záujme dosiahnu- tia uvedených cieľov v rámci štrukturovaných programov. Na činnosti na podporu decentralizovanej spolupráce sú spôso- bilé všetky rozvojové krajiny. Článok 2 Na základe tohto nariadenia medzi prioritné oblasti spolupráce patrí: — rozvoj ľudských a technických zdrojov a sociálny a hospodár- sky rozvoj vidieckych alebo mestských oblastí v rozvojových krajinách, keďže decentralizovaná spolupráca má pomôcť dosiahnuť naozajstnú zmenu postupov rozvojovej spolupráce Únie z dlho- dobého hľadiska; — informovanie a mobilizácia zástupcov pre decentralizovanú spoluprácu, keďže decentralizovaná spolupráca znamená dôležitý príspevok k dosiahnutiu cieľov politiky rozvojovej spolupráce spoločenstva, ktoré sú stanovené v článku 130u Zmluvy; (1) Ú. v. ES C 250, 26. 9. 1995, s. 13. (2) Stanovisko Európskeho parlamentu predložené 15. decembra 1995 (Ú. v. ES C 17, 22. 1. 1996, s. 460). Spoločná pozícia Rady z 5. novem- bra 1997 (Ú. v. ES C 43, 9. 2. 1998) a rozhodnutie Európskeho par- lamentu z 1. apríla 1998 (Ú. v. ES C 138, 4. 5. 1998). (3) Ú. v. ES L 52, 27. 2. 1992, s. 1. (4) Ú. v. ES L 102, 4. 4. 1996, s. 4. — podpora posilňovania inštitucionálneho postavenia takýchto zástupcov a ich spôsobilosti konať, — metodologická podpora činnosti a následné aktivity. Článok 3 Partneri spolupráce spôsobilí na finančnú podporu na základe tohto nariadenia sú zástupcovia pre decentralizovanú spoluprácu 42 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 29 v spoločenstve alebo v rozvojových krajinách, konkrétne: miestne orgány, mimovládne združenia obchodníkov a miestne skupiny občanov, družstvá, odbory, ženské a mládežnícke organizácie, výukové a výskumné inštitúcie, cirkvi a všetky mimovládne združenia, ktoré môžu prispieť k rozvoju. organizácie, miestne Článok 4 1. Financovanie činností uvedených v článku 1 spoločenstvom pokrýva obdobie troch rokov (1999 až 2001). a) vytvorenie systému systematickej výmeny a analýzy informá- cií o financovaných činnostiach alebo o činnostiach, ktorých financovanie sa v spoločenstve a v členských štátoch predpo- kladá; b) koordinácia týchto činností priamo na mieste prostredníc- tvom pravidelných stretnutí a výmen informácií medzi pred- staviteľmi Komisie a členských štátov v prijímajúcej krajine. Článok 6 Finančná podpora na základe tohto nariadenia sa poskytuje vo forme grantov. Finančná referenčná čiastka na vykonávanie tohto programu na obdobie rokov 1999 až 2001 je 18 miliónov ECU. Článok 7 Ročné čiastky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitu finanč- ného výhľadu. 2. Rozpočtový orgán stanoví čiastky k dispozícii pre každý finančný rok, berúc do úvahy zásady spoľahlivého finančného ria- denia uvedené v článku 2 finančného nariadenia platné pre vše- obecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Článok 5 1. Medzi nástroje, ktoré sa majú použiť pri činnostiach uvede- ných v článku 1, patria štúdie, technická pomoc, odborná prí- prava alebo ďalšie služby, dodávky a práce, spolu s auditmi a hod- notiacimi a monitorovacími misiami. 2. Spoločenstvo môže financovať tak investičné výdavky, s výnimkou nákupu budov, ako aj, keďže projekt treba, ak je to možné, zamerať na strednodobú realizovateľnosť, opakované výdavky (vrátane nákladov na správu, údržbu a prevádzku). 3. Pre každú činnosť v rámci spolupráce sa požaduje príspevok od partnerov uvedených v článku 3. Príspevok sa vyžaduje v závi- slosti od ich prostriedkov a povahy príslušnej činnosti. 4. Môžu sa hľadať možnosti spolufinancovania u ostatných poskytovateľov finančných prostriedkov, a predovšetkým v člen- ských štátov. 1. Komisia vyhodnocuje a spravuje činnosti upravené týmto nariadením a rozhoduje o nich na základe platných rozpočtových a ďalších postupov, predovšetkým tých, ktoré sú stanovené vo finančnom nariadení platnom pre všeobecný rozpočet Európ- skych spoločenstiev. 2. Rozhodnutia týkajúce sa grantov poskytujúcich viac ako 1 milión ECU na jednotlivé činnosti financované na základe tohto nariadenia a všetky zmeny a doplnky týkajúce sa viac ako 20 %- ného nárastu oproti pôvodne schválenej čiastke na takúto činnosť sa prijmú na základe postupu stanoveného v článku 8. 3. Pri hodnotení projektu a programu sa berú do úvahy tieto fak- tory: — účinnosť a životaschopnosti činností, — kultúrne a sociálne aspekty, aspekty týkajúce sa rovnakých príležitostí pre mužov a ženy a životného prostredia, — rozvoj inštitúcií potrebný na dosiahnutie cieľov činnosti, — skúsenosti nadobudnuté pri činnostiach rovnakého druhu. 4. Všetky finančné dohody alebo zmluvy uzavreté na základe tohto nariadenia stanovia, aby Komisia a európsky Dvor audíto- rov vykonali kontroly priamo na mieste podľa zaužívaných postu- pov stanovených Komisiou na základe platných pravidiel, a pre- dovšetkým tých, ktoré sú uvedené vo finančnom nariadení platnom pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. 5. Na účel dosiahnutia cieľov koherencie a komplementarity sta- novených v Zmluve a s cieľom zaručenia optimálnej účinnosti všetkých týchto činností môže spoločenstvo podniknúť všetky potrebné koordinačné opatrenia, predovšetkým: 5. Účasť na verejnej súťaži a udelení zákazok je za rovnakých podmienok otvorená pre všetky fyzické a právnické osoby v člen- ských štátoch a prijímajúcej krajine. Možno ju rozšíriť na ďalšie rozvojové krajiny a vo výnimočných plne oprávnených prípa- doch aj na tretie krajiny. 11/zv. 29 SK Úradný vestník Európskej únie 43 6. Dodávky musia mať pôvod v členských štátoch, prijímajúcej krajine alebo v ďalších rozvojových krajinách. Vo výnimočných prípadoch, ak to okolnosti opodstatňujú, dodávky môžu mať pôvod v ďalších tretích krajinách. Článok 8 1. Komisii pomáha geograficky určený výbor s kompetenciami v oblasti rozvoja. 2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor poskytne svoje stanovisko k návrhu v rámci časového limitu, ktorý predseda môže stanoviť podľa naliehavo- sti záležitosti. V prípade rozhodnutí o návrhu z Komisie, ktoré má prijať Rada, poskytne stanovisko väčšina ustanovená v článku 148 ods. 2 Zmluvy. Hlasy zástupcov členských štátov v rámci výboru sa vážia spôsobom uvedeným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. 3. a) Komisia prijme predpokladané opatrenia, ktoré sa okam- žite uplatnia. b) Ak však tieto opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, Komisia to okamžite oznámi Rade. V takom prí- pade: Článok 10 Po každom rozpočtovom roku Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu, v ktorej sumarizuje činnosti financované v priebehu uvedeného roka a hodnotí vykonávanie tohto nariadenia za dané obdobie. Vo výročnej správe majú byť uvedené predovšetkým podrobnosti o zástupcoch pre decentralizovanú spoluprácu, s ktorými boli uzavreté zmluvy. Komisia každé tri mesiace informuje členské štáty o schválených činnostiach a projektoch s uvedením ich nákladov a povahy, prijímajúcej krajiny a partnerov. K týmto informáciám má byť pripojená príloha jasne stanovujúca projekty alebo programy presahujúce čiastku 1 milión ECU. Článok 11 Komisia pravidelne hodnotí činnosti financované spoločenstvom, aby sa zistilo, či boli plánované ciele týchto činností dosiahnuté a aby sa získali údaje potrebné na zlepšenie účinnosti budúcich činností. Komisia predloží výboru uvedenému v článku 8 prehľad urobených hodnotení a výbor ich môže v prípade potreby preskúmať. správy na požiadanie. hodnotiace dostanú Členské štáty — Komisia odloží uplatnenie opatrení, o ktorých roz- hodla, na obdobie jedného mesiaca od dátumu takého oznámenia; — Rada, konajúc na základe kvalifikovanej väčšiny, môže prijať iné rozhodnutie v rámci časovej lehoty stanove- nej v prvej zarážke. Článok 12 Pred koncom roku 2000 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade celkové hodnotenie činností financovaných spoločenstvom na základe tohto nariadenia spolu s návrhmi týkajúcimi sa budúcnosti tohto nariadenia. Článok 9 Článok 13 Výbor uvedený v článku 8 sa schádza raz ročne, aby prediskutoval všeobecné pokyny predložené zástupcom Komisie pre činnosti v nasledujúcom roku. Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň nasledujúci po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať do 31. decembra 2001. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 17. júla 1998 Za Radu Predseda W. RUTTENSDORFER


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 75/98 vom 17. Juli 1998 über die Änderung des Anhangs XI (Telekommunikationsdienste) des EWR-Abkommens

eurovoc_concepts:
agreement (EU)
harmonisation of standards
technical regulations
telecommunications

text: L 172/54 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8. 7. 1999 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 75/98 vom 17. Juli 1998 über die Änderung des Anhangs XI (Telekommunikationsdienste) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS — gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpaßungsproto- koll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbe- sondere auf Artikel 98, in Erwägung nachstehender Gründe: Anhang XI des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 31/98 vom 30. April 1998 (1) geändert. Die Entschließung (97/C303/01) des Rates vom 22. September 1997 über die Weiterentwicklung eines Numerierungskonzepts für Telekommunikationsdienste in der Europäischen Gemeinschaft (2) ist in das Abkommen aufzunehmen — BESCHLIESST: Artikel 1 In Anhang XI des Abkommens wird nach Nummer 26e (Entschließung 95/C 341/03 des Rates) folgende Nummer angefügt: „26f. 397 Y 1004(01): Entschließung (97/C303/01) des Rates vom 22. September 1997 über die Weiterentwicklung eines Numerierungskonzepts für Telekommunikationsdienste in der Europä- ischen Gemeinschaft (ABl. C 303 vom 4. 10. 1997, S. 1). “ Artikel 2 Der Wortlaut der Entschließung 97/C303/01 in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich. Dieser Beschluß tritt am 1. August 1998 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuß alle Mittei- lungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen. Artikel 3 Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europäischen Gemein- schaften veröffentlicht. Artikel 4 Brüssel, den 17. Juli 1998 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuß Der Vorsitzende N. v. LIECHTENSTEIN (1) ABl. L 310 vom 19. 11. 1998, S. 17. (2) ABl. C 303 vom 4. 10. 1997, S. 1