title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg - Endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa

eurovoc_concepts:
action programme
audiovisual communications policy
audiovisual production
electronics industry
high-definition television

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ir it if it it it Bruxelles, den 13. 07. 1998 KOM(l998)44lendeligudg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET (XI DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG ENDELIGE ÅRLIGE RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN AF HANDLINGSPLANEN FOR INDFØRELSE AF AVANCEREDE TV-TJENESTER I EUROPA Fælles Introduktion FÆLLES SAMMENÙRA G DELA: TRANSMISSION 1. Administration af handlingsplanen I. I. Forslagsindkaldelse 96/1 1. 2. Forslagsindkaldelse97/1 _~__ '_ 1. 3. Iwalucringsmetodologi 1. 4. Forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 : videreudbygning af tidligere aktiviteter '_ \ 2. Markedseffekt 2. 1. Salgaflv-apparater i l6:9-format 2. 2. Indførelsen al'digitale lv-tjenester og 16:9 - første fase 3. Fremtidsudsigterne for 16:9 3. 1. Anden fase af digitalt tv og 16:9 3. 2. Digital Versatile Disk 3. 3. Fodholdverdensmeslerskaber i 16:9 3. 4. Internationale sammenligninger 3. 5. Handlingsplanen takker af DELB: PRODUKTION 4. indledning 4. 1. I landlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor 4. 2. Markedet for 16/9-format 4. 3. Handlingsplanen - en integrerende del af HlTs audiovisuelle politik 4. 4. Handlingsplanens dækningsområde 5. Handlingsplanen for 16/9-format fra 1993-1997 5. 1. Samlede resultater udtrykt i HCU og timer: 5. 2. Modtagne forslag (produktions-og remasteringprojekter) 5. 3. Støttemodtagerne 6. Handlingsplanens resultater 6. 1. Nye produktioner 6. 2. Remastering 7. Konklusioner- Produktion 7. 1. Udbygning af de audiovisuelle kataloger 7. 2. Partnerskab med henblik på en dynamisk udvikling af 16/9-formatet 7. 3. Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan 7. 4. International konkurrence og innovation 7. 5. Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri -3 // 11 11 15 19 19 22 22 23 25 25 26. 27 27 28 31 31 31 31 32 32 33 33 34 35 4(1 40 44 45 45 46 46 46 46 FÆLLES INTRODUKTION Handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa blev fastsat ved Rådets beslutning af 22. juli 19931 og havde til formål at fremme udviklingen af markedet for avancerede tv-tjenester i Europa, der anvender bredskærmsformatet 16:9. i at fremme Fremgangsmåden består tv-transmissions- og programproduktions- elementerne i merværdikæden, så de forskellige aktører og elementer i tv-tjenestekæden, der kræves for at levere tjenester i 16:9-bredskærmsformat til husholdningerne kan falde på plads. Det er en forudsætning for at opnå en hurtig udvikling af markedet for 16:9- bredformatet. I perioden medio-1993 til medio-1997 var der afsat fællesskabsmidler på op til 228 mio. ECU, som skulle bidrage til at dække de ekstra omkostninger ved indførelse af 16:9-formatet. Tv-selskaber og programproducenter kunne søge om finansiering gennem forslagsindkaldelser. Ifølge beslutningen om handlingsplanen skal der hvert år forelægges en rapport for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om det foregående års aktiviteter2. Denne meddelelse forelægger rapporten for 1996 og 1997. Årsrapporten fokuserer derfor på aktiviteterne i 1996 og 1997 og på gennemførelsen af handlingsplanens mål. Første sektion omhandler transmissionsdelen (budgetpost B3- 2014 - administreret af GD XIII) og anden sektion omhandler programproduktionsdelen (budgetpost B3-2013 - administreret af GD X). Aktiviteter frem til udgangen af 1995 er omtalt i tidligere rapporter3. Dette er den sidste årlige rapport om aktiviteter, der er gennemført under den 4-årige handlingsplan. Kommissionen offentliggør en evaluering i 1999, efter at handlingsplanen er fuldført i december 1998. Evalueringsrapporten vurderer handlingsplanens indvirkning på markedet og de berørte sektorer. 1 2 93/424/EØF, EFT L 196 af 5. 8. 93, s. 48. Ibid. , artikel 6. 3 KOM(95) 263 endelig udg. , 16. 06. 95; KOM(96) 346 endelig udg. , 26. 07. 96 M - 5 - 6 Endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa FÆLLES SAMMENDRAG Transmission Effekt I de sidste lo år af handlingsplanens aktive levetid oplevede markedet for tv-apparater i 16:9-formatet kraftig vækst. Salget af bredformatapparater firdobledes fra 220 000 i 1995 til omkring 800 000 i 1997. Antallet af installerede tv-apparater i dette format var nået op på ea. 2 mio. enheder ved udgangen af 1997. Bredformatet er mest udbredt i markeder, som startede tv-transmissioncr i dette format på et tidligt stadie, nemlig Frankrig, Tyskland, Belgien, Holland. I Europa startede de digitale tv-tjenester, herunder transmissioner i 16:9-formatet, i 1996. Da den første bølge af digitale tv-tjenester for det meste er betalingstv-pakker, leveres tjenesterne gennem dekodere til eksisterende tv-apparater. Uden en kritisk masse af 16:9- apparater, ville betalingstv-operatørerne ikke have nogen særlig tilskyndelse til at inkludere I6:9-transmissioner. I de medlemsstater, hvor lv-selskaberne har benyttet lejligheden til at opbygge en kritisk masse af 16:9-apparaler med henblik på de digitale tjenesters indførelse, har handlingsplanen bevirket, at markedet kan levere tjenester i bredformatet. Overlapningen i profilerne på betalingstv-abonnenter og købere af 16:9- apparater antyder, at sammenfaldet mellem markederne for digitalt tv og 16:9-formatet er ved at være en realitet. 16:9-formatet står for at ride på toppen af den digitale bølge. 7- Produktion tv-selskaber og bidrog til Handlingsplanens programproduktionsdel støttede 16 transmission af 9 900 programtimer gennem forslagsindkaldelse %/l og 97/1. Skarpt reducerede budgetter betød at det samlede timer antal var betydeligt lavere end i 1995, hvor handlingsplanen støttede ea. 21 000 timer. Størstedelen af handlingsplanens programtimer (66%) blev tildelt til de såkaldt scnt-startende markeder, dvs. dem uden nationale tjenester i 16:9-formatet pr. 1. 1. 95. Kommissionen afsatte de begrænsede midler, der kunne tildeles i 50%-kalegorien, til tv-selskaber i medlemsstater, hvor 16:9- markedet fortsat var blokeret, enten på grund af for få tjenester i 16:9-formatet eller fordi tv-selskaberne afventede digitale tjenesters indførelse inden de begyndte at transmittere i 16:9-formatet. Ved handlingsplanens udløb var tv-selskaber i alle medlemsstater blevet involveret. !• inland var den sidste medlemsstat uden tjenester i 16:9-formatet4, men det første finske lv-selskab startede transmissioner efter forslagsindkaldelse 96/1, og liere sluttede sig til efter forslagsindkaldelse 97/1. 1 kraft af de sidste to forslagsindkaldelser kunne nye tjenester finansieres i Italien, Storbritannien, Holland, Belgien og Portugal. Programproduktion Handlingsplanens produktionsdel finansierede 5 633 timer med programmer i 16:9- format gennem forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1. Cirka 80% af disse var nye produktioner og 20% var remasterede 16:9-udgaver af eksisterende programmer. Det jævnt faldende antal timer til remastering (i 1994 udgjorde remastering 40% af de samlede programtimer) indebærer, al flertallet af landene med 50% og 80% finansiering har fokuseret på nye produktioner i stedet for remastering, som typisk benyttes af tv- selskaber, der lige er begyndt at transmittere i bredformatet. Overgangen fra remastering af eksisterende programmer til produktion af nye programmer i 16:9-formatet er et opmuntrende tegn på 16:9-formatets succes og på, at det har vundet indpas hos producenter og tv-selskaber. Luxembourg har intet nationalt tv-selskab, som transmitterer i l6:9-format, men der er adgang til andre landes tjenester i l6:9-format pr. kabel, satellit eller jordstation. Den kraftige vækst i 1996 og 1997 både antallet af forslag og af ansøgere viste desuden i hvor høj grad handlingsplanen har øget ualhængigc europæiske producenters og tv- selskabers opmærksomhed på udviklingen. I Mer forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 søgte producenterne om i alt ca. 46 000 programlimer, mens det tilsvarende antal limer, der blev ansøgt om under de fem foregående forslagsindkaldelser fra 1993 og frem til 1995 androg 43 000. rallene viser, al handlingsplanen har været et signal til den europæiske programproduktionsinduslri om at vågne op og forny sig, og har gjort industrien opmærksom på, at de digitale markeders indførelse måtte forberedes, da de vil kræve et jævnt voksende antal programmer i 16:9-formatet. Del må desuden fremhæves, at de to sidste forslagsindkaldelser finansierede over 3 000 timer af lagerprogrammer, og dermed gav de europæiske av-kataloger et stort skub frem. Av-kalaloger udgør programproduktionsindustriens vigtigste aktiv. 9- DEL A: TRANSMISSION 1. A D M I N I S T R A T I ON AF H A N D L I N G S P L A N EN I den periode, rapporten omhandler, blev der foretaget to fælles forslagsindkaldelser for transmission 97/1. forslagsindkaldelse programproduktion, Transmissionsdelen af disse to indkaldelser gennemgås nedenfor. 96/1 og og Som med forslagsindkaldelse 95/1 og 95/3 kunne tv-selskaber i medlemsstater uden 16:9-tjenester eller med begrænset 16:9-dækning, opnå finansiering til en højere sats - 80% afgrundsatsen pr. time - frem for 50%. I Rådets beslutning afsattes 68 mio. ECU til disse senere startede markeder til tildeling efter den 1. 1. 95. Den faste timesats, som udbetaltes gennem handlingsplanens transmissionsdel, forblev uændret5. 1. 1. Forslagsindkaldelse 96/1 Respons Forlagsindkaldelsen fra februar 19966 resulterede i støtteanmodninger fra tv- selskaberne svarende til 55 500 timers transmission eller næsten 90 mio. ECU. Efterspørgslen var mere ligeligt fordelt end i 1995 mellem tv-selskaber i de senere startende markeder (43%) og i de trækkende markeder (57%). Der var imidlertid tidligere under halvt så mange budgetmidler forslagsindkaldelser, hvor der kunne finansieres op til 21 000 programtimer. Det må endvidere bemærkes, at muligheden for at opnå 80%-dækning reducerede antallet af transmissionstimer, der kunne finansieres, idet hver time koster handlingsplanen mere. til rådighed i forhold til Hovedindholdet i responsen var, at forslag blev 42 transmissionsindkaldelsen ifølge de uafhængige eksterne konsulenter. indsendt, hvoraf ikke kunne antages under to 5 6 Enten 50% eller 80% af taksterne i 4. afsnit af bilaget til Rådets beslutning: 6000 ECU pr. time for de første 50 timer og 2500 ECU pr. time herefter. Jf. bilag A nedenfor. EFT C 26 af 1. 2. 1996, s. 4. lO - H. Ilt af forslagene blev efterfolgciule overfort til programproduktionsdelen i indkaldelsen, et andel kunne ikke antages, fordi det ikke indeholdt nogen af de specificerede oplysninger i indkaldelsen. 23 tv-selskaber, som modtog støtte ved tidligere indkaldelser, søgte igen præcis halvdelen af forslagene blev indsendt af landene under 80%-ordningen der blev i gennemsnit ansøgt om 1 611 timer pr. projekt. Resultaterne af indkaldelse %/l fabel la, Ib og le viser den endelige tildeling af timer efter indkaldelse 96/1. De nye støttemodtagere er angivet med kursiv. Ta hel la HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/I I L6:9-FORMATET ENDELIG Markeder med 50%-ordning Kode Ønsket antal timer Tildelt antal timer Tv-selskab 1. FRANKRIG Multivision FR5 Frankrig I alt 2. TYSKLAND NDR Tyskland i alt 3. NEDERLANDENE NOS Nederlandene i alt 4. SPANIEN Telemadrid Television Valenciana Spanien i alt 5. STORBRITANNIEN BskyB Storbritannien i ait A2 N1 E2 E3 R2 2. 340 2. 340 150 150 804 804 208 276 484 400 400 150 160 100 100 400 400 100 100 200 400 400 I alt 50%-zone 4. 178 1. 250 label lb HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/1 I !6:9-FORMATET ENDELIG Markeder med 80%-ordning Kode Ønsket antal timer Tildelt antal timer Tv-selskab 6. GRÆKENLAND ERT ERT3 Channel Seven X G2 G3 G1 Nethold Hellas - Filmnet G4 Grækenland I alt 7. SVERIGE Sverige I alt 8. ITALIEN Italien i alt 9. IRLAND Irland I alt 10. ØSTRIG Østrig I al 11. FINLAND Finland i alt I alt 80%-zone TV 1000 Syntesia Telenuovo Videolina Nueva Antenna Tre Rete7 Telemontecarlo Telepadova Teleregione Videomusic RTE ORF S1 IT4 IT5 IT9 IT1 IT3 IT6 IT7 IT8 IT2 AIM TV Tampere F1 400 810 2. 375 1. 374 4. 959 3. 168 3. 168 900 1. 620 1. 360 1. 400 2. 702 1. 500 250 120 1. 000 200 200 300 500 1. 200 500 500 50 100 50 200 200 500 200 120 500 10. 852 1. 920 500 500 430 430 170 170 365 365 400 400 170 170 20. 079 4. 555 I3- Tabel le HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/1 I 16:9-FORMATET ENDELIG Samlet tildeling Sammenlagt-24 Projekter (80 % + 50 %) 24. 257 5. 806 Ønsket antal timer Tildelt antal timer De vigtigste aspekter ved ovenstående tildeling var, at Kommissionen finansieringsperiode på to år og medlemsstaternes udvalg enedes om en på grund af et begrænset budget var det kun de nye deltagere, der kunne finansieres under 50%-ordningen, og de Heste af de godkendte projektforslag fik betydeligt mindre i støtte, end de havde anmodet om tv-selskaber fra lande under 80%-ordningen skal behandles godt (83% af de tildelte midler). indkaldelser. Kommissionen ville have Det reducerede budget indebar, at det ikke længere var muligt at fortsætte med at finansiere en række udmærkede transmissionsprojekter, som Hk støtte under tidligere foretrukket at nedskære finansieringen mere gradvist, men der var ikke mange valgmuligheder, så der måtte træffes vanskelige beslutninger i forbindelse med den endelige tildeling. I 1995 havde Kommissionen imidlertid klart tilkendegivet over for medlemsstaternes udvalg, at der ikke ville være megen støtte tilovers til projekter i landene under 50%-ordningen. Ud over finansiering af tre små regionale tv-selskaber i Italien, som også fik støtte under indkaldelse 95/3, modtog yderligere seks italienske tv-selskaber for første gang støtte under indkaldelse 96/1. TV Internazionale og Videomusic - senere omdøbt til TMC 1 og TMC 2 - er nationale kanaler, der kontrolleres af Cecchi Gori- gruppen. De regionale kanaler som f. eks. Nuova Antenna Tre, er meget større end den første gruppe, der modtog støtte under indkaldelse 95/3. 14 l'a grundlag af erfaringerne i andre lande, kunne man have forventet, at det offentlige tv-selskab KAI ville introducere l6:9-transmissioner i Italien. Det var tv-selskaber, der introducerede bredformatet. regionale imidlertid de små Projekterne havde modtaget fordi støtte under Kommissionen mente, at der måtte gøres en begyndelse i Italien, omend symbolsk, som sigtede mod at fremme bredformatet over for andre tv-selskaber i lige så høj grad som mod de regionale seere. Visse italienske Huropa-parlamentsmedlemmer havde udtryk bekymring med hensyn i handlingsplanen7. Det fornuftige i fremgangsmåden ved forslagsindkaldelse 95/3 fremgik af, at to nationale kanaler og flere større regionale tv-selskaber kom ind på 16:9-markedet gennem forslagsindkaldelse 96/1. Italiens manglende deltagelse forslagsindkaldelse 95/3 til lifter forslagsindkaldelse 96/1 blev bredformattransmissioner ligeledes lanceret i Finland, idet et regionalt tv-selskab, TV Tampere, var blandt de udvalgte projekter. 1. 2. ForslagsindkaldeLse 97/1 Respons Det var sidste forslagsindkaldelsc under denne handlingsplan. Forslagsindkaldelsen blev offentliggjort i oktober 1996/, og der kom anmodninger om støtte svarende til 69 247 transmissionstimer eller 120 mio. FCU i støtte. I lovedindholdet i responsen var, at 67 forslag blev indsendt; tre projektforslag blev overført til forslagsindkaldelsens programproduktionsdel 31 tv-selskaber, som modtog støtte ved tidligere indkaldelser, søgte igen italienske tv-selskaber indsendte 32 forslag der blev i gennemsnit anmodet om I 305 timer pr. projekt. Skriniig forespørgsel nr. 2649/95 fra Marin; nr. 2724/95 Ira Podesta, Azzolini, Ligabue, Caligaris og Bonipcrti; nr. 2736/95 fra Tatarella og nr. 2754/95 fra Dcll'Alba. I-FT C 288 af 1. 10. 96, s. 46. - 1 5- Resultater Figur 2a, 2b and 2c viser den endelig tildeling af finansierede timer efter indkaldelse 97/1. De nye støttemodtagere er angivet med kursiv. Tabel 2a HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 Tv-selskab Kode Ønsket antal timer Tildelt antal timer 50%-ordning 1. SPANIEN Spanien i alt 2. PORTUGAL Portugal I alt Euskal Telebista RTVE TV3 de Catalunya TV de Galicia RTP 3. STORBRITANNIEN BBC Storbritannien I alt 4. NEDERLANDENE NOS Nederlandene i alt VTM 5. BELGIEN Belgien i alt I alt 50%-zone 300 1500 495 400 2696 500 600 431 431 1000 1000 148,5 148,5 230 300 230 230 990 450 460 400 400 110 110 36 36 4. 774,6 1. 986 E1 E2 E4 E3 P1 R2 N1 B4 I6- Tabel 2b HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 80%-ordning 6. FINLAND Finland i alt 7. GRÆKENLAND Grækenland 1 alt 8. IRLAND Irland 1 alt 9. ITALIEN Italien i alt 1 alt 80%-zone Tabel 2c Kode Ønsket antal timer Tildelt antal timer Tv-selskab MTV TV-Tampere YLE F2 F1 F4 Nethold Hellas - Filmnet G3 RTE 11 Antenna Tre Veneto Nuova Antenna Tre Telepiu - Omega RAI Telenorba IT 23 IT1 IT 20 IT 12 IT 22 300 190 70 560 968 968 300 300 1100 700 4138 1200 1746 8884 300 130 70 600 150 160 170 170 250 150 300 350 250 1300 10. 712 2. 120 HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION 1 16:9-FORMATET ENDELIG TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 Samlet tildeling Ønsket antal timer Tildelt antal timer Sammenlagte 8 projekter (80 % + 50 %) 15486,6 4. 106 De vigtigste aspekter ved denne tildeling var: Kommissionen finansieringsperiode på to år og medlemsstaternes udvalg enedes om en - I7- el meget begrænset budget på 7,8 mio. LCU, skåret ned Ira 12,5 mio. liCU i 1996 lejlighed i en sidste fællesskabsmidlernes fordeling på medlemsstaterne, som slemmer overens med markedsmulighederne til at sikre en god spredning og baluncc mulighed for især at øge antallet af tjenester i Italien, Spanien, Portugal, og Finland og laneere digitale bredformattjenester i visse lande. Højdepunktet under 80%-ordningen var udbredelsen af 16:9-formatet i Italien og Finland. Del regionale finske tv-selskab TV Tampere havde allerede været blandt de udvalgte selskaber under indkaldelse 96/1. Lanceringen af bredformattjenester fik betydelig omtale i medierne. Ligesom i Italien var dette stærkt medvirkende til at vække de nationale lv-selskabers interesse, nemlig det statslige tv-selskab YLK og dets kommercielle konkurrent MTV. YLL transmitterer i begyndelsen digitale 16:9- programmer pr. satellit, jordbaserede transmissioner startes så snart modtageudstyret er til rådighed. Som følge af det begrænsede budget måtte Kommissionen nøjes med at fokusere på de projekter blandt de 32 italienske projektforslag, som sandsynligvis ville have den største markedsvirkning. Det stod klart, at RAI's og betalingstv-operatøren Telepiu's digitale satellittjenester var vigtige. På tildelingstidspunktet vurderede Kommissionen, at disse ville have mindre virkning på tv-markedet end både analoge og digitale jordbaserede tjenester. Imidlertid vil anbringelsen af en række italienske tv-selskaber på en fælles digital platform skabe synergier, en vifte-effekt, som vil være mere troværdig end individuelle kanalers 16:9-transmissioner. Det vil fremme 16:9-markedet. RAI's transmissioner vil være simultane gratis digitale programmer i forbindelse med dets nationale tjenester. Da yderligere to vigtige regionale tv-selskaber, Telenorba og Antenna Tre Veneto, ligeledes deltager, øges udbuddel af jordbaserede 16:9-tjenester. lov Under 50%-ordningen indeholdt RTVIi's forslag om jordbaserede tjenester i 16:9- formatet en potentielt større markedseffekt end dets tidligere satellittjenester. Som følge af den manglende brug af 16:9-formatet i RTVE's jordbaserede tjenester var der grænser for, hvor langt de regionale tv-selskaber kunne nå på egen hånd. 1 forbindelse med kontraktens lagde Kommissionen stor vægt på indgåelse PR/markedsføring, som havde været en af satellittjenesternes store svagheder. Udvælgelsen af to projekter viste begrænsningerne ved en dogmatisk holdning til forskellen mellem lande med en 50%-ordning og dem med en 80%-ordning. Skønt individuelle tv-selskaber i Portugal og Storbritannien havde været heldige under de 18 første indkaldelser - før der åbnedes op for 80%-ordningen den 1. 1. 959 - var andre tv-selskaber ikke fulgt efter. Indkaldelse 97/1 var derfor sidste mulighed for at fremme de senere startende markeder under 50%-ordningen for at opnå den "spredning og balance", der blev fastlagt i Rådets beslutning. Det statslige portugisiske tv-selskab RTP, indsendte et projektforslag af meget høj kvalitet og af strategisk betydning. De er kun det andet tv-selskab i Portugal, der transmitterer i 16:9-formatet. Kommissionen mente, at det var vigtigt at sætte yderligere gang i dette marked frem for at lægge vægt på. PR. Fra sommeren 1998 planlægger BBC at transmittere digitale satellit- og jordbaserede tjenester. Selskabet har planer om at bruge 30% af den bedste sendetid til transmissioner i bredformatet ét år efter, at det starter digitale transmissioner. BBC vil investere kraftigt i PR, og midler fra handlingsplanen vil styrke indsatsen. 1. 3. Evalueringsmetodologi Evalueringsproceduren i forbindelse med begge indkaldelser var uændret i forhold til tidligere år. Et uvildigt eksternt konsulentfirma bistod med den tekniske vurdering af projekterne. Konsulenterne havde til opgave for det første at vurdere projekternes egnethed i forhold til "kriterierne om projekternes kvalitet", der er opstillet i Rådets afgørelse, for det andet at opstille en prioriteringsrækkefølge for projekterne med særlig vægt på den sandsynlige seerinteresse for programmerne og endelig at påpege eventuelle mangler eller svagheder ved forslagene, så Kommissionen kunne gøre opmærksom på dem under kontraktforhandlinger. De tekniske evalueringer dannede et væsentligt grundlag for udarbejdelsen af Kommissionens forslag til begge indkaldelser. Kriterierne om "spredning og balance" blev imidlertid udelukkende anvendt af Kommissionen inden den udarbejdede sit forslag til udvalget. Medlemsstaternes udvalg havde mulighed for at gennemgå de tekniske konsulenters sammenfattende rapporter. 1. 4. Forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 : videreudbygning af tidligere aktiviteter Ligesom i de foregående rapporter illustrerer oversigtskortene nedenfor 16:9- tjenesternes gradvise udbredelse i Europa siden handlingsplanens iværksættelse. Oversigtskortene er opdateret, så de inkluderer resultaterne af forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1. Formatet er ændret, så hvert oversigtskort viser resultaterne af forslagsindkaldelserne på årsbasis frem for samlet. På grund af det store antal tv- selskaber, der har modtaget støtte gennem handlingsplanen i de sidste fire år, kan de ikke angives på ét kort. Når tv-selskaber, der er udvalgt under forslagsindkaldelse 97/1, indleder transmissioner, vil handlingsplanen have hjulpet 63 tv-selskaber i alle femten medlemsstater med bredformattransmissioner. Jf. artikel 2, stk. 5 i Rådets beslutning nr. 93/424/EEC af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indførelsen af avancerede tv-tjenester i Europa. - 1 9- Figur 1 Figur 2 - 2 0- Figur 3 Action Plan Broadcasting Calls 95/1 & 95/3 I I National Regional I Pan European Figur 4 Action Plan Broadcasting Call 96/1 I I National Regional MlNMMDI -21 Figur 5 Action Plan Broadcasting Call 97/1 I I National in Regional RTC iTvoxaaibk EuilalTtttftM RTVC TYJdaGftNol RTP MARKKDSKFFKKI 2. 1. Salg af tv-apparater i 16:9-format Det fremgår af 1995-rapporten, at der er nær sammenhæng mellem det samlede salg tv-apparater i bredformat og transmissionstimer i 16:9-formatet10. Rapporten af viser desuden, at hovedmarkederne for 16:9-formatct er de tidligst-startende eller såkaldt pionérmarkeder, nemlig Frankrig, Tyskland og Benelux. Tabel 3 viser, at disse lande fortsat er de førende lande for 16:9-formatet i Huropa og at den kritiske masse er mindst 1,7 millioner apparater. Disse tal er konservative, idet andre skøn anslår den kritiske masse a C tv-apparater i 16:9-formatel til op mod 2,4 mio. apparater". Ifølge foreløbige skøn vil salget i Europa nå op på mindst 3,5 mio. om året i 2000. 10 Jf. KOM(96) 346 endelig udg. , især tabel 4, s. 16. Advanced Television Markets, Oktober 1997. Strategi-analytikere anslår 2,2 mio. De europæiske skøn inkluderer sandsynligvis markeder uden For HU som f. eks. de 150 000 appparater, der er afsati Schweiz. SBS indledte PAL Plus transmissioner i 16:9 samtidig med de tyske tv-selskaber. Mange tyske satellit-transmissioner har virket fremmende på det schweiziske l6:9-marked. 22 Uden loi pionérmaikederne anslår l*A(T,M, ;il salget vil blive fordoblet i 1997 i de llesle al de senere slarlende markeder, selv om udgangspunktet er megel la vi. I Sloibrilannieii reviderede producenterne deres salgseslimaler kraftigt opad lil 70 000 apparatet elle« al I WC meddelte, al man ville transmittere digitalt tv i lo:()-!oimal. a IH I 3 OVERSIGT OVER UDVIKLINGEN I SALGET AF TV-APPARATER 116:91 EU 1992 -1997 (stk. salg 1992-6; 1997 skøn) Land 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S A M L ET Benelux Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenl. Irland Italien Portugal Spanien Sverige Bngland 700 4000 8000 19000 31,700 10000 10000 30000 148000 190000 388,000 7000 10000 3000 0 8000 1000 15000 2000 15000 45000 85000 85000 135000 200000 12000 20000 20000 75000 145000 225000 43,000 3,000 565,000 497,000 6,000 3,000 53,300 18,000 53,500 14,500 0 6300 1000 4500 2000 1000 4000 2000 13000 26000 3000 12000 16000 25000 500 2000 1000 4200 25000 70000 107,200 5000 1000 4000 2000 3000 3000 1000 4000 1000 3000 alt 29000 91000 134700 220500 507000 801000 1,783,200 Kilde: l'M'l'M 2. 2. Indførelsen af digitale tv-tjenester oj» 16:9 - første fase I december 1997 var over 200 digitale tv-tjenester allerede operative i Muropa. "Dekoder-befolkningen" havde rundet de to millioner enheder ifølge tv- selskabernes bedste skøn, heraf var de 1,75 mio. udlejningsdekodere. 23- Den 17. april 1996 introducerede Canal Plus som det første europæiske tv- selskab digitale tv-tjenester. Frankrig tegnede sig i december 1997 for ca. halvdelen af den kritiske masse af digitale dekodere, som var fordelt på tre konkurrerende tjenesteudbydere, Canal Satellite Numérique, TPS og ABSat. Det franske udbud af digitale tjenester ("vifter") omfattede fra starten digitale tjenester, lul af de franske tjenesteudbydere har konstateret, at 25% af abonnenterne ser digitalt tv på bredformatapparater. sammenhæng overlapning mellem viser den betydelige Denne forbrugerprofilen første købere af for betalingstv-abonnenler og de bredformatapparater. Forbindelsen mellem betalings-tv og 16:9-formatet finder man ikke blot i Frankrig. I et udkast til en handlingsplan, som blev forelagt til markedsundersøgelser, der viste, at dens abonnenter havde tendens til at være på forkanten med hensyn til brug af nye teknologiske produkter, og var pionerer med hensyn til at have computere i hjemmet og abonnere på Internettet. for nogle år siden, henviste en betal ingstv-operatør Uanset den kraftige støtte fra offentlige tv-selskaber til bredformatet, konstaterer Kommissionen med tilfredshed forbindelsen mellem betalings-tv og 16:9. I handlingsplanens første faser var Kommissionen bekymret for, at betalingstv-selskabernes lavere seerantal betød, at det ikke var så rentabel en måde, at fremme anvendelsen af 16:9 som tv-selskaber med gratis udsendelser, der har Here seere. Støtte til betalings-tv har imidlertid vist sig at lakket være være en meget målrettet måde at fremme bredformatet, handlingsplanen har betalingstv-operatører i en række lande både kunnet afprøve bredformatets kommercielle tiltrækningskraft gennem deres etablerede analoge tjenester og medvirke til at opbygge en kritisk masse af 16:9-apparater blandt deres abonnenter, som efterfølgende modtog digitale tjenester. De tidlige resultater fra det franske marked for digitale tv-tjenester styrker ligeledes hele filosofien bag handlingsplanen: opbygge en kritiske masse af tv-apparater i 16:9-format forud for indførelsen af digitale tjenester, og uafhængigt af transmissionsstandarden. 1 handlingsplanens indledende fase brugte franske tv-selskaber den nu forældede D2-MAC-standard til 16:9- transmissioner12. Franskmænd, som købte bredformatapparater har også kunnet nyde godt af de mange timers analoge "letterbox" transmissioner i 4:3- format på de jordbaserede kanaler, idet 16:9 kan udvide disse transmissioner, 12 Forbrugerne investerede aldrig særlig meget i D2-MAC, da betalingstv- og kabeltv-operatørerne udlejede de fleste af dekoderne, med henblik på at ombytte dem med digitale dekodere, når digitale tjenester blev indført. - 2 4- så de fylder skærmen. Det at der var bredlbrmatnpparater til rådighed, omdannede "letterbox"-udsendelserne til en yderligere reklame for 16:9". første til at indføre digitale Da man hele tiden var klar over, at del var betalingstv-operatørerne, der ville tv-tjenester14 via kabel- og være de satelliltransmission, var det vigtigt, at der allerede fandtes tv-apparater i 16:9- format i husholdningerne. Betalings-tv er pr. definition et erhverv, der baserer sig på tilføje dekodere til eksisterende tv-apparater15. Hvis ikke der allerede var 16:9-apparater på markedet er det ikke sikkert, at de fleste betalingstv- operatører ville have inkluderet transmissioner i 16:9-format, som ville øge kravene til og risiciene ved at lancere digital-tv. Frfaringer fra den første tid med et marked for digitale tjenester antyder således, at handlingsplanen i betydelig grad har medvirket til, at europæiske husholdninger fik l6:9-apparater, så de kunne udnytte den første bølge af digitale tv-tjenester, som udbyderne af betalings-tv lancerede. Tjenesterne er kendetegnet ved mange filmudsendelser, som er særligt velegnet til 16:9- formatet. Nogle af de mange ressourcer, der blev anvendt til at fremme digitalt tv og støtte dekodere, er ligeledes gået til bredformatet. 3. FKKMTIIXSI UN« K; TKRNK FOR 16:9 3. 1. Anden fase af digitalt tv og 16:9 Hvis første fase af digitale tv-tjenester er blevet trukket af betalingstv- operatørerne, som benytter kabel- og satellittransmissioner, så vil næste fase være præget af gratis jordbaserede transmissioner i 1998. Storbritannien og de nordiske lande fører an. Det britiske marked er især vigtigt for udbredelsen af 16:9-formatet, da det er det sidste af de tre store drivende markeder, som introducer bredformatet. Frankrig, Tyskland og Storbritannien er de største, rigeste og mest dynamiske markeder for forbrugerelektronik. Tor at opnå succes i Europa skal alle nye forbrugereleklronikprodukter være godt etablerede på alle tre markeder. Skønt Channel 4, S4C og Granada udbød analoge 16:9-tjenester, mente de Heste britiske tv-selskaber, at ulemperne ved tidligere analoge transmissioner i 13 Bemærk at PAL og SECAM "letterbox" transmissioner ikke har kunnet modtage støtte under handlingsplanen, da de ikke opfylder kvalitetskravene i artikel 5, stk. I, afsnit iv, i handlingsplanens gennemførelsesprocedurer, som er anført i beslutningens tekniske bilag. 14 DVB-specifikationerne til digitale kabel- og satellittransmissioner var til rådighed inden det mere komplekse jordbaserede digital-tv system blev defineret. 15 Betalingstv-selskabernes dekodere indeholder som regel både den nødvendige teknik til betinget adgang og dekodning, samt elektronikken til at modtage digitale eller analoge transmissioner. - 2 5- bredformat var større en fordelene ved at fremme markedet for 16:9-apparater inden digital-tv var til rådighed16. De foretrak at vente til digitale tjenester blev indført i 1998. Beslutningen forhindrede opbyggelse af et marked for 16:9-apparater på et tidligere tidspunkt. Da BBC i 1997 meddelte, at 30% af programmerne ville blive transmitteret i 16:9-formatet inden for et år efter indførelsen af digitale tjenester, kom der omgående gang i salgel af 16:9-apparater, og 1997-salget skønnes at nå op på 70 000 tv-apparater. Det står klart, at BBC\s 16:9-transmissioner får strategisk betydning for bredformatets udbredelse i Storbritannien. Andre tv-selskaber har hidtil ikke sat lal på deres transmissioner i delte format. Da Storbritannien er et af de tre store markeder, der trækker salget af i liuropa, lykkedes del tv-selskaberne at overbevise forbrugerelektronik producenterne om, al fuldt digitale 16:9-apparater skulle udbydes. Disse apparater ventes introduceret på markedet i løbet af 1998 samtidig med, at digitale tjenester startes op. De digitale tv-apparater vil også blive udbudt på de skandinaviske markeder. Del er klart, at når der ikke allerede er en rentabel kritisk masse af 16:9-apparater på markedet, er det afgørende, at der er digitale 16:9-apparater til rådighed fra første dag med digitale tjenester. Kommissionen vil undersøge forbindelsen mellem 16:9 og digital-tv i forbindelse den endelige evaluering af handlingsplanen, som forventes offentliggjort i 1999, når handlingsplanen er fuldført17. I den forbindelse skal man bl. a. se nærmere på, hvorledes de enkelte tv-selskaber har introduceret 16:9-lransmissioner. Det må i mellemtiden bemærkes, at digital jordbaseret transmission i bredformal også indeholder et betydeligt støtteelement, fordi medlemsstaterne gratis stiller yderligere frekvensspeklrum til rådighed for jordbaserede tv- selskaber til transmission af digitale tjenester. Jordbaseret radiofrekvens spektrum er en kostbar ressource. Den ekstra kapacitet stilles til rådighed midlertidigt for at øge analog-til-digital migrationen og genvinde analogt frekvensspektrum. 3. 2. Digital Versatile Disk "Letterbox"-udgaver af film har i flere år kunnet fås på VHS-kassetter, men billedkvaliteten er ikke særlig god, når billedet er blevet udvidet til at fylde en bredskærm. Lanceringen af Digital Versatile Disk (DVD) i Europa i foråret 1997 vil yderligere fremme 16:9-formatet. Mange video-udgivere vil 16 De Heste britiske tv-selskaber mener, at PAL Plus-lransmissionsstandardcn er uegnet til Storbritannien fordi det frembringer et "letterbox" billede på 4:3-skærme. Britiske seere er ikke vant til "letterbox", i modsætning til de fleste seere på det europæiske kontinent. 17 Der fordeles ikke flere midler efter forslagsindkaldelse 97/1. Aftaler undertegnet i 1997 udløber først ultimo 1998. - 2 6- inkludere en filmudgave i 4:3-format på den ene side af DVD'en og en 16:9- udgave på den anden. Handlingsplanen har muligvis medvirket hertil, da det ikke ville tjene noget formål at inkludere 16:9-udgaven med mindre husholdningerne havde tv-apparater, der kunne afspille den. Udbuddet af DVIVer betyder, al forbrugerne kan anskaffe el digitalt medium af høj kvalitet, så de kan opbygge deres egne samlinger af film og tv- programmer i 16:9. 3. 3. Fodboldverdensmesterskabcr i 16:9 Ved Kommissionens beslutninger tildelte Kommissionen i alt 1,4 mio. HCU til et fransk tv-konsortium TVRS, som producerer programmer for FIFA19. Støtten er et fællesskabsbidrag til de ekstra omkostninger ved sideløbende 16:9-produktioner, så billeder i 16:9- format kan stilles til rådighed for europæiske tv-selskaber20. fra april og juli 199718 blev forelagt indstillede, da Kommissionen og medlemsstaternes udvalg var positivt projektet EACEM. Verdensmesterskaberne i fodbold har altid virket fremmende på salget af nye forbrugcrelektronikprodukter. Derfor var producenterne villige til at investere store summer i forbindelse med verdensmesterskabet. producentsammenslutningen i salgsfremmende for 6:9-apparater foranstaltninger af i seks medlemsstater21 har allerede accepteret at bringe Tv-selskaber transmissioner, og andre ventes at støde til, når verdensmesterskaberne starter. 3. 4. Internationale sammenligninger Det japanske marked er meget stærkt, idet der i 1996 blev solgt 5,5 millioner 16:9-apparater og over 6 millioner skønnet for 1997, dvs. over 50% af det 18 Beslutning H/97/456 - C(97)906 - 1. 04. 97 og B/97/1216 - C(97)2065 - 1. 07. 97 til budgetpost bemærkninger 10 Denne aktivitet kunne ikke finansieres under handlingsplanens programproduktionsdcl. I 1997- budgettets anfører budgetmyndigheden: "Denne bevilling skal dække udgifter til produktion og konversion til 16:9- format af programmer, der udsendes flere gange (long stock programmes) med undtagelse af programmer, der i princippet kun skal udsendes én gang, som f. eks. nyhedsudsendelser, sportsudsendelser og tv-serier. " (EFT I, 44 af 14. 2. 97, s. 802) Europa-Parlamentets Udvalg om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier havde tidligere udtrykt bekymring for, at B3-20I3 støttede sportsudsendelser gennem en budgetpost til kultur. programproduktion, B3-20I3 om 20 16:9- og 4:3-produktion kan integreres, men tv-selskaber uden for Europa frygtede, at det kunne påvirke kvaliteten af 4:3-transmissionerne, og ville ikke acceptere at man kombinerede 4:3 og 16:9- optagelserne. EACEM oplyser, at transmissionerne i l6:9-formatet imidlertid vil blive udsendt i Brasilien og Canada. 21 Danmark, Frankrig, Grækenland, Italien, Spanien, Storbritannien. - 2 7- samlede salg af tv-apparater22. Som anført i 1994-rapporten kontrollerer tv- producenterne de fleste detailsalgssteder i Japan23 De har gradvist kunnet trække 4:3-formatet tilbage, inden udviklingen af 16:9-transmissioner. Nogle tv-apparater kan konvertere NHK's analoge HDTV-transmissioner. Det har også hjulpet, at mange videospil nu er i "letterbox"-format. Flere DVD'er er allerede lanceret i Japan. I USA forbereder producenter og tv-selskaber introduktionen af HDTV- tjenester ved udgangen af 199824, hvormed USA slutter sig til det digitale selskab. Udviklingen betyder større udbud af 16:9-programmer og lavere produktionsomkostninger til den nødvendige storskærmsteknologi for HDTV. Hvis ikke der kan benyttes store skærme til at vise realismen i og effekten af HDTV, byder det ikke på synderlige fordele i forhold til 16:9-formatet i standard resolution på almindelige tv-skærme (<100 cm diagonalt). Som et stort ensproget marked egner det amerikanske marked sig bedre til at føre an med indførelsen af HDTV-tjenester end Europas mindre og opsplittede transmissionsmarkeder, da der kan opnås stordriftsfordele for den nye storskærmsteknologi på et tidligere tidspunkt. 3. 5. Handlingsplanen takker af Kommissionen har ikke foreslået en ny handlingsplan, og det må ses som et udtryk for tillid til bredformatets kommercielle muligheder. Nu hvor bredformatet findes i husholdningerne er det ikke længere blot en interessant teknisk mulighed men en del af markedet, og ikke bare i Europa men også i Japan og snart i USA. Både i den halvvejsrapport25, som uafhængige konsulenter udarbejdede i 1995/6, samt på konferencen, som Kommissionen organiserede i september 199626, blev det anbefalet at forlænge handlingsplanen, så der kunne opnås den kritiske masse af 16:9-transmissionstjenester, som anføres i Rådets beslutning. Den kritiske masse var imidlertid kun et vejledende mål, ikke et middel i sig selv, og den blev heller ikke defineret. Målet var at "bidrage til, at modtagerudstyr i 16:9-format kan trænge igennem på markedet". Med en installeret base på ca. 2 mio. tv-apparater i 16:9-format, mente Kommissionen 22 Kilde: nyhedsbrevet Advanced Television Markets ibid. 23 KOM(95) 263 endelig udg. af 16. 06. 1995, s. 26 afsnit 3. 2. 24 HDTV bruger 16:9-bredskærmsformatet, men har en højere bit-rate for at kunne fremstille kvalitetsbilleder på storskærme, som således øger virkingen og realismen. 25 Review of Action-Plan for Advanced Television Services, december 1996, endelig rapport, Coopers & Lybrand og Convergent Decisions Group. 26 Reshaping Television for the Information Society, Bruxelles, 26. september 1996. - 2 8- at markedet havde gjort betydelige fremskridt siden halvvejsrapporten og konferencen. Nu hvor bredskærmsformatet er på markedet, kan de magtfulde markedskræfter bag digitalt tv fastholde det langt mere effektivt end offentlige støtteordninger. Faktisk har tv-selskaber, der planlægger at transmittere jordbaserede digitale tjenester i 16:9 nydt godt af et endnu mere værdifuldt støtteelement end handlingsplanen nogensinde har kunnet tilbyde, nemlig frit radiofrekvensspektrum. En forlænget handlingsplan ville således ikke længere fungere som katalysator for udbredelsen af det nye format. Der var risiko for, at endnu en periode med offentlig finansiering ville have skabt en afhængighedskultur ved at tiltrække "støtte-jægere", som kunne give 16:9-formatet et dårligt ry i erhvervskredse. Under hensyn til EU's budgetbegrænsninger og en øget risiko for forvridning af markedet ved fortsat at yde støtte i et vækstmarked, ville en forlængelse ikke have været tilstrækkelig rentabel og ville være mere risikobetonet. Rollen vil være udspillet, når transmissionsaftalerne under forslagsindkaldelse 97/1 udløber i december 1998. som katalysator Tv-selskaberne vil blive tvunget af konvergensen og konkurrencen fra nye interaktive tjenester til i fremtiden at ændre seernes tv-oplevelse mere gennemgribende, end de har gjort over de sidste 30 år. Tv skal nu konkurrere med pc'eren. Flere amerikanske computerproducenter har allerede planer om at lancere pc'ere med 16:9-skærme, så de kan modtage digitalt tv og vise DVD'ere. Konvergens vil derfor fremskynde bredformatets fremmarch ikke blot inden for tv-mediet men også inden for de nye tjenester, der udbydes. -29- DEL B: PRODUKTION 4. INDLEDNING 4. 1. Handlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor Formålet med handlingsplanen, et fællesskabsinstrument af fire års varighed (juli 1993-juli 1997), var at fremme udviklingen på markedet for avancerede tv-tjenester. Når udviklingen på dette marked fremmes på europæisk plan, vil den audiovisuelle industri blive tilskyndet til at modernisere sig og til at imødegå fremtiden på en effektiv og koordineret måde. De avancerede tv-tjenester udsendes nu i 16/9-formatet, som der er enighed om at anvende i Europa. 16/9-formatet har to store fordele. Den første er af teknisk art: formatet er neutralt i forhold til de forskellige transmissionsstandarder og virker derfor fremmende for overgangen fra analogt til digitalt tv. Den anden fordel er af kommerciel og æstetisk art: panoramaformatet er mere seervenligt og skaber en tilnærmelse mellem tv og biograf. Den effekt, der søgtes opnået gennem handlingsplanen, var at få opbygget en kritisk masse af avancerede tv-tjenester, som skulle gøre det muligt at fa udbredt disse tjenester på europæisk plan. Handlingsplanenes strategi herfor byggede på at tilgodese interesserne hos alle aktører inden for den audiovisuelle sektor. Da tv- spredningens hovedaktører er tv-selskaberne og programproducenterne, var handlingsplanen orienteret i begge retninger, idet den søgte at fremme både udbuddet af og efterspørgslen efter 16/9-programmer i EU på en koordineret og effektiv måde. Handlingsplanen gav således de europæiske tv-selskaber og producenter mulighed for at opnå en supplerende finansiering til dækning af meromkostningerne i forbindelse med 16/9-formatet, eftersom udsendelse og produktion i 16/9 kræver store investeringer med hensyn til både kapital og materiel. 4. 2. Markedet for 16/9-format Markedet for 16/9 omfatter foruden transmissionstjenesterne udstyr til professionelt og privat brug, som er tilpasset dette format. Etableringen af transmissionstjenester i 16/9-formatet på europæisk plan tilskynder til investering og medfører en modernisering af tv-selskabernes professionelle udstyr og af de virksomheder, der producerer og udlejer produktionsmateriel, dvs. en modernisering, som er nødvendig for den audiovisuelle industris konkurrenceevne. Handlingsplanen har således haft følgevirkninger for sektoren som helhed. lo -31 4. 3. Handlingsplanen - en integrerende del af EU's audiovisuelle politik EU's medvirken, i forståelse med de økonomiske aktører, til at skabe en kritisk masse af 16/9-tjenester, gør det muligt at orientere den europæiske programindustri mod fremtiden. Produktion i 16/9-formatet er en garanti for den tekniske kvalitet. En konstant tilskyndelse af den europæiske programproduktion til at anvende produktionsmedier, som er kompatible med 16/9-formatet, er en strategisk indsats på europæisk plan for at skabe programkataloger med lang levetid. De audiovisuelle kataloger er grundlaget for enhver strategi og en indtægtskilde for branchen. De kan siges at være industriens kapital. Katalogerne består af programmer med lang levetid, som kan udsendes flere gange og cirkulere på andre rettet mod markeder end deres oprindelsesmarked. Handlingsplanen er programindustrien og udgør derfor en integrerende del af EU's audiovisuelle politik, som tager sigte på at øge programindustriens kapacitet og udbygge dens europæiske dimension. Handlingsplanens metode skal ses på baggrund af disse overvejelser. Under handlingsplanens programdel kunne der foretages en samfinansiering med producenterne selv og med de økonomiske aktører, som investerer i 16/9-projekter, dels af merudgiften i forbindelse med produktion af nye programmer i 16/9-format, dels af "remastering" (konvertering) af programmer, der allerede er produceret i andre formater, for at gøre dem kompatible med 16/9-formatet. Samfinansieringen udgjorde 50% eller 80% af de ekstra omkostninger beregnet på grundlag af faste beløb pr. transmissionstime. 4. 4. Handlingsplanens dækningsområde Gennem indkaldelser af forslag blev de europæiske producenter opfordret til at indsende ansøgninger om støtte til nye produktioner og/eller remastering. Ved udvælgelsen anvendtes følgende kriterier: producenten skulle være etableret i en af EU's medlemsstater; producenten skulle kunne dokumentere, at det pågældende program ville blive udsendt i 16/9-format af et organ, der er etableret i EU; ekstraomkostningerne producenten finansieredes med supplerende midler fra andre kilder end handlingsplanen. skulle kunne dokumentere, at Hvis der var for mange ansøgninger i forhold til de budgetmæssige muligheder, anvendtes en række kriterier til prioritering af projekterne. Der blev ikke foretaget nogen kvalitativ vurdering af programmernes indhold, men følgende projekter blev prioriteret højest: programmer med lang levetid; projekter forelagt af uafhængige producenter; 32 projekter fra medlemsstater med begrænset produktionskapacitet eller med et lille sprogområde; projekter, hvor de supplerende nudler udelukkende slammede fra okonomiske aktorer. Hvor der var tale om remastering af eksisterende programmer, blev programmer af europæisk oprindelse prioriteret højest. 5. IIANI>UN<;SIM,ANKN KOR 16/9-FOKMAT FRA 1993-1997 I dette kapitel omtales de vigtigste begivenheder i forbindelse med handlingsplanen i 1996 og første halvdel af 1997 samt udviklingen i EU-programmet, som er særlig interessant at iagttage, efter at programmet har fungeret i 4 år. 5. 1. Samlede resultater udtrykt i ECU og timer: Siden handlingsplanens iværksættelse har der været syv indkaldelser af forslag, 1 i 1993, 2 i 1994, 2 i 1995, 1 i 1996 og I i 1997. Budgetterne for indkaldelserne har været forskellige. De var først sligende indtil den anden indkaldelse i 1994 og derefter faldende indtil anden indkaldelse i 1995. Budgettet for indkaldelsen i 1996 var let stigende, medens 1997-budgettet igen faldt. Fra juli 1993 til 30. juni 1997 blev der i all ydet 116,2 mio. ECU til europæiske producenter til produktion eller remastering af programmer i 16/9-format. 33 Disse 116,2 mio. ECU blev anvendt til medfinansiering af 25 422 programtimer i 16/9-format: 105,2 mio. ECU anvendtes til medfinansiering af nye programmer af en varighed af 16 856 timer, og 11 mio. ECU anvendtes til medfinansiering af remastering af i alt 8 565 programtimer. 5. 2. Modtagne forslag (produktions- og remasteringprojekter) Antallet af modtagne forslag Antallet af modtagne forslag har ligget relativt stabilt på omkring 1 000 ved hver indkaldelse med en tydeligt stigende tendens fra indkaldelse 2/95. Det mindste antal forslag, som blev modtaget (732), var i forbindelse med indkaldelse 1/94, hvilket skyldtes, at begyndelseseffekten gjorde sig gældende ved den første indkaldelse under handlingsplanen (1/93), samtidig med at denne indkaldelse tiltrak størstedelen af de projekter, der var under udarbejdelse. Man skulle frem til indkaldelse 2/94, indsendte et stort antal nye ansøgninger om førend producenterne produktionsstøtte. Indkaldelserne i 1996 og 1997 gav anledning til det største antal ansøgninger siden handlingsplanens iværksættelse med henholdsvis 1 350 og 1 580 forslag. igen Indkaldelse 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Modtagne forslag 944 732 1. 113 970 1. 116 1. 350 1. 580 Stigning i antallet af programtimer, hvortil der er ansøgt om støtte under handlingsplanen Siden iværksættelsen af handlingsplanen er det antal programmer, der er ansøgt om støtte til under handlingsplanen, steget betydeligt, hvilket fremgår af nedenstående tabel: Indkaldelse 1/93 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Foreslåede antal timer 7. 500 8. 000 10. 356 16. 392 10. 735 22. 350 24. 012 Ansøgningerne i forbindelse med de to første indkaldelser (1993 og primo 1994) vedrørte hver omkring 8 000 programtimer, og ult. 1994 nåede tallet op på 10 300 timer. Primo 1995 opnåedes en ny rekord, idet ansøgningerne vedrørte i alt 16 400 timer. For hele 1995 blev der ansøgt om 27 127 timer mod 18 356 timer for 1994. Der var massiv interesse for indkaldelse 1/96 og 1/97 med henholdsvis 22 350 og 24 012 ansøgninger. -34 Betydelig stigning i antallet af forslag I lohel af handlingsplanens lo første år blev antallet af ansøgere (redoblet. Ultimo |9*M og efter tre indkaldelser stabiliserede tallet sig på et gennemsnit af ea. 200 ansøgere pr. indkaldelse. Del samlede antal forslag steg derefter drastisk ved de sidste lo indkaldelser, og nåede helt op på 421 ved indkaldelse 1/97. Den til denne store stigning har sandsynligvis været, at væsentligste årsag handlingsplanen på dette tidspunkt var velkendt, og at man i miljøet vidste, at planen var ved at nå sin afslutning. Indkaldelse Anlal ansiMjere 5. 3. Støttemodtagerne to store kategorier af producenter, der har modtaget støtte under De handlingsplanen, er ualhængige producenter og tv-selskaber. Nedenstående tabel viser, hvorledes budgetmidlerne er fordelt på disse kategorier, samt deres respektive andel af produktionen af nye 16/9-programmer. 1993 1994 1994 1995 1995 1996 199 Indkaldelse i/w 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 I/97II W il 1'v-selskaher 0. 56 0,62 0,5 0,55 0,56 0. 52 0,55 Producenter 0,44 03* 0,5 0,45 0,44 0,48 0,451 v-setakaber 0,63 0,78 0,55 0,73 0. 73 0. 72 0,76 Producenter 0,37* O. H. , 0,45 0,27 Q£7 35 5. 3. 1. Samlet analyse Siden programmets iværksættelse er EU-midlerne blevet ligeligt fordelt mellem tv-selskaber og uafhængige producenter. Fra 1993 til 1997 er gennemsnitlig 55% af midlerne gået til tv-selskaber og 45% til uafhængige producenter, medens 69% af timerne er tildelt tv-selskaberne og 31% de uafhængige producenter. I forbindelse med disse procenter skal det bemærkes, at tv-selskabernes ansøgninger om timer hovedsagelig omfatter remastering og studie- og sportstransmissioner, hvor prisen pr. time, som ligger til grund for beregningen af EU-støtten, er meget lavere end for de øvrige programkategorier. De uafhængige producenter ansøger til gengæld hovedsagelig om støtte til programmer med lang levetid, hvor timeprisen er langt højere. Ovenstående tabel viser udviklingen i handlingsplanens forskellige etaper: 1993-1994 - Igangsætning af de første 16/9-tjenester, som er samfinansieret med 50% af ekstraomkostningerne: Ved den første indkaldelse af forslag (1/93) tegnede tv-selskaberne sig for 56% af budgetmidlerne og for 63% af programtimerne. Pionererne inden for transmissioner i 16/9-format var allerede parate, og denne første indkaldelse faldt sammen med lanceringen af de første 16/9-tjenester, hvor tv-selskaberne havde et umiddelbart behov for programmer i formatet. På trods af det beskedne antal uafhængige producenter, som indgav ansøgninger (60), var der tale om meget ambitiøse programmer i timemæssig henseende, hvilket er grunden til, at de tegner sig for 37% af programtimerne. Indkaldelse 1/94 afspejler den øgede anvendelse af de nye 16/9-tjenester. Tv- selskaberne øgede bestræbelserne for at styrke deres stationers identitet og fik brug for en meget stor mængde programmer for at kunne udfylde programfladerne. Denne indkaldelse var derfor domineret af tv-selskaberne, som tegnede sig for 78% af programtimerne i deres forsøg på at trænge igennem med 16/9-tjenesterne. Budgettet steg med 67% (19,4 mio. ECU over for 11,6 mio. ved den første indkaldelse), og dermed blev det muligt for i alt 128 producenter (68 mere end ved den tidligere indkaldelse) at blive repræsenteret på 16/9-markedet. Ultimo 1994 - Stor tilgang af uafhængige producenter på 16/9-markedet Indkaldelse 2/94, som havde det største budget af alle forslagsindkaldelserne, betegner et vendepunkt i handlingsplanens gennemførelse. Det var ved denne lejlighed, at de uafhængige producenter i stort antal indfandt sig på 16/9- markedet. Der var i alt 220 producenter (dvs. 92 flere end ved den foregående indkaldelse), som tegnede sig for 45% af programtimerne, hvilket er den højeste procent for samtlige indkaldelser. Tv-selskaberne og de uafhængige producenter deltes således ligeligt om budgetmidlerne. Denne indkaldelse var den første, der viste, at der fandtes et reelt pionermarked for de europæiske 16/9-tjenester. - 3 6- 1995/% - Igangsætning af 16/9-tjeneslerpå markeder med langsom udvikling (samlinansieret med 80% af ekstraomkostningerne) På grund af den forskellige økonomiske og teknologiske udvikling på tv- spredningsområdet i de forskellige medlemsstater og dermed mangelen på ansøgninger fra visse af landene, har handlingsplanen ikke fra begyndelsen kunne dække hele EU-områdct på en ensartet måde. Men formålet var, at 16/9-formatet på længere sigt skulle udbredes i hele EU. I denne forbindelse var der i Rådets afgørelse forudset en budgetreserve, som stod til rådighed fra 1. 1. 1995 for "markeder, der ikke betjenes fuldt ud i de første faser af handlingsplanens gennemførelse'^^ Støttegraden på disse markeder har været højere end på pionermarkederne: EU-midlerne kunne således dække maksimalt 80% af ekstraomkostningerne ved produktion og remastering. Indkaldelse 1/95 var den første, hvor 80%-reglen blev anvendt. Modtagerlandene var Italien, Danmark, Grækenland, Irland, Luxembourg, Sverige, Østrig og Finland. Indkaldelse 1/95 gjorde det således muligt for producenterne på disse markeder at introducere i 16/9-formatet. For denne indkaldelses vedkommende blev midlerne igen stort set ligeligt fordelt mellem tv-selskaber og producenter. Tv-selskaberne tegnede sig for 73% af programtimerne. Antallet af tv-selskaber, der ansøgte, steg fra 20 til 42 i løbet af 1995. Denne nye bølge af tv-selskaber, som påbegyndte transmission i 16/9-formatet, medførte et stort behov for programmer. Det meget store antal timer, der ansøgtes om ved denne indkaldelse (16 392 timer, dvs. 60% mere end ved den foregående indkaldelse), vidner om de nye tjenesters meget store behov for programmer til de nye markeder. Ved indkaldelse 2/95 blev 56% af EU-støtlen tildelt tv-selskaberne. Fordelingen af limer var den samme som ved den foregående indkaldelse: 73% af timerne for nye programmer blev tildelt tv-selskaberne og 27% de ualhængige producenter. Ved indkaldelse 1/96 var den finansielle støtte meget jævnt fordelt: 52% af støtten tildeltes tv-selskaber og 48% ualhængige producenter. Derimod viser fordelingen af produktionslinier, at tv-selskaberne er langt foran de ualhængige producenter (henholdsvis 72% og 28%). Dette resultat svarer til de tidligere indkaldelser. 27 12. betragtning. -37 1997 - Den seneste indkaldelse Indkaldelse 1/97 gav anledning til del største antal ansøgninger overhovedet (1 580) med anmodning om i all 75 mio. ECU. 55% af de disponible midler (9,5 mio. ECU) blev fordelt på lv-stalionei og 45% på ualhængige producenter. Dette svarer til gennemsnittet ved de tidligere indkaldelser. Hvad angår antallet af programlimer i forbindelse med indkaldelse 1/97, tegnede tv- stationerne sig for 76% af det samlede antal timer. 5. 3. 2. De uafhængige producenter Producenternes forskelligartethed afspejler forskelligartetheden inden for det europæiske audiovisuelle miljø. lin række -af de store navne inden for producentmiljøct optrådte regelmæssigt, og det samme gjaldt en række yngre producenter, som er interesseret i 16/9-formatet. Efter handlingsplanens ikrafttrædelse er der dannet en kerne af pionerer, som producerer i formatet. Over en fjerdedel af de ansøgte timer med nye produktioner under indkaldelse 1/95 stammede fra producenter, som havde svaret på indkaldelserne siden begyndelsen. Antallet af producenter, som ansøgte om støtte under handlingsplanen, var i konstant stigning: de repræsenterede 11% ved indkaldelse 1/94, 15% ved 2/94 og hele 35% ved 1/97. Disse producenter, som har valgt at arbejde i 16/9-formatet, producerer hovedsagelig dokumentar- og fiktionsprogrammer. Handlingsplanen er i kraft af den støtte, den yder til opbygningen af varige europæiske av-kalaloger, et effektivt instrument for EU's audiovisuelle politik. Av-katalogernc er den europæiske programindustris kapital, og den er specielt vigtig for de ualhængige producenter, som er foregangsmændene inden for den europæiske av-produktion. Da de europæiske producenter mangler finansieringskapacitet, er det vigtigt, at produktionerne har en lang levetid, således at producenterne kan sikres indtægter og udvikle deres aktiviteter. Samtidig med, at 16/9-formatet har reel betydning for etableringen af varige av-kalaloger, er det også rent formelt afslør viglighed for producenter og av- branchefolk generelt. 16/9-formatet skaber en tilnærmelse mellem tv og biograf. Formalet og billedkvaliteten er en æstetisk forbedring af afgørende betydning for fiktion, dokumentarprogrammer og andre programmer, som beskriver den europæiske kulturarv (maleri, arkitektur, musik, dans, historie). Europas kulturarv bliver således fremhævet ved hjælp af de audiovisuelle medier. 38 5. 3. 3. Tv-selskaberne 30 tv-selskaber benyttede Gennemsnitlig sig af handlingsplanens "programdel". De dellog i deres dobbelte egenskab al Iv-spredningsorgan og producent. Til etablering al 16/9-tjeneslerne lik de stolle via handlingsplanen, der ikke blot må ses som el middel til at opnå slotte, men selve planens eksistens er for hele branchen et klart politisk signal om, at fremtiden har en europæisk dimension. Tv-selskaberne opbygger lidt efter lidt sludiefaciliteter, der gør det muligt for dem "in house" at producere et bredt udvalg af studieprogrammer, som udgør en betydelig del af deres program Hade og har høje seertal. Desuden er denne type programmer i høj grad bestemmende for en kanals identitet. 5. 3. 4. 16/9-formalets udbredelse i Europa De ualhængige producenter og tv-selskaberne benytter sig i stigende grad af handlingsplanen for at kunne anvende de nye 16/9-teknologier, som allerede er digitale og således giver en høj kvalitet. 16/9-lbrmatel har medført en europæisk dimension. De selskaber, der udsender i delle format, er nødt til at støtte hinanden, bl. a. ved at lancere deres tjenester sammen og opbygge en ny solidaritet i et miljø, der stadig er domineret af 4/3-lbrmalet. Sammenslutningen af Pal i -sendere lancerede således 16/9-formatel i Tyskland i 1995. Dækningen af en række store begivenheder, som f. eks. De Olympiske Lege og det kommende fodbold-VM i Frankrig, organiseres på europæisk plan. Tv-selskaberne og producenterne optræder i stigende grad som egentlige partnere, når det gælder både aktuelle programmer og forberedelse af fremtiden, dvs. for at lå skabt cl udbud af programmer, som kan sikre den videre udbredelse af 16/9-formatel. Således er der tale om en reel komplementaritet på del audiovisuelle område. Handlingsplanen har gennem sin pionervirksomhed gjort den europæiske programindustri bevidst om, al det er nødvendigt med en koordineret og massiv indsats for al opnå en egentlig fornyelse. 16/9-tjeneslerne er et område, hvor der kun er én vej til succes, og det er den europæiske. 39 6. llANI>l,IN(. sn,ANI [\S K I S I II Al IK 6. 1. Nye produktioner (). 1. 1. Typer af I (^-programmer {antal limer med støtte for hver forslagsindkaldelse) Ar 1993 1994 hulkaltlclsf 1/93 1/94 1994 2/94 1995 1/95 1995 2/95 1996 1/96 1997 1/97 linier % limer % limer % 'linier % 'linier % limer % limer % l'ikliun 165 10 201 8 320 9. V)l 14 256 1. 1 40. 1 17 4X7. 7 19 Dokumcntar 193 11 464 19 843 25 6S0 24 496 24 840 35 513,4 20 IVKIUTIIIH 0 0 2* 1 l<> 1 12 0 •16 0 30 ' i 0 0 Kultur Spor! Studie- trantmisafoner 230 14 312 13 402 12 500 19 297 15 338, hl. » »7 471 10 1001 29 AAU l(> 265 1! AAA tø '. f IX ,. 436,4* 17 205. 4 X 466 28 1019 40 821 24 729 27 ' 714 >5 370 15 924,1 , 36 l u ll 1667 100 24% 100 3408 100 2728 100 2074 100 2425 100 2567 (0(1 Mellem 1993 og 1997 medvirkede handlingsplanen til finansiering af 16 856 i 16/9-formal, hvoraf ca. halvdelen var timer med nye programmer programmer med dokumentarprogrammer, kulturbegivenheder), 20% sport og 29% direkte transmissioner. (fiktion, levetid lang De forskellige kategorier har udviklet sig på følgende måde: Væscnllj^ stigning inden jor dokumentarprogrammer: der er produceret 4 001 timer Der har været en meget betydelig og regelmæssig stigning i produktionen af dokumentarprogrammer. Antallet af timer for nye programmer er steget fra at udgøre 11% i 1993 til 24% ved den sidste indkaldelse i 1995, og højdepunktet blev nået i 1996 med 35%, således at disse programmers andel af de samlede programtimer blev mere end tredoblet. I forbindelse med indkaldelse 1/97 var 20% af det samlede antal timer for nye produktioner dokumentarprogrammer, hvilket er en klar bekræftelse af tendensen ved de tidligere indkaldelser. Dette gennembrud for dokumentarprogrammerne viser, at 16/9-formatet egner sig særlig godt til denne type programmer, specielt når de har et kreativt indhold. Resultatet er i overensstemmelse med målsætningen for HU\s audiovisuelle politik, som bl. a. er at tilskynde til opbygningen af audiovisuelle kataloger. indebærer en betydelig merværdi på lang sigt, Dokumentarprogrammer - 4 0- eftersom deres "levetid" af branchefolkene anslås (il at være tyve år. De kan udnyttes på andre markeder end deres oprindelsesmarked (eftersynkronisering kan let foretages) og overføres til andre medier (CD-ROM, multimedier, videokassetter). Det skal bemærkes, al på verdensmarkedet er denne programtype i hurtig vækst, og at blandt de europæiske tv-selskaber er det 16/9-kanalerne, der udsender de fleste dokumentarprogrammer. Fremgang inden for fiktion: der er produceret 2 223 timer Fiktionen har også styrket sin position og udgjorde ved de sidste to indkaldelser henholdsvis 17% og 19% af det samlede antal timer for nye produktioner finansieret over handlingsplanen, mod 10% ved den første indkaldelse. Fiktion er den programtype, hvor produktionsprisen pr. time er højest og produktionstiden længst. Fiktion i 16/9-format indlager en meget væsentlig stilling i de europæiske programkataloger. Støt andel for kulturprogrammcr: der er produceret 2 515 timer Andelen af limer med kulturbegivenheder (opera, koncert, ballet, shows, cirkus) har ved hver indkaldelse liggel på ca. 15% (17% ved indkaldelse 1/97). Anvendelsen af 16/9-formatet er af afgørende betydning for disse programmers æstetiske og kulturelle kvalitet. I 1995 blev tre fjerdedele af de støttede transmissioner af kulturbegivenheder produceret af tv-selskaber. lin fjerdedel blev produceret af ualhængige producenter, som har specialiseret sig i denne type programmer, og som har meget tæl forbindelse lil forskellige tv- selskaber, med hvilke de planlægger og gennemfører deres produktioner. Fra 1995 og frem lil 1997 har de ualhængige producenter yderligere øget produktionen af transmissioner af kulturbegivenheder. Nedgang i IJ^(^6_ined hurtig opgang igen i 1997 for sludielransmissioner: der er produceret 5 043 JJ mer Sludielransmissioner repræsenterer en meget stor del af lv-selskabernes behov for programmer i 16/9-formal. Sludietransmissionerne (konkurrencer, talk shows o. l. ) har flere funktioner: de kan anvendes til hurtigt at udfylde en programflade, de kan sikre høje seertal og - hvad der er nøglen til succes set ud fra både kanalens, seernes og annoncørernes synspunkt - de giver kanalen dens image og identitet. I forbindelse med indkaldelserne i 1996 tegnede studietransmissionerne sig dog kun for 15% af de støttede timer. Denne betydelige nedgang skyldtes fremgangen for programmer med lang levetid, såsom dokumentar- og fiktionsprogrammer. I 1997 steg andelen for studietransmissioner derimod drastisk og nåede op på at udgøre 37% af det samlede antal timer for nye produktioner. 41 Stor andel, men nedgang, for sport: der er produceret 3 445 timer Antallet af timer for sport er faldet konstant siden 1993: andelen af det samlede anlal linier var 37% i 1991 og I 3% ved den sidste indkaldelse i 1995. Siden 1996 er der skel en betydelig stigning (til 18% - 444 limer) hovedsagelig på grund af De Olympiske Lege. Den nedadgående tendens blev igen bekræftet i 1997, hvor sportsprogrammerne kun udgjorde 8%. Sport er et af de mest interessante clementer for en tv-kanal, og transmissioner er uhyre vigtige, når det gælder markedsandele. Hndvidere store sportsbegivenheder som De Olympiske Lege og fodbold-VM trofast af et publikum, som normalt ikke er særlig interesseret i sport. Branchefolkene regner desuden med, at disse begivenheder giver anledning til, at der sker en større udskiftning af tv-apparater. følges Tegnefilm er så godt som ikke repræsenteret: der er produceret 130 limer C'a. 1% af programmerne ved hver indkaldelse udgøres af tegnefilm. Der blev ikke finansieret nogen tegnefilm under indkaldelse 1/97. Tv-selskabernes og producenternes valg var som følger: 70% af de programmer, der produceredes af tv-selskaberne, var programmer med kort levetid - dvs. sludielransmissioner og sporl. De resterende 30% fordeler sig på kultur-, dokumenlar- og fiktionsprogrammer; 85% af de programmer, der produceredes af de ualhængige producenter, var dokumenlar- og fiktionsprogrammer, dvs. katalogværker. Resten af den ualhængige produktion var transmission af kulturbegivenheder. 6. 1. 2. Programmernes fordeling efter produktionsformål (anlal timer med slotte pr. forslags indkaldelse) 1993 luilkHlileise 1/93 1994 1/94 1994 2/94 1995 1/95 l»W5 2/95 |99(> 1/96 1997 1/97 limer % linier % limer % limer % limer % limer % limer % Sll|MT 16 III III 197 12 259 10 393 12 365 13 293 14 460 19 359 14 35 nm 74 4 61 3 V: »35 ; 4 83 3 21 1 73, 3 26 1 Vi<ir<>625 698 42 1755 70 2034 60 2092 77 12X4 62 1746 72 2182 85 Video 1250 697 42 415 17 846 25 188 7 476 23 145 6 0 0 1 A l /l 1667 100 2490 100 3408 100 2728 100 2074 100 2424 100 2567 100 1 HH'V ' • 42- Der blev ydet stolte lil lire formater. To af dem er 111 m formater, nemlig 35 mm og super 16. De to andre er videoformaler: 625 linjer til traditionelle videooptagelser og 1250 linjer lil højopløsnings-tv. Ved at inddrage disse fire produklionsformater dækker handlingsplanen således alle aspekter af tv- produktion. 35 mm har loppet : der er produceret 46 l_limer indkaldelse (1/97) anvendtes I forhold lil de øvrige formaler har 35 mm sjældent tegnet sig for over 3%. Ved den sidste formalet kun til 1% af programmerne. Del anvendes ikke hyppigt inden for europæisk tv-produktion, fordi del er meget dyrl, med det er fortsat del foretrukne medie i forbindelse med visse fiktionsprogrammer og presligeprægede dokumentarprogrammer. I 1995 tegnede de ualhængige producenter sig for 90% af produktionen i 35 mm og tv-selskaberne sig for 10%. Super 16 mm gik frem: der er produceret 2 324 timer Super 16-lbrmalet tegnede sig for 12% ved den første indkaldelse og nåede op på 19% i 1996 og 14% i 1997. Formalet skaber tilnærmelse mellem biograf og tv, og det er i stigende grad standardformatet inden for europæiske film beregnet for tv. I 1995 tegnede de ualhængige producenter sig for 54% af limerne i super 16, og fordelingen er således mere ligevæglig end tilfældet er med 35 mm. De 46%, der blev produceret af tv-selskaber, udgøres hovedsagelig af dokumentarprogrammer og fiktion. Video 625 dominerer: der er produceret 1 1 780 limer Delle formal har, som forventet, domineret inden for 16/9-produktionen. 625 anvendes af hovedparten af tv-selskaberne: i 1995 tegnede tv-selskaberne sig for 80% af limerne i video 625. De resterende 20% blev produceret af de ualhængige producenter, som anvender formatet til lettere produktioner, f. eks. serier. 1 løjopløsningsformalel (video 1250 er i tilbagegang): der er produceret 2 779 limer Med en andel, der er faldet fra 42% i 1993 lil 23% ultimo 1995 og helt ned lil 6% i 1996, har der været tale om en betydelig nedgang af antallet af timer i højopløsningsformatet (UD), som er sløltel under handlingsplanen, og formalet var praktisk laget ikke repræsenteret ved indkaldelse 1/97. Video 1250 er det foretrukne formal til sporlslransmissioner på højt niveau (De og Olympiske dokumentarprogrammer. III) anvendes til programmer med katalogværdi. Desuden er det æstetiske aspekt (realistisk billed- og farvegengivelse) i kombination med 16/9-formatet årsag lil, al de nævnte prestigeprogrammer produceres i dette format. verdensmesterskaber), kulturbegivenheder Lege, 43 Hvad angår dokumentarprogrammer, producerer tv-selskaberne mest programmer af mellemlang varighed, medens de uafhængige producenter foretrækker at producere ambitiøse serier af lang varighed, omhandlende kulturelle emner som f. eks. musik og kunst. Dette forklarer, hvorfor de ualhængige producenter tegnede sig for 60% af IH Mimerne i 1995. 6. 2. Remastering Remastering er en teknik, hvorved et program overføres fra éi medium til el andet, således at det kan udsendes i 16/9-formatet; detle forelages især i forbindelse med biograffilm. I forbindelse med lanceringen af 16/9-tjenesterne indebærer remastering af film to fordele. \)cn gør det muligt hurtigt at udfylde en programflade og dette til en pris, der er langt lavere, end hvis der tale om nye produktioner. Konverteringen kan forelages megel hurtigt, hvis originalen er af god kvalitet. Ved lanceringen af 16/9-tjenesterne medførte de investeringer, tv-selskaberne havde foretaget, al de måtte fordele deres indsats på liere områder. Medens tv-kanalerne skulle opbygge studier og bestille programmer hos de uafhængige producenter, var der to kategorier af programmer, som er højt værdsat af publikum, der satte dem i stand til hurtigt at udfylde programfladen uden tv-studiernes medvirken, nemlig remasterede 111 m og sportstransmissioner. Lfterhånden som 16/9-markedet udvikler sig, opbygges der el europæisk 16/9- kalalog, og antallet af programmer i formatet vokser, Disse programmers cirkulation mellem de forskellige 16/9-tjenesler i LU er med lil at øge udbuddet, efterspørgslen efter remastering må derfor nødvendigvis falde. I lovedparten af konverteringen foretages på digitalt medium, hvormed man opnår alle de dertil knyttede tekniske fordele. Remastering er således et middel lil at forlænge levetiden for de europæiske lllmkataloger. Udviklingen i remastering siden iværksættelsen af handlingsplanen Siden iværksættelsen af handlingsplanen er der ydet støtte til konvertering af i all 8 565 programlimer. Mio. I'X'U Indkaldelse 1/93 Mio. KW i m Mio. KCII % 2/94 % Mio. % KCII 1/95 Mio, KO! 2/95 Mio. KW % i m Mio. KCII % 1/97 % Mio. % I KCH Nye produktioner 10,2 88 16,7 86 30 91 HT7 87 11,8 94 11,6 96 Remastering 1. 4 12 2,7 14 3 9 2,4 13 0,7 6 Oji 4 BBBBoaæotisa àactBABBaattac 44 Antal timer lndknldel. se 1/9. » 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Timer % Timer. _. _„ Timer "/. , limer % limer % Timer %"" Timer •• Nye produktioner |6(»7 57 2490 55 3408 60 2728 67 2071 81 2123 79 2074 % Remasteriiig 1269 43 2065 45 2240 40 1371 33 477 19 643 21 500,6 4 Uudgetlet til konvertering har fulgt den generelle udvikling i forslagsindkaldelserne, og den andel af det samlede budget, der er tildelt konvertering, udgjorde pr. 31. december 1995 10,8%. \)cn støtte nedgang i antallet af timer for remastering afspejler, at et flertal af landene med 50% og 80% nu fokuserer på nye produktioner i stedet for remastering, som lypisk forelrækkes på de nye markeder. 7. K O N K L U S I O N E R- PRODUKTION 7. 1. Udbygning af de audiovisuelle kataloger Inden for nye produktioner dækker de 4 001 I løbel af fire år har handlingsplanen medfinansieret 25 422 programtimer med i all 116,2 mio. MC\). Af dette antal timer dækker de 8 565 remastering og 16 856 nye produktioner. timer dokumentarprogrammer, 2 223 timer fiktion og 2 515 kulturbegivenheder. Disse produktioner med lang levetid er et vigtigt bidrag til de europæiske audiovisuelle kataloger, som er programindustriens kapital. Delte viser, at de ualhængige producenter spiller en stigende rolle ved opbygningen af kataloger. 16/9-formatet er for dem en reel og formel forudsætning foren kvaliletsproduklion. Hvis 16/9-formalet skal kunne udbredes generelt i lùiropa, må de mindre udviklede markeder tilskyndes til al anvende formatet. 1 1995 begyndte man, som fastsat i Rådes afgørelse, al anvende handlingsplanens reserve lil delte formål. Det tager tid al producere en tilstrækkelig mængde programmer og således opbygge el programkatalog, og de ualhængige producenter skal have lid lil at tilpasse sig. Handlingsplanen har fulgt udviklingen og støttet producenterne i denne overgangsfase. Den database med programmer, som er tilknyttet handlingsplanen, er ved at blive forbedret gennem udarbejdelse af et europæisk 16/9-katalog, som vil blive tilgængeligt via lùiropa-Kommissionens server ("Europa") på adressen ltttp://europa. eu. inf/A 16_ 9/. 45 7. 2. Partnerskab med henblik på en dynamisk udvikling af 16/9-formatet Dynamikken i handlingsplanen bevirker, at tv-selskaber og producenter er nødt til at samarbejde som partnere omkring 16/9-formatet, idet de gennem dette samarbejde må skabe el levedygtigt udbud af programmer, som kan fore lil udbredelsen af 16/9- formatet på europæisk plan. lifter at programmel har fungeret i fire år, kan det konstateres, at budgetmidlerne fra handlingsplanen er blevel ligeligt fordelt mellem tv-selskaber og producenter: 55% er tildelt tv-selskaber og 45% producenter. Tv- selskaberne har tegnet sig for ca. 69% af timerne og de ualhængige producenter for 31%. Tv-selskaberne har først og fremmest modtaget slutte lil konvertering af programmer, og de har produceret programmer med meget kort levetid, som understreger deres kanalers identitet. Ved hjælp af en sådan identitet kan de tiltrække et publikum, som derefter også vil følge andre programtyper. 7. 3. Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan Takket være handlingsplanen er programindustrien blevet bevidst om, at det er nødvendigt med en koordineret og massiv indsats for al forny og ajourføre udstyr og fremgangsmåder. På grund af handlingsplanen har bredformatet udviklet sig fra at være en interessant teknisk mulighed til al blive en markedsfaktor. 7. 4. International konkurrence og innovation industri er stillet over for den internationale \)cn europæiske audiovisuelle konkurrence. Hertil kommer udfordringen i form af teknologiske nyskabelser, som gør det muligt for industrien al forblive konkurrencedygtig. Den audiovisuelle industri må derfor lil stadighed forberede sin egen fremtid. Den igangværende digitale revolution forøger sektorens effektivitet, selv om den er i færd med at ændre de traditionelle transmissionsmåder. VA af de første resultater er de mange nye kanaler. Den udfordring, den audiovisuelle industri står over for, er derfor tosidig: industrien skal moderniseres, samtidig med al den skal udbygges. I denne forbindelse er del af afgørende betydning, at der gøres en indsats for at tilpasse industrien til fremtiden på en samordnet måde. formålet er al opnå den europæiske dimension, som er nødvendig for al sikre, at den europæiske audiovisuelle industri kan gøre sig gældende i konkurrencen på verdensmarkedet. 7. 5. Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri formålet med handlingsplanen er al skabe en kritisk masse af avancerede tv- tjenestcr. Dette betyder, at av-industrien skal overskride en tærskel, hvorefter den vil lå en selvstændig dynamik, der vil føre til, at 16AMjenestcrne bliver almindeligt udbredt på europæisk plan. Ved sit udløb vil handlingsplanen have medvirket til finansiering af over 25 000 timer med nye eller konverterede programmer, hvilket er af afgørende betydning for at nå den kritiske masse af 16/9-tjenester. 46 16:9-formatet er fremtidens format, og dette er formelt fastslået på FUJ-plan gennem direktivet af oktober 1995 om transmissionsslandardcr28 |)c branchefolk, der arbejder med 16/9-formalet, må derfor operere med en langsigtet strategi, når del gælder erhvervet som helhed, opbygningen af audiovisuelle kataloger og tv generelt. Anvendelsen af 16/9-formatet indgår som en del af en mere omfattende udfordring, nemlig at la de nye teknologier integreret i den europæiske audiovisuelle industri, som formatet bidrager til at fremme. Digitalt tv er ikke længere fremtid, men nutid, og del bliver stadig mere udbredt. Anvendelsen af 16/9-formatet betragtes nu af alle tv-stationer som en af de faktorer, der vil føre til, al digitalt tv bliver "fremtidens tv". *** 28 l-uropa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47/lïF af 24. oktober 1995 om standarder for transmission aftv-signaler- KFTL28I af 23. 11. 1995. - 4 7- Hil A(i I Tabel IA Transmissionsomkostningcr I'orste 50 timer Ivltcr cle forste 50 timer label IH Program type Reviderede produktionsomkostninger Programmer konverterel Ira eksisterende materiale, egnel lil udsendelse i 16:9 og i 625 linjer Programmer konverteret Ira eksisterende materiale, egnet til udsendelse i I6:(> og i 1 250 linjer Super 16 mm 16/0 625-linje videoproduktion "stock"-prognimiiier a) "How"- programmer h) 1 til 20 timer 21. og folgende timer 35 mm produktion 1 ID-video produktion (1250 linjer) a) b) "stock"-programmer "How"- programmer 1 til 20 timer 21. og folgende timer Enhedssats (ECU pr. time) 6 000 2 500 Enhedssats (ECU pr. time) 3 000 5 000 12 000 12 000 12 000 6 000 30 000 60 000 20 000 10 000 - 4 8- ISSN 0254-1459 KOM(98) 441 endelig udg. DOKUMENTER DA 08 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-453-DA-C ISBN 92-78-38108-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg i. a


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2163/98 af Ian WHITE til Kommissionen. Erstatning for bortkommen bagage

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
carrier
indemnification
liability
personal effects

formats: html pdf print

text: C 207/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 I forordning (EF) 2200/96 om den nye fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1) er det fastsat, at EF yder støtte til producentorganisationer, som gennemfører driftsprogrammer med det formål at forbedre produktionen og markedsføringen af frugt og grøntsager og beskytte miljøet. Disse driftsprogrammer, som skal godkendes af de nationale myndigheder, kan indbefatte særlige foranstaltninger til beskyttelse af johannesbrødtræet. Ifølge Kommissionens forordning (EØF) 2159/89 af 18. juli 1989 om fastsættelse af gennemførelsesbestem- melser til de særlige foranstaltninger for nødder og johannesbrød, der er fastsat i afsnit IIA i Rådets forordning (EØF) 1035/72 (2), kan der endvidere ydes hektarstøtte på 200 til 475 ECU pr. år til planer for forbedring af kvaliteten og markedsføringen af johannesbrød, mandler, hasselnødder, valnødder og pistacienødder, der iværksættes i perioden 1989-1996 og afsluttes inden for ti år. De godkendte planer forvaltes af anerkendte producentorganisationer og omfatter aktioner til forbedring af produktionen af de nævnte produkter, herunder plantesundhedsmæssige foranstaltninger. Endelig har Kommissionen ved beslutning af 10. oktober 1994 godkendt miljøbeskyttelsesprogrammet for regionen Sicilien som led i gennemførelsen af forordning (EØF) 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (3). I henhold til det nævnte program, navnlig afsnittet »Bevarelse af ekstensive produktionsformer«, ydes der en hektarpræmie på 400 ECU til landbrugere, som forpligter sig til i en femårig periode at dyrke johannesbrødtræer efter traditionelle metoder. Disse foranstaltninger udgør efter Kommissionens opfattelse et værn mod udryddelsen af johannesbrødtræet. (1) (2) (3) EFT L 297 af 21. 11. 1996. EFT L 207 af 19. 7. 1989. EFT L 215 af 30. 7. 1992. (1999/C 207/005) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2163/98 af Ian White (PSE) til Kommissionen (13. juli 1998) Om: Erstatning for bortkommen bagage I Warszawa-konventionen fra 1929 lægges der tilsyneladende op til ansvarsforflygtigelse fra luftfartssel- skabernes side, hvad angår udbetaling af erstatning for bortkommen bagage. I Det Forenede Kongerige er passagerernes situation blevet forringet yderligere ved Carriage by Air Road Act 1979, som begrænser erstatningspligten til 17 SDR i erstatningssager, der afgøres efter den 1. december 1997, således at udbetalingen efter den anslåede vægt i kg ikke dækker meget mere end prisen for en mistet kuffert. Dette betyder, at flypassagerer slet ikke har fyldestgørende muligheder for at gøre krav gældende mod det ansvarlige luftfartsselskab. Agter Kommissionen at gribe ind over for dette problem? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (30. september 1998) Kommissionen er enig i, at den nuværende erstatningsansvarsordning for både bagage og fragt er forældet og særdeles indviklet. En række forsøg på at få ajourført Warszawa-konventionen fra 1929 er strandet, hovedsageligt fordi man hidtil aldrig har kunnet nå opnå det påkrævede antal underskriverstater, for at kunne ratificere den såkaldte »Montreal-protokol nr. 4«. Et nyt udkast til en konvention om samording af en række bestemmelser vedrørende international lufttrans- port er ved at blive udarbejdet i Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO). Bagage og fragt indgår også i dette arbejde, og det er Kommissionens opfattelse, at Fællesskabet bør afvente resultaterne af dette, inden det tager stilling til behovet for yderligere fællesskabslovgivning på dette område


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2157/98 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Ritardo annoso nel pagamento della pensione agli assicurati

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: 5. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 31/127 Dal momento che le comunicazioni di numerosi Stati membri sono pervenute in ritardo o erano incomplete, la Commissione non Ł ancora stata in grado di redigere la relazione sul recepimento della direttiva 94/33/CE. Nel frattempo sono state avviate diverse procedure d(cid:146)infrazione per «non comunicazione» contro gli Stati membri inadempienti. Se, dopo aver raccolto tutte le informazioni necessarie, la Commissione riterr(cid:224) che uno Stato membro non abbia recepito correttamente le disposizioni della direttiva, essa potr(cid:224) avviare la procedura prevista dall(cid:146)articolo 169 del Trattato CE. In generale, il divieto del lavoro infantile Ł inserito nelle normative nazionali degli Stati membri, che sono pertanto tenuti a controllare il rispetto di tale divieto e a prevedere sanzioni efficaci da applicare in caso di violazione. Ai sensi dell(cid:146)articolo 17, paragrafo 4, ogni cinque anni gli Stati membri presentano alla Commissione una relazione sull(cid:146)attuazione delle disposizioni della direttiva. (1) GU L 216, 20. 8. 1994. (1999/C 31/176) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2157/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Ritardo annoso nel pagamento della pensione agli assicurati (13 luglio 1998) Stando ad alcuni articoli pubblicati sulla stampa, si osserva da parte di talune casse di assicurazione in Grecia un grande ritardo nel pagamento della pensione ai beneficiari assicurati. Un esempio del genere Ł costituito anche dalla Cassa mineraria che registra un ritardo di sei anni nel pagamento della pensione all(cid:146)assicurato a partire dal momento in cui egli ne fa richiesta. Tuttavia la «carta comunitaria dei diritti fondamentali dei lavoratori» stabilisce esplicitamente all(cid:146)articolo 24 che: «ogni lavoratore della Comunit(cid:224) europea deve potere beneficiare al momento della pensione di risorse che gli garantiscano un tenore di vita dignitoso». Anche l(cid:146)articolo 5, paragrafo 3, recita che: «le retribuzioni non possano formare oggetto di trattenuta, pignoramento o cessione se non conformemente alle disposizioni nazionale». La Commissione quale misure intende prendere per risolvere questa situazione? Di quali mezzi legali dispone ciascun assicurato nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Unione europea per esigere subito la pensione al momento del suo pensionamento? La Commissione ritiene che, dopo sei anni e con una inflazione media elevata in Grecia, le casse possano pagare gli arretrati della pensione senza interessi? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (11 settembre 1998) L(cid:146)organizzazione, il funzionamento e le condizioni di liquidazione e di pagamento delle pensioni, costituiscono materia di competenza degli Stati membri. Le uniche norme comunitarie vincolanti che possono avere effetti nel contesto dei regimi pensionistici, sono i regolamenti relativi alla sicurezza sociale dei lavoratori migranti (1) e le direttive relative alla parit(cid:224) di trattamento tra uomini e donne (2). Dato che, nel caso in questione, non esiste un(cid:146)implicazione di queste norme, il ritardo nei versamenti delle pensioni dovrebbe essere esaminato secondo il diritto nazionale. La Commissione non potrebbe intervenire in questa questione di ordine interno. Va inoltre notato che la carta comunitaria dei diritti sociali fondamentali, evocata dall(cid:146)Onorevole parlamentare, non possiede valore vincolante. (1) Regolamenti (CEE) 1408/71 e 574/72. La versione aggiornata di questi regolamenti Ł stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale L 28 del 30. 1. 1997. (2) Direttive 79/7/CEE (GU L 6 del 10. 1. 1979. ), 86/378/CEE (GU L 225 del 12. 8. 1986. ) e 96/97/CEE (GU L 46 del 17. 2. 1997. )


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2154/98 de los diputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS a la Comisión. Peligro de extinción del urogallo en Asturias (España)

eurovoc_concepts:
Principality of Asturias
bird
hunting regulations
nature reserve
protected species
protection of animal life
wildlife

formats: html print


title: Verordening (EG) nr. 1489/98 van de Commissie van 13 juli 1998 houdende dertiende wijziging van Verordening (EG) nr. 913/97 tot vaststelling van buitengewone maatregelen ter ondersteuning van de markt in de sector varkensvlees in Spanje

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine

text: 14. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 196/5 VERORDENING (EG) Nr. 1489/98 VAN DE COMMISSIE van 13 juli 1998 houdende dertiende wijziging van Verordening (EG) nr. 913/97 tot vaststelling van buitengewone maatregelen ter ondersteuning van de markt in de sector varkens- vlees in Spanje DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2759/75 van de Raad van 29 oktober 1975 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector varkensvlees (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 3290/94 (2), en met name op artikel 20, Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 913/97 van de Commissie (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1407/98 (4), wegens het uitbreken van klassieke varkenspest in bepaalde productiegebieden in Spanje, buitengewone maatregelen ter ondersteuning van de varkensvleesmarkt in dat land zijn vastgesteld; Overwegende dat, in verband met de handhaving van de veterinairrechtelijke en de commerci(cid:137)le beperkingen, het aantal biggen dat aan de bevoegde autoriteiten mag te worden verhoogd, zodat de worden geleverd, dient buitengewone maatregelen na 26 juni 1998 verder kunnen worden toegepast; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor varkensvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 913/97 wordt vervangen door de bijlage bij deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 26 juni 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 13 juli 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 1. (2) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 105. (3) PB L 131 van 23. 5. 1997, blz. 14. (4) PB L 188 van 2. 7. 1998, blz. 26. L 196/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 7. 98 B(cid:246)LAGE „B(cid:246)LAGE I Maximumaantal dieren dat in totaal mag worden geleverd vanaf 6 mei 1997: Mestvarkens Biggen Uitstootzeugen Mestvarkens van het Iberische ras 655 000 stuks 350 000 stuks 8 000 stuks 6 000 stuks”


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1487/98 av den 13 juli 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 14. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 196/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1487/98 av den 13 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 14 juli 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 13 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 196/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 13 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 066 999 052 999 052 999 382 388 524 528 999 064 388 400 508 512 524 528 800 804 999 388 400 512 528 804 999 052 064 999 052 060 064 400 404 616 999 064 066 624 999 42,2 42,2 79,8 79,8 34,5 34,5 65,1 59,0 51,8 56,2 58,0 89,8 72,2 91,0 96,9 67,0 88,6 71,5 232,0 120,3 103,3 108,1 66,8 81,7 92,8 181,6 106,2 181,7 118,2 149,9 320,8 147,0 223,2 281,7 476,4 155,9 267,5 131,1 103,7 270,8 168,5 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”