title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2040/98 του Klaus HAENSCH προς την Επ τροπή. Χορήγηση κοινοτικών πιστώσεων στην πόλη του Remscheid (Βόρεια Ρηνανία- Βεστφαλία)

text: C 386/168 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Ioyli·oy 1998) H erv· thsh poy te·uhke anh·kei apokleistika· sth dikaiodosi·a tvn armo·divn eunikv· n arxv· n kai o·xi thw Epitroph·w. (98/C 386/232) GRAPTH ERVTHSH E-2036/98 ypobolh· : Klaus H(cid:228)nsch (PSE) prow thn Epitroph· (7 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: Xorh·ghsh koinotikv· n pistv· sevn sthn po·lh toy Duisburg (Bo·reia Rhnani·a- Bestfali·a) (cid:211)son afora· thn xorh·ghsh koinotikv· n pistv· sevn sthn po·lh toy Duisburg (Bo·reia Rhnani·a-Bestfali·a), mporei· h Epitroph· na anafe·rei: 1. to y·cow tvn eilhmme·nvn koinotikv· n diarurvtikv· n pistv· sevn kai thn katanomh· toyw ana· tamei·o, koinotiko· pro·gramma kai koinotikh· prvtoboyli·a, kauv· w kai to y·cow tvn koinotikv· n pistv· sevn, poy e·xoyn diateuei· sthn po·lh toy Duisburg apo· to 1994 ba·sei a·llvn kondyli·vn toy proy¤pologismoy· gia pilotika· progra·m- mata, dra·seiw h· › vw a·mesh epido·thsh › se panepisth·mia, ereynhtika· idry·mata, epixeirh·seiw kai a·lloyw forei·w; 2. ton ariumo· tvn ue·sevn ergasi·aw poy dhmioyrgh·uhkan h· diathrh·uhkan me ayte·w tiw pistv· seiw; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (06 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw. (98/C 386/233) GRAPTH ERVTHSH E-2040/98 ypobolh· : Klaus H(cid:228)nsch (PSE) prow thn Epitroph· (7 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: Xorh·ghsh koinotikv· n pistv· sevn sthn po·lh toy Remscheid (Bo·reia Rhnani·a- Bestfali·a) (cid:211)son afora· thn xorh·ghsh koinotikv· n pistv· sevn sthn po·lh toy Remscheid (Bo·reia Rhnani·a-Bestfali·a), mporei· h Epitroph· na anafe·rei: 1. to y·cow tvn eilhmme·nvn koinotikv· n diarurvtikv· n pistv· sevn kai thn katanomh· toyw ana· tamei·o, koinotiko· pro·gramma kai koinotikh· prvtoboyli·a, kauv· w kai to y·cow tvn koinotikv· n pistv· sevn, poy e·xoyn diateuei· sthn po·lh toy Remscheid apo· to 1994 ba·sei a·llvn kondyli·vn toy proy¤pologismoy· gia pilotika· progra·mmata, dra·seiw h· › vw a·mesh epido·thsh › se panepisth·mia, ereynhtika· idry·mata, epixeirh·seiw kai a·lloyw forei·w; 2. ton ariumo· tvn ue·sevn ergasi·aw poy dhmioyrgh·uhkan h· diathrh·uhkan me ayte·w tiw pistv· seiw; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2039/98 dell'on. Klaus HÄNSCH alla Commissione. Erogazione di fondi UE alla città di Wuppertal (NRW)

eurovoc_concepts:
EU programme
North Rhine-Westphalia
credit
economic support
structural policy
support policy

formats: html pdf print

text: C 354/130 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Risposta data dal Sig. Santer in nome della Commissione (7 luglio 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non manchera‘ di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (98/C 354/211) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2038/98 di Klaus Ha¤nsch (PSE) alla Commissione (7 luglio 1998) Oggetto: Erogazione di fondi UE alla citta‘ di Oberhausen (NRW) In ordine all(cid:146)erogazione di fondi UE alla citta‘ di Oberhausen, puo‘ la Commissione far sapere: 1. qual e‘ l(cid:146)importo dei Fondi strutturali UE percepiti e la loro ripartizione tra i singoli fondi, rispettivamente i programmi e le iniziative comunitarie, come pure quali sono i fondi UE erogati a partire dal 1994 a favore di Oberhausen per progetti pilota, azioni o › quali contributi diretti › a favore di universita‘, istituti di ricerca, imprese e vari enti a carico di altre linee di bilancio? 2. qual e‘ il numero dei posti di lavoro creati o salvaguardati grazie a tali fondi? Risposta data dal Sig. Santer in nome della Commissione (6 giuglio 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non manchera‘ di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (98/C 354/212) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2039/98 di Klaus Ha¤nsch (PSE) alla Commissione (7 luglio 1998) Oggetto: Erogazione di fondi UE alla citta‘ di Wuppertal (NRW) In ordine all(cid:146)erogazione di fondi UE alla citta‘ di Wuppertal, puo‘ la Commissione far sapere: 1. qual e‘ l(cid:146)importo dei Fondi strutturali UE percepiti e la loro ripartizione tra i singoli fondi, rispettivamente i programmi e le iniziative comunitarie, come pure quali sono i fondi UE erogati a partire dal 1994 a favore di Wuppertal per progetti pilota, azioni o › quali contributi diretti › a favore di universita‘, istituti di ricerca, imprese e vari enti a carico di altre linee di bilancio? 2. qual e‘ il numero dei posti di lavoro creati o salvaguardati grazie a tali fondi? Risposta data dal Sig. Santer in nome della Commissione (6 luglio 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non manchera‘ di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2057/98 del Felipe CAMISÓN ASENSIO al Consejo. Certificado "Europass Formation"

eurovoc_concepts:
EU national
EU programme
apprenticeship
foreign student
professional experience
professional qualifications
vocational training

formats: html print


title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/44/EK irányelve (1998. július 6.) a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról

eurovoc_concepts:
biotechnology
invention
patent law
right to justice

text: 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 395 31998L0044 1998. 7. 30. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 213/13 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 98/44/EK IRÁNYELVE (1998. július 6. ) a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (6) tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 100a. cikkére, létrehozó szerződésre és mivel ezek a különbségek növekedhetnek, ahogy a ta- gállamok új, eltérő jogi szabályozást és közigazgatási gyakorlatot honosítanak meg, illetve mivel az egyes tagállamokban a vonatkozó jogszabályok esetjogi értel- mezése eltérően alakulhat; tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (3), (1) (2) (3) (4) (5) mivel a biotechnológia és a génmanipuláció egyre fonto- sabb szerepet játszanak számos iparágban, és a biotech- nológiai találmányok oltalma minden bizonnyal alapvető jelentőséggel bír majd a Közösség iparának fejlődése szempontjából; mivel a kutatás és fejlesztés – különösen a génmanipu- láció területén – nagy kockázattal járó, jelentős összegű befektetést igényel, így nyereségességüket csak megfelelő jogi oltalom biztosíthatja; mivel alapvető fontosságú a hatékony és összehangolt oltalom a tagállamok mindegyikében a biotechnológia területén történő befektetések szinten tartása és ösztön- zése érdekében; mivel az Európai Parlament elutasította az egyeztetőbi- zottság által jóváhagyott, az Európai Parlament és a Tanács biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló irányelvének közös szövegtervezetét (4), az Európai Parla- ment és a Tanács úgy döntött, hogy szükséges a bio- technológiai találmányok jogi oltalmának tisztázása; mivel az egyes tagállamok törvényeiben és gyakorlatában a biotechnológiai találmányok jogi oltalmát illetően kü- lönbségek mutatkoznak; mivel ezek az eltérések akadá- lyozhatják a kereskedelmet, megnehezítve ezáltal a belső piac működését; (1) HL C 296. , 1996. 10. 8. , 4. o. , valamint HL C 311. , 1997. 10. 11. , 12. o. (2) HL C 295. , 1996. 10. 7. , 11. o. (3) Az Európai Parlament 1997. július 16-i véleménye (HL C 286. , 1997. 9. 22. , 87. o. ), a Tanács 1998. február 26-i közös álláspontja (HL C 110. , 1998. 4. 8. , 17. o. ) és az Európai Parlament 1998. május 12-i határozata (HL C 167. , 1998. 6. 1. ), továbbá a Tanács 1998. június 16-i határozata. (4) HL C 68. , 1995. 3. 20. , 26. o. (7) (8) (9) mivel a Közösség tagállamainak a biotechnológiai talál- mányok jogi oltalmára vonatkozó összehangolatlan jog- alkotása kedvezőtlenül hathat a kereskedelemre, ami hátráltathatja az ilyen találmányok ipari fejlesztését, va- lamint a belső piac megfelelő működését; mivel a biotechnológiai találmányok jogi oltalma nem teszi szükségessé az egyes tagállamok szabadalmi jog- szabályai helyébe lépő önálló jogszabály megalkotását; mivel a biotechnológiai találmányok jogi oltalmának alapját lényegében továbbra is a tagállamok szabadalmi jogszabályai képezik, azzal, hogy azokat alkalmassá kell tenni, vagy bizonyos esetekben ki kell egészíteni annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen eljárni az olyan – biológiai anyagot felhasználó – technológiai fejlesztések esetében, amelyek megfelelnek a szabadal- mazhatóság feltételeinek; mivel bizonyos esetekben – mint például a növényfajták és az állatfajták, valamint a növények vagy állatok előállítására szolgáló, lényegében biológiai eljárások sza- történő kizárása – a tagállamok badalmazhatóságból jogszabályaiban szereplő, nemzetközi szabadalmi és nö- vényfajta-oltalmi egyezményekből származó egyes fogal- mak bizonytalansághoz vezetnek a biotechnológiai és egyes mikrobiológiai találmányok oltalma tekintetében; mivel az említett bizonytalanság megszüntetéséhez har- monizációra van szükség; 396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet (10) mivel szem előtt kell tartani a biotechnológia fejlődésé- ben rejlő lehetőséget a környezet vonatkozásában, külö- nös tekintettel e technológia hasznosságára az olyan növénytermesztési módszerek kifejlesztésében, amelyek kevésbé szennyező és gazdaságosabb földművelést tesz- nek lehetővé; mivel a szabadalmi rendszert az ilyen jellegű eljárások kifejlesztésének és alkalmazásának szol- gálatába kell állítani; közi jogi szabályozást, amely korlátozásokkal vagy tiltá- sokkal élhet, vagy amely a kutatások ellenőrzését, illetve a kutatási eredmények kereskedelmi célból történő hasz- nosítását érinti, nevezetesen a közegészségügyi, a köz- biztonsági, a környezetvédelmi, az állatvédelmi, a gene- tikai sokféleség megőrzésére vonatkozó követelmények és egyes etikai előírásoknak való megfelelés szempontjá- ból; (11) mivel a biotechnológia fejlődése fontos a fejlődő ország- ok számára mind az egészségügy terén, a járványok és fertőző betegségek leküzdésében, mind pedig az éhínség elleni harcban; mivel a szabadalmi rendszert e területe- ken a kutatás ösztönzésére kell segítségül hívni; mivel azokat a nemzetközi eljárásokat, amelyek célja az ilyen technológiák terjesztése a harmadik világban – az érin- tett embercsoportok javát szolgálandó – elő kell mozdí- tani; (12) mivel az Európai Közösség és annak tagállamai által is aláírt, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonzatairól szóló megállapodás (TRIPs-egyezmény) (1) hatályba lé- pett, és úgy rendelkezik, hogy szabadalmi oltalmat kell biztosítani a termékek és eljárások számára a technika minden területén; (13) mivel a Közösség jogi szabályozása a biotechnológiai találmányok oltalma vonatkozásában arra korlátozódhat, hogy egyes, a biológiai anyag szabadalmazhatóságát meghatározó elveket rögzítsen, amelyek különösen arra irányulnak, hogy meghatározzák a találmányok és a felfedezések közötti különbséget egyes emberi eredetű részek szabadalmazhatósága, a biotechnológiai találmá- nyok szabadalmi oltalmának terjedelme, a letétbe helye- zési eljárásra való jogosultság szabályai, és végül – tekintettel a növényfajták és a találmányok közötti köl- csönös függőségre – a kizárólagosságot nem biztosító kényszerengedélyek lehetősége tekintetében; (15) mivel a nemzeti és az európai szabadalmi jogban (Mün- cheni Egyezmény) nincs olyan tilalom vagy korlátozás, amely eleve kizárná a biológiai anyag szabadalmazható- ságát; (16) mivel a szabadalmi jogot úgy kell alkalmazni, hogy az biztosítsa az egyén méltóságát és integritását védő alap- elvek tiszteletben tartását; mivel fontos érvényre juttatni azt az elvet, hogy kialakulásának vagy fejlődésének se- melyik szakaszában sem lehet szabadalmazható az em- beri test, ideértve a csírasejteket is, sem pedig az emberi test bármely részének, vagy az általa előállított bármely anyagnak a puszta felfedezése, ideértve valamely gén szekvenciájának vagy részszekvenciájának felfedezését is; mivel ezek az elvek összhangban állnak a szabadalmaz- hatóságnak a szabadalmi jog által meghatározott feltéte- leivel, amelyek szerint a puszta felfedezés nem szabad- almazható; (17) mivel eddig is jelentős fejlődés mutatkozott a gyógy- ászatban azoknak a gyógyszereknek köszönhetően, ame- lyek az emberi testből izolált, illetve más módon előállí- részből készíthetők, és amelyek olyan műszaki tott eljárások eredményei, amelyek az emberi testben termé- szetes állapotban fellelhető részekhez hasonló szerkezetű részek előállítására irányulnak, és mivel ebből követke- zően a gyógyszergyártásban hasznosítható ilyen részek előállítására és izolálására irányuló kutatásokat a szabad- almi rendszer eszközeivel ösztönözni kell; (14) mivel egy találmányra adott szabadalom nem jogosítja fel a szabadalmast a találmány megvalósítására, hanem lehetővé számára, hogy eltiltson har- pusztán azt teszi madik személyeket a találmány ipari és kereskedelmi célból történő hasznosításától; mivel ebből következően a szabadalmi anyagi jog nem helyettesítheti, illetve nem teheti feleslegessé a nemzeti, az európai vagy a nemzet- (1) HL L 336. , 1994. 12. 23. , 213. o. (18) mivel annak következtében, hogy a szabadalmi rendszer nem ösztönzi kellő mértékben a ritka vagy „különleges” betegségek elleni küzdelemhez szükséges biotechnológiai gyógyszerek kifejlesztését és gyártását, a Közösségnek és a tagállamoknak kötelességük, hogy megfelelő módon adjanak választ erre a problémára; 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 397 (19) mivel az Európai Bizottságnak a biotechnológia etikai csoportjának 8. foglalkozó szakértői vonatkozásaival számú véleményét tekintetbe véve; (20) mivel egyértelművé kell tenni, hogy nem zárható ki a szabadalmazhatóság köréből az az iparilag alkalmazható találmány, amelynek alapja az emberi testből izolált vagy valamely műszaki eljárással más módon előállított rész, még akkor sem, ha az ilyen rész szerkezete megegyezik valamely természetben előforduló rész szerkezetével, fel- téve hogy a szabadalmi oltalomból eredő jogok az testre és annak részeire – azok természetes emberi környezetében – nem terjednek ki; (21) mivel az emberi testből izolált, vagy valamely műszaki eljárással más módon előállított ilyen rész nincs kizárva a szabadalmazhatóság köréből, hiszen az például olyan műszaki eljárások eredménye, amelyeket az adott rész- nek az emberi testen kívül történő azonosítására, tisztí- illetve olyan mű- tására és osztályozására alkalmaznak, szaki megoldásoké, amelyek gyakorlati alkalmazására kizárólag az ember képes, és amelyek kivitelezésére a természet önmagában képtelen; (22) mivel a gének szekvenciáinak és részszekvenciáinak sza- badalmazhatóságával kapcsolatos vita még nem zárult le; mivel e szerint az irányelv szerint az olyan találmányok szabadalmi oltalomban részesítése esetében, amelyek va- lamely gén szekvenciájára vagy részszekvenciájára vonat- koznak, ugyanazokat a szabadalmazhatósági feltételeket kell alkalmazni, mint a technika bármely más területén, úgymint az újdonság, a feltalálói tevékenység és az ipari alkalmazhatóság; mivel egy gén szekvenciájának vagy részszekvenciájának ipari alkalmazhatóságát benyújtáskor fel kell tárni a szabadalmi bejelentésben; (23) mivel önmagában egy DNS-szekvencia – funkciójának feltüntetése hiányában – nem tartalmaz semmiféle mű- szaki információt, és ebből kifolyólag nem szabadalmaz- ható találmány; (24) mivel azokban az esetekben, amikor egy gén szekvenci- áját vagy részszekvenciáját egy protein vagy egy protein- összetevő előállítására használják, a találmány akkor felel meg az ipari alkalmazhatóság követelményének, ha pon- tosan meghatározzák, hogy mely proteint vagy protein- összetevőt állítják elő, és annak mi a funkciója; (26) mivel, ha egy találmány emberi eredetű biológiai anyag- on alapul, vagy ilyen anyagot használ fel, a szabadalmi bejelentés benyújtásakor annak a személynek, akinek a testéből az anyag származik, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően lehetőséget kell kapnia, hogy ehhez szabad akaratából és a tények ismeretében adja meg hozzájáru- lását; (27) mivel, ha egy találmány növényi vagy állati eredetű biológiai anyagon alapul, vagy ilyen anyagot használ fel, a szabadalmi bejelentésnek szükség esetén tartalmaz- nia kell az anyag földrajzi származási helyére vonatkozó adatokat, ha az ismert; mivel mindez nem érinti a szabadalmi bejelentés intézését vagy a szabadalmi olta- lomból eredő jogok érvényességét; (28) mivel ez az irányelv semmilyen módon nem befolyásolja a jelenleg hatályos szabadalmi jog arra vonatkozó alap- elvét, amely szerint egy szabadalmazott termék bármely, újdonságnak minősülő alkalmazása szabadalmazható; (29) mivel ez az irányelv nem érinti a növény- és állatfajták szabadalmazhatóságból vonatkozó szabályokat; mivel másrészről a növényekre vagy álla- tokra vonatkozó találmányok szabadalmazhatók, ha a találmány alkalmazása műszaki értelemben nem korláto- zódik egyetlen meghatározott növény- vagy állatfajtára; történő kizárására (30) mivel a „növényfajta” fogalmát az új fajták oltalmára vonatkozó jogszabályok határozzák meg, amelyek sze- rint egy fajtát a teljes génállománya határoz meg, amely – ebből következően – egyedi és egyértelműen meg- különböztethető más fajtáktól; (31) mivel az a növénycsoportosítás, amelyet egy bizonyos gén jelenléte határoz meg (nem pedig annak teljes génállománya), nem tartozik az új fajtákra vonatkozó oltalom alá, és ezért nincs kizárva a szabadalmazhatóság köréből még abban az esetben sem, ha új növényfajták alkotják; (32) mivel ugyanakkor, ha egy találmány pusztán egy adott növényfajta genetikai módosításában áll, és ezáltal egy új növényfajta jön létre, az akkor sem szabadalmazható, ha a genetikai módosulás nem lényegében biológiai, hanem valamilyen biotechnológiai eljárás eredménye; (25) mivel a szabadalomból eredő jogok értelmezése céljaira minden egyes szekvencia egyedi szekvenciának tekinten- dő szabadalmi jogi értelemben azokban az esetekben is, amikor a szekvenciák olyan részleteikben egyeznek meg, amelyek nem lényegi elemei a találmánynak; (33) mivel ennek az irányelvnek az alkalmazása céljából szükséges meghatározni, hogy a növények és állatok előállítására szolgáló eljárás mikor lényegében biológiai; 398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet (34) mivel ez az irányelv nem érinti a találmány és a felfedezés nemzeti, európai vagy nemzetközi szabadalmi jogban kialakult fogalmát; (40) mivel a Közösségen belül általános az egyetértés abban a tekintetben, hogy az ember csíravonalába történő bea- vatkozás és az ember klónozása a közrend és a közer- kölcs sérelmével jár; mivel ebből következően az ember csíravonalának genetikai azonosságát módosító és az ember klónozására szolgáló eljárásokat egyértelműen ki kell zárni a szabadalmazhatóság köréből; (35) mivel ez az irányelv nem érinti a nemzeti szabadalmi jognak azokat az előírásait, amelyek kizárják a szabad- almazhatóság köréből az emberi vagy állati test kezelé- sére szolgáló gyógyászati vagy sebészeti eljárásokat, illet- testen végezhető diagnosztikai ve emberi vagy állati eljárásokat; (36) mivel a TRIPs-egyezmény lehetővé teszi a Kereskedelmi Világszervezet tagjai számára, hogy területükre vonatko- zó hatállyal kizárják a szabadalmazhatóság köréből azo- kat a találmányokat, amelyek hasznosítása a közrendbe vagy a közerkölcsbe – ideértve az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelmét – ütközne, vagy súlyos környezeti károkat okozna, feltéve hogy a kizárás nem pusztán arra hivatkozással történik, hogy a haszno- sítás valamely jogszabályuk értelmében tiltott; (37) mivel ebben az irányelvben is hangsúlyozni kell azt az elvet, amely szerint a találmány nem részesülhet szabad- almi oltalomban, ha hasznosítása közrendbe vagy köz- erkölcsbe ütközne; (38) mivel ezen irányelv rendelkező részének tartalmaznia kell a szabadalmazhatóság köréből kizárt találmányok példálózó felsorolását is annak érdekében, hogy a tagál- lamok bíróságainak és szabadalmi hivatalainak rendelke- zésére álljon egy útmutató a közrendre és a közerkölcsre tett utalás értelmezéséhez; mivel ez a felsorolás nyilván- valóan nem készülhet a teljesség igényével; mivel azok az eljárások, amelyek alkalmazása sérti az emberi méltó- ságot, mint például a csírasejtekből kimérákat létrehozó eljárások, vagy az emberi és állati sejtekből totipotens sejteket létrehozó eljárások, nyilvánvalóan szintén nem szabadalmazhatók; (41) mivel az ember klónozására szolgáló eljárás – ideértve az embriókettőzés technikáit is – úgy határozható meg, mint olyan eljárás, amelynek célja egy olyan ember létrehozása, aki ugyanazokkal az alapvető genetikai információkkal rendelkezik, mint egy másik élő vagy halott ember; (42) mivel ugyanakkor az emberi embrió ipari vagy kereske- delmi célra történő alkalmazását szintén ki kell zárni a szabadalmazhatóság köréből; továbbá mivel ez a kizárás semmi esetre sem érinti azokat a gyógyászati vagy diagnosztikai célú találmányokat, amelyeket az emberi embrión alkalmaznak, és annak javát szolgálják; (43) mivel az Európai Unióról szóló szerződés F. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Unió a közösségi jog általános elveiként tartja tiszteletben az alapvető jogokat, jogok és alapvető szabad- ahogyan azokat az emberi ságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában aláírt európai egyezmény biztosítja, továbbá ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek; (44) mivel a Bizottságnak a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoportja értékeli a biotechnológia valamennyi etikai szempontját; mivel ez- zel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a csoporthoz csak akkor lehet fordulni, ha a biotechnoló- giát az alapvető etikai elvek szintjén kell értékelni, ideértve azokat az eseteket is, amikor a szabadalmi jogi szabályozással kapcsolatban kerül sor egyeztetésre; (39) mivel a közrend és a közerkölcs fogalma megfelel a tagállamokban elismert etikai vagy erkölcsi alapelveknek, amelyek tiszteletben tartása különösen fontos a biotech- nológia területén, figyelembe véve e szakterület találmá- nyainak lehetséges körét és elválaszthatatlan kapcsolatu- kat az élő anyaggal; mivel ezek az etikai vagy erkölcsi alapelvek kiegészítik a szabadalmi jog által előírt kötele- ző jogi vizsgálatokat, függetlenül attól, hogy a találmány a technika mely területéhez tartozik; (45) mivel ki kell zárni a szabadalmazhatóság köréből az állatok genetikai azonosságát módosító eljárást, ha az szenvedést okozhat az állatoknak anélkül, hogy jelentős gyógyászati előnyt nyújtana a kutatás, a megelőzés, a diagnosztika vagy a gyógyászat területén az emberek vagy az állatok számára, valamint ki kell zárni a szabad- almazhatóság köréből azokat az állatokat is, amelyek ilyen eljárással jönnek létre; 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 399 (46) mivel, figyelembe véve azt a tényt, hogy a szabadalom funkciója a feltaláló – alkotó munkája elismeréseként – kizárólagos, de időtartamában korlátozott joggal való felruházása, és ezáltal a feltalálói tevékenység ösztönzése, a szabadalmast fel kell jogosítani arra, hogy megtilthassa a szabadalmazott, önmagát szaporító anyag hasznosítá- sát azokban az esetekben, amikor hasonló módon meg- engedett a szabadalmazott, önmagát nem szaporító anyag hasznosításának, azaz a szabadalmazott termék előállításának megtiltása; (52) mivel a génmanipulációs eljárással létrehozott új növényi jellemzők hasznosítása terén díjfizetés ellenében, kény- szerengedély formájában hozzáférést kell biztosítani azokban az esetekben, amikor az adott növényfajta – az érintett nemzetség vagy faj vonatkozásában – szá- mottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést jelent a szabadalom szerinti találmányhoz viszonyítva; (47) mivel rendelkezni kell a szabadalmi oltalom első korlá- tozásáról arra az esetre, ha a szabadalmas vagy bárki más az ő kifejezett hozzájárulásával a szabadalmazott találmány tárgyát képező szaporítóanyagot mezőgazda- sági felhasználás céljából gazdálkodó számára adja el; mivel ez az első korlátozás engedélyt jelent arra, hogy a gazdálkodó a betakarításból származó terményt saját gazdaságában szaporítsa vagy többszörözés céljából fel- használja; mivel az ilyen jogosultság mértékét és feltéte- jú- leit a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. lius 27-ei 2100/94/EK tanácsi rendelettel összhangban kell megállapítani (1); (48) mivel a gazdálkodó csak annak a díjnak a megfizetésére kötelezhető, amit a közösségi jog növényfajta-oltalomra vonatkozó szabályozása feltételként előír a közösségi növényfajta-oltalomból eredő jogok korlátozásának ké- relmezésekor; (49) mivel ugyanakkor a szabadalmas felléphet azzal a gaz- dálkodóval szemben, aki e jogosultságával visszaél, vagy az olyan nemesítővel szemben, aki a szabadalmazott találmányt magában foglaló növényfajtát fejlesztett ki anélkül, hogy kötelezettségeinek eleget tett volna; (53) mivel a génmanipulációs eljárással létrehozott új növény- fajták új növényi jellemzőinek hasznosítása terén díjfize- tés ellenében, kényszerengedély formájában kell biztosí- tani a hozzáférést azokban az esetekben, amikor a találmány számottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést jelent; (54) mivel a TRIPs-egyezmény 34. cikke részletes rendelkezé- seket tartalmaz a bizonyítási teher vonatkozásában, ame- lyek kötelező érvényűek valamennyi tagállamban; mivel ennek következtében ennek az irányelvnek nem szüksé- ges rendelkeznie a bizonyítási teherről; (55) mivel a Közösség a 93/626/EGK (2) határozat alapján csatlakozott a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5-i egyezményhez; mivel ebben a vonatkozásban a ta- gállamok számára – az irányelvnek megfelelő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik hatálybalépteté- sekor – különösen jelentős az egyezmény 3. cikke, 8. cikkének j) pontja, 16. cikke (2) bekezdésének második mondata, valamint 16. cikkének (5) bekezdése; (50) mivel a szabadalmi oltalom korlátozásának második jogosítani arra, hogy fel kell esetében a gazdálkodót szabadalmi oltalom alatt álló állatállományt mezőgazda- sági célra felhasználjon; (51) mivel e második korlátozás mértékét és feltételeit a rendeleteknek és gyakorlatnak nemzeti kell megállapítania, hiszen a Közösség nem alkotott jogszabályt az állatfajták oltalmáról; törvényeknek, (56) mivel a biológiai sokféleségről szóló egyezményben ré- szes felek 1996 novemberében megtartott harmadik konferenciája III/17-es döntésében rögzítette, hogy „to- vábbi erőfeszítések szükségesek a szellemi tulajdonjogok és a TRIPs-egyezmény, valamint a biológiai sokféleségről szóló egyezmény vonatkozó rendelkezései közötti kap- csolat közös elismerésének kialakítása érdekében, külö- nös tekintettel a technológiaátadáshoz, a biológiai sokfé- leség megőrzéséhez és fenntartható kiaknázásához, vala- mint a génkészletek felhasználásából származó előnyök igazságos és méltányos elosztásához – ideértve a hagyo- mányos életformát megtestesítő őshonos és helyi közös- ségek olyan tudásának, újításainak és szokásainak védel- mét is, amelyek hozzájárulnak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható kiaknázásához – kapcso- lódó témakörökre”, (1) HL L 227. , 1994. 9. 1. , 1. o. A 2506/95/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 258. , 1995. 10. 28. , 3. o. ). (2) HL L 309. , 1993. 12. 31. , 1. o. 400 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 4. cikk 1. FEJEZET Szabadalmazhatóság 1. cikk A biotechnológiai találmányokat a tagállamok a nemzeti (1) jog alapján részesítik oltalomban. Amennyiben szabadalmi szükséges, a tagállamok ezen irányelv rendelkezéseinek figye- lembevétele érdekében módosítják nemzeti jogi szabályozásukat. szabadalmi (2) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok nemzetközi megállapodásokban, különösen a TRIPs-egyezményben és a biológiai sokféleségről szóló egyezményben vállalt kötelezettsé- geit. 2. cikk (1) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a) „biológiai anyag” bármely olyan – genetikai információt tartalmazó – anyag, amely önmagában képes a szaporodás- ra, vagy biológiai rendszerben szaporítható; b) „mikrobiológiai eljárás” az az eljárás, amelyet mikrobiológiai anyag felhasználásával vagy ilyen anyagon hajtanak végre, vagy amely mikrobiológiai anyagot eredményez. A növények vagy állatok előállítására szolgáló eljárás (2) lényegében biológiai, ha egészében keresztezésből, szelekcióból vagy más természeti folyamatból áll. A „növényfajta” fogalmát a 2100/94/EK rendelet 5. cikke (3) határozza meg. 3. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az új, feltalálói (1) tevékenységen alapuló és iparilag alkalmazható találmány sza- badalmazható akkor is, ha biológiai anyagból álló vagy azt tartalmazó termékre, vagy olyan eljárásra vonatkozik, amelynek révén biológiai anyagot állítanak elő, dolgoznak fel vagy alkal- maznak. Találmánynak minősülhet a természetes környezetéből (2) izolált vagy műszaki eljárással előállított biológiai anyag akkor is, ha a természetben korábban már előfordult. (1) Nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban a) a növényfajták és az állatfajták; b) a növények vagy állatok előállítására szolgáló, lényegében biológiai eljárások. (2) A növényekre vagy állatokra vonatkozó találmány sza- badalmi oltalomban részesülhet, ha műszaki megvalósíthatósá- ga nem korlátozódik valamely meghatározott növény- vagy állatfajtára. (3) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt rendelkezés nem érinti azoknak a találmányoknak a szabadalmazhatóságát, ame- lyek mikrobiológiai vagy más műszaki eljárásra vagy ilyen eljárással előállított termékre vonatkoznak. 5. cikk Kialakulásának és fejlődésének egyetlen szakaszában sem (1) lehet szabadalmazható találmány tárgya az emberi test, sem pedig az emberi test bármely részének puszta felfedezése, ideértve valamely gén szekvenciájának vagy részszekvenciájának felfedezését is. Az emberi testből izolált vagy valamely műszaki eljárás- (2) sal más módon előállított rész, ideértve a gén szekvenciáját vagy részszekvenciáját is, szabadalmazható találmány tárgya lehet akkor is, ha az ilyen rész szerkezete megegyezik valamely természetben előforduló rész szerkezetével. A gén szekvenciájának vagy részszekvenciájának ipari (3) alkalmazhatóságát fel kell tárni a szabadalmi bejelentésben. 6. cikk (1) A találmány nem részesülhet szabadalmi oltalomban, ha kereskedelmi célból történő hasznosítása a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközne; a hasznosítás nem tekinthető közrendbe vagy közerkölcsbe ütközőnek pusztán azért, mert az valamely jogszabállyal ellentétben áll. Az (1) bekezdés alapján nem részesülhet szabadalmi (2) oltalomban különösen a) az ember klónozására szolgáló eljárás; b) az ember csíravonalának genetikai azonosságát módosító eljárás; c) az emberi embrió alkalmazása ipari vagy kereskedelmi célra; 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 401 d) az állatok genetikai azonosságát módosító eljárás, ha az szenvedést okozhat az állatoknak anélkül, hogy bármilyen jelentős gyógyászati előnyt nyújtana az emberek vagy az állatok számára, továbbá az ilyen eljárással létrejövő állat. 7. cikk A Bizottságnak a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoportja értékeli a biotechnológia valamennyi etikai szempontját. II. FEJEZET Az oltalom terjedelme 8. cikk (1) Ha a találmány tárgya olyan biológiai anyag, amelynek a találmány eredményeként sajátos jellemzői vannak, az oltalom kiterjed arra a biológiai anyagra is, amely szaporítás vagy többszörözés útján – azonos vagy eltérő formában – a talál- mány tárgyát képező biológiai anyagból származik, és azzal azonos jellemzőkkel rendelkezik. (2) Ha a találmány tárgya olyan eljárás, amellyel a találmány eredményeként sajátos jellemzőkkel rendelkező biológiai anyag állítható elő, az oltalom kiterjed a találmány tárgyát képező eljárással közvetlenül előállított biológiai anyagra, továbbá arra a biológiai anyagra is, amely szaporítás vagy többszörözés útján – azonos vagy eltérő formában – a találmány tárgyát képező eljárással közvetlenül előállított biológiai anyagból szár- mazik, és azzal azonos jellemzőkkel rendelkezik. 9. cikk információt tartalmazó vagy Ha a találmány tárgya genetikai abból álló termék, az oltalom kiterjed – az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltak kivételével – arra az anyagra is, amely- ben a termék megtestesül, illetve amely a genetikai információt tartalmazza, és amelyben az ellátja funkcióját. 10. cikk A 8. és 9. cikkben meghatározott oltalom nem terjed ki a szabadalmas által vagy az ő kifejezett hozzájárulásával valamely tagállamban már forgalomba hozott biológiai anyag szaporítá- sával vagy többszörözésével előállított biológiai anyagra, ha a többszörözés vagy a szaporítás szükségszerű eredménye annak a felhasználásnak, amelynek céljára a biológiai anyagot forga- feltéve hogy az így előállított anyagot ezt lomba hozták, követően nem használják másféle szaporításra vagy többszörö- zésre. 11. cikk növény szaporítóanyagát mezőgazdasági felhasználás céljából gazdálkodó számára adja el vagy értékesíti más módon, azt úgy kell tekinteni, hogy a gazdálkodó engedélyt kapott a betakarításból származó termény saját gazdaságában szaporítás történő felhasználására; az ilyen vagy többszörözés céljából jogosultság mértékére és feltételeire a 2100/94/EK rendelet 14. cikkében foglaltak az irányadók. A 8. és 9. cikkben foglaltaktól eltérően, ha a szabad- (2) almas vagy bárki más az ő kifejezett hozzájárulásával valamely tenyészállatot vagy egyéb állati szaporítóanyagot gazdálkodó számára ad el vagy értékesít más módon, azt úgy kell tekinteni, hogy a gazdálkodó engedélyt kapott a szabadalmi oltalom alatt álló állatállomány mezőgazdasági célra történő felhasználására. Ez a jogosultság az állatnak vagy más állati szaporítóanyagnak a saját mezőgazdasági tevékenység céljára történő felhasználá- sára vonatkozik; nem terjed ki azonban a kereskedelmi jellegű történő szaporító tevékenység keretében vagy annak céljából eladásra. (3) A (2) bekezdés szerinti jogosultság mértékére és feltéte- leire a tagállami törvények, rendeletek és gyakorlat az iránya- dók. III. FEJEZET Kényszerengedély 12. cikk Ha a nemesítő nem tudja megszerezni vagy hasznosítani (1) a növényfajta-oltalom tárgyát egy korábbi szabadalom meg- sértése nélkül, kérelmére a szabadalmazott találmány hasznosí- tására – megfelelő díj megfizetése ellenében – az oltalom alatt álló növényfajta hasznosításához szükséges terjedelemben kizá- rólagosságot nem biztosító kényszerengedélyt kell adni. A tagállamok biztosítják, hogy – ilyen engedély esetén – a sza- badalmas igényt tarthat arra, hogy méltányos feltételekkel en- gedélyt adjanak számára a növényfajta-oltalom szerinti növény- fajta hasznosítására. (2) Ha a biotechnológiai találmány szabadalmasa nem tudja a szabadalmat hasznosítani egy korábbi növényfajta-oltalom megsértése nélkül, kérelmére az oltalom alatt álló növényfajta hasznosítására – megfelelő díj megfizetése ellenében – kizáró- lagosságot nem biztosító kényszerengedélyt kell adni. A tagál- lamok biztosítják, hogy – ilyen engedély esetén – a növény- fajta-oltalom jogosultja igényt tarthat arra, hogy méltányos feltételekkel engedélyt adjanak számára a szabadalom szerinti találmány hasznosítására. A 8. és 9. cikkben foglaltaktól eltérően, ha a szabad- (1) almas vagy bárki más az ő kifejezett hozzájárulásával valamely Aki az (1) és (2) bekezdés alapján kényszerengedélyt kér, (3) annak igazolnia kell, hogy 402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/20. kötet a) a szabadalmassal vagy a növényfajta-oltalom jogosultjával a hasznosítási szerződés megkötésére tett kísérlet eredményte- len volt; b) a bejelentés első közzététele és a szabadalom megadása között bárki számára, aki ezt kéri, vagy – a bejelentő kérelmére – kizárólag független szakértő számára; b) a növényfajta, illetve a találmány számottevő gazdasági jelentőségű műszaki előrelépést jelent a szabadalom szerinti találmányhoz, illetve a növényfajta-oltalom szerinti növény- fajtához viszonyítva. c) a szabadalom megadása után bárki számára, aki ezt kéri, függetlenül a szabadalom megvonásától vagy megsemmisíté- sétől. (4) A tagállamok kijelölik a kényszerengedélyek megadásáért felelős hatóságot vagy hatóságokat. Ha a növényfajtára vonat- kozó kényszerengedély megadása a Közösségi Növényfajta-hiva- tal kizárólagos hatáskörébe tartozik, a 2100/94/EK rendelet 29. cikkét kell alkalmazni. IV. FEJEZET Biológiai anyag letétbe helyezése, hozzáférhetősége és új- bóli letétbe helyezése 13. cikk Ha a találmány tárgya a köz számára hozzá nem férhető (1) olyan biológiai anyag vagy annak alkalmazása, amely a szabad- almi bejelentésben nem tárható fel oly módon, hogy annak alapján azt szakember meg tudja valósítani, a szabadalmi jog céljaira a találmány nem tekinthető feltártnak, kivéve, ha a) a biológiai anyagot legkésőbb a szabadalmi bejelentés nap- ján valamely elismert letéteményes szervnél letétbe helyez- ték. Elismert letéteményes szervnek azokat a szerveket kell tekinteni, amelyek a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről szóló, 1977. április 28-án kelt Budapesti Szerződés (a továbbiakban: „Budapesti Szerződés”) 7. cikkének megfelelő- en megszerezték a nemzetközi letéteményes szerv jogállását; b) a bejelentés napján benyújtott bejelentés tartalmazza mind- azt a lényeges információt, amely a letétbe helyezett bioló- giai anyag jellemzőiről a bejelentő rendelkezésére áll; c) a szabadalmi bejelentésben feltüntetik a letéteményes szerv nevét és a letétbehelyezési számot. A letétbe helyezett biológiai anyagot minta kiadásával (2) kell hozzáférhetővé tenni: a) a szabadalmi bejelentés első közzétételét megelőzően azok részére, akiket a nemzeti szabadalmi jog feljogosít a szabad- almi bejelentés iratainak megtekintésére; A minta kiadására csak akkor kerülhet sor, ha a kérel- (3) mező kötelezettséget vállalt arra, hogy az oltalom ideje alatt a) a mintát vagy az abból származtatott anyagot harmadik személy számára nem teszi hozzáférhetővé; és b) a mintát vagy az abból származtatott anyagot csak kísérleti célokra használja fel, kivéve, ha a bejelentő vagy a szabad- almas e kötelezettség előírásáról kifejezetten lemond. A bejelentés elutasítása vagy visszavonása esetén – a (4) bejelentő kérelmére – a hozzáférhetővé tételt korlátozni kell úgy, hogy a szabadalmi bejelentés napjától számított 20 évig a letétbe helyezett anyaghoz csak független szakértő férhessen hozzá. Ebben az esetben a (3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni. A bejelentő a (2) bekezdés b) pontjában, (5) illetve a (4) bekezdésben említett kérelmet csak addig a napig terjesztheti elő, amelyen a szabadalmi bejelentés közzétételére irányuló technikai előkészületeket befejezettnek kell tekinteni. 14. cikk Ha a 13. cikk rendelkezései szerint (1) letétbe helyezett biológiai anyag már nem férhető hozzá az elismert letétemé- nyes szervnél, engedélyezni kell az anyag újbóli letétbe helye- zését a Budapesti Szerződésben meghatározott feltételekkel. Újbóli (2) latkoznia kell arról, hogy az újból anyag azonos az eredetileg letétbe helyezettel. letétbe helyezés esetén a letétbe helyezőnek nyi- letétbe helyezett biológiai V. FEJEZET Záró rendelkezések 15. cikk A tagállamok legkésőbb 2000. (1) július 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelke- zéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelv- nek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottsá- got. 13/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 403 Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. c) a 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól kez- dődően évente egy jelentést a szabadalmi jognak a biotech- nológia és a génmanipuláció területén bekövetkezett fejlődé- séről és következményeiről. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 16. cikk A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküld: a) a 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól kez- dődően ötévente egy jelentést, amelyben beszámol minden olyan problémáról, amely ez az irányelv és az emberi jogok védelméről szóló olyan nemzetközi egyezmények viszo- nyából ered, amelyekhez a tagállamok csatlakoztak; b) ennek az irányelvnek a hatálybalépésétől számított két éven belül egy jelentést, amely felméri, hogy a génmanipulációs járt az alapkutatások számára milyen következményekkel olyan témákról szóló publikációk kiadásának elmaradása, illetve késedelme, amelyek szabadalmazhatóak volnának; 17. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 18. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1998. július 6-án. az Európai Parlament részéről az elnök J. M. GIL-ROBLES a Tanács részéről az elnök R. EDLINGER


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2036/98 του Klaus HAENSCH προς την Επ τροπή. Χορήγηση κοινοτικών πιστώσεων στην πόλη του Duisburg (Βόρεια Ρηνανία- Βεστφαλία)

eurovoc_concepts:
EU financing
North Rhine-Westphalia
Structural Funds
economic support
regional development
research
type of business
university


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2039/98 do Deputado Klaus HÄNSCH à Comissão. Atribuição de recursos da UE à cidade de Wuppertal, Renânia do Norte-Vestefália

text: C 354/130 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Julho 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 354/211) PERGUNTA ESCRITA E-2038/98 apresentada por Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos da UE a‘ cidade de Oberhausen, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia No contexto da atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos a‘ cidade de Oberhausen, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia, podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre: 1. O montante das dota(cid:231)o(cid:152)es estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)a(cid:152)o pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunita·rios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, a‘ cidade de Oberhausen para projectos-piloto, ac(cid:231)o(cid:152)es ou › a t(cid:14)·tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)o(cid:152)es de investiga(cid:231)a(cid:152)o e outras entidades? 2. O nu·mero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 354/212) PERGUNTA ESCRITA E-2039/98 apresentada por Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos da UE a‘ cidade de Wuppertal, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia No contexto da atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos a‘ cidade de Wuppertal, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia, podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre: 1. O montante das dota(cid:231)o(cid:152)es estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)a(cid:152)o pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunita·rios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, a‘ cidade de Wuppertal para projectos-piloto, ac(cid:231)o(cid:152)es ou › a t(cid:14)·tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)o(cid:152)es de investiga(cid:231)a(cid:152)o e outras entidades? 2. O nu·mero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1445/98 av den 6 juli 1998 om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredje land

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import licence
maize
third country

text: 7. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/47 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1445/98 av den 6 juli 1998 om (cid:148)ppnandet av anbudsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r s(cid:132)nkning av importtullar p(cid:134) majs till Spanien fr(cid:134)n tredje land EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:148)verens- st(cid:132)mmer med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 12. 1 i denna, och spannm(cid:134)l (1), senast av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I och med genomf(cid:148)randet av jordbruksavtalet som sl(cid:148)ts inom ramen f(cid:148)r de multilaterala handelsf(cid:148)rhandlingarna i Uruguayrundan, har gemenskapen (cid:134)tagit sig att Spanien skall importera en viss kvantitet majs. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 med till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r tullkvoter vad g(cid:132)ller de s(cid:132)rskilda ordningar f(cid:148)r import av respektive majs och sockerhirs till Spanien och majs till Portugal (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1963/95 (4), fastst(cid:132)lls de regler g(cid:132)llande f(cid:148)rvaltningen av dessa speciella arrange- mang; i denna f(cid:148)rordning fastst(cid:132)lls de specifika komplet- terande regler som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att verkst(cid:132)lla anbudsf(cid:148)rfarandet, s(cid:132)rskilt de som r(cid:148)r uppr(cid:132)ttande och frisl(cid:132)ppande av den s(cid:132)kerhet som skall st(cid:132)llas av akt(cid:148)rerna f(cid:148)r att garantera att de iakttar sina (cid:134)taganden, speciellt vad g(cid:132)ller (cid:134)taganden om bearbetning eller anv(cid:132)ndning av den importerade produkten p(cid:134) den spanska marknaden. Med anledning av behovet p(cid:134) den spanska marknaden i dagsl(cid:132)get (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att (cid:148)ppna ett anbudsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r en avgiftss(cid:132)nkning f(cid:148)r importullar p(cid:134) majs inom ramen f(cid:148)r den s(cid:132)rskilda importordningen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Anbudsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r s(cid:132)nkning av tull vidtas enligt artikel 10. 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 f(cid:148)r import av majs till Spanien. 2. Anbudsf(cid:148)rfarandet (cid:132)r (cid:148)ppet till den 6 augusti 1998. Under denna period vidtas anbudsf(cid:148)rfarande veckovis f(cid:148)r vilken kvantiteterna och datumen f(cid:148)r inl(cid:132)mnandet av anbud avg(cid:148)rs i avin om anbudsf(cid:148)rfarande. 3. Reglerna i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95 skall till- l(cid:132)mpas s(cid:134) l(cid:132)nge inga best(cid:132)mmelser i denna f(cid:148)rordning f(cid:148)reskriver n(cid:134)got annat. Artikel 2 De importlicenser som utf(cid:132)rdas inom ramen f(cid:148)r dessa anbudsf(cid:148)rfaranden (cid:132)r giltiga i femtio dagar fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r utf(cid:132)rdandet, enligt artikel 10. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1839/95. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 6 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (4) EGT L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1997- I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1997- I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1997- I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1997- I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1997- I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1997- I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1997- I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1997- I.,Legal bibliography of European integration : 1997- I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1997- I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1997- I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: Richtlijn 98/44/EG van het Europees Parlement en de Raad van 6 juli 1998 betreffende de rechtsbescherming van biotechnologische uitvindingen

text: 30. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/13 RICHTLIJN 98/44/EG VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD betreffende de rechtsbescherming van biotechnologische uitvindingen van 6 juli 1998 HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 100 A, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comi- te´ (2), Volgens de procedure van artikel 189 B van het Ver- drag (3), (1) Overwegende dat bij tal van industriële activiteiten biotechnologie en genetische manipulatie een steeds belangrijkere rol vervullen en dat de bescherming van biotechnologische uitvindingen voor de indus- triële ontwikkeling van de Gemeenschap stellig van wezenlijk belang zal zijn; (2) Overwegende dat onderzoek en ontwikkeling, met name op het terrein van genetische manipulatie, zware, risicodragende investeringen vergen welke slechts langs de weg van een passende rechtsbe- scherming rendabel kunnen worden gemaakt; (3) Overwegende dat een doeltreffende en onderling aangepaste bescherming in alle lidstaten van essen- tieel belang is voor de handhaving en aanmoedi- ging van investeringen op het terrein van de bio- technologie; (4) Overwegende dat ingevolge de verwerping door het Europees Parlement van de door het Bemiddelings- comite´ goedgekeurde gezamenlijke ontwerptekst voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad betreffende de rechtsbescherming van bio- (1) PB C 296 van 8. 10. 1996, blz. 4 en PB C 311 van 11. 10. 1997, blz. 12. (2) PB C 295 van 7. 10. 1996, blz. 11. (3) Advies van het Europees Parlement van 16 juli 1997 (PB C 286 van 22. 9. 1997, blz. 87), gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 26 februari 1998 (PB C 110 van 8. 4. 1998, blz. 17) en besluit van het Europees Parlement van 12 mei 1998 (PB C 167 van 1. 6. 1998). Besluit van de Raad van 16 juni 1998. technologische uitvindingen (4), het Europees Parle- ment en de Raad hebben vastgesteld dat de rechts- bescherming van biotechnologische uitvindingen moet worden opgehelderd; (5) Overwegende dat er op het gebied van de rechtsbe- scherming van biotechnologische uitvindingen ver- schillen bestaan in de wetgeving en in de praktijk van de verschillende lidstaten; dat dergelijke ver- schillen belemmeringen voor het handelsverkeer kunnen vormen en daarmee de goede werking van de interne markt in de weg staan; (6) Overwegende dat deze verschillen, naargelang de lidstaten nieuwe en van elkaar verschillende wetten en administratieve procedures aannemen en naar- gelang hun nationale rechtspraak zich op uiteenlo- pende wijze ontwikkelt, scherpere vormen dreigen aan te nemen; (7) Overwegende dat een uiteenlopende ontwikkeling van de nationale wetgevingen betreffende de rechtsbescherming van biotechnologische uitvindin- gen in de Gemeenschap het handelsverkeer nog sterker dreigt te ontmoedigen, hetgeen de industrië- le ontwikkeling van deze uitvindingen en de goede werking van de interne markt zal schaden; (8) Overwegende dat het met het oog op de rechtsbe- scherming van biotechnologische uitvindingen niet noodzakelijk is om een bijzonder recht in het leven te roepen dat in de plaats van het nationale octrooirecht treedt; dat voor de rechtsbescherming van biotechnologische uitvindingen het nationale octrooirecht de hoofdgrondslag blijft vormen, met dien verstande dat het op sommige specifieke pun- ten moet worden aangepast of aangevuld om op passende wijze rekening te houden met nieuwe technologische ontwikkelingen waarbij van biolo- gisch materiaal gebruik wordt gemaakt maar toch aan de voorwaarden inzake octrooieerbaarheid wordt voldaan; (9) Overwegende dat in gevallen van uitsluiting van de octrooieerbaarheid van planten- en dierenrassen en van werkwijzen van wezenlijk biologische aard voor het kweken van planten en de voortbrenging (4) PB C 68 van 20. 3. 1995, blz. 26. L 213/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 7. 98 van dieren, sommige begrippen in de nationale wetgeving die zijn ontleend aan internationale octrooi- en kwekersrechtovereenkomsten tot onze- kerheid hebben geleid ten aanzien van de bescher- ming van biotechnologische en sommige microbio- logische uitvindingen; dat harmonisatie noodzake- lijk is om aan deze onzekerheid een einde te maken; (10) Overwegende dat rekening dient te worden gehou- den met het ontwikkelingspotentieel van de bio- technologie voor het milieu en met name het nut van deze technologie voor de ontwikkeling van minder vervuilende en zuinigere akkerbouwmetho- den; dat door middel van het octrooistelsel het onderzoek naar en de toepassing van dergelijke werkwijzen moeten worden gestimuleerd; (11) Overwegende dat de ontwikkeling van de biotech- nologie belangrijk is voor de ontwikkelingslanden, zowel op het gebied van de volksgezondheid en de bestrijding van grote epidemieën en endemieën als op het gebied van de bestrijding van de honger in de wereld; dat door middel van het octrooistelsel tevens het onderzoek op deze gebieden moet wor- den gestimuleerd en dat bovendien internationale mechanismen moeten worden bevorderd voor de verbreiding van deze technologieën in de derde wereld ten behoeve van de betrokken bevolking; (hierna „TRIP’s-overeenkomst” (12) Overwegende dat de overeenkomst inzake de com- merciële aspecten van de intellectuele-eigendoms- rechten ge- noemd) (1), die door de Europese Gemeenschap en de lidstaten is ondertekend, in werking is getreden en dat hierin is bepaald dat octrooibescherming voor voortbrengselen en werkwijzen op alle gebie- den van de technologie moet worden gewaar- borgd; (13) Overwegende dat het communautaire wettelijke raam voor de bescherming van biotechnologische uitvindingen beperkt kan blijven tot de omschrij- ving van een aantal beginselen dat van toepassing is op de octrooieerbaarheid van biologisch mate- riaal als zodanig — welke beginselen vooral ten doel hebben het verschil aan te geven tussen uitvin- dingen en ontdekkingen op het stuk van de octrooieerbaarheid van bepaalde delen van mense- lijke oorsprong — tot de omvang van de bescher- ming die door een octrooi op een biotechnologi- sche uitvinding wordt geboden, tot de mogelijkheid om de schriftelijke uiteenzetting aan te vullen met een depot, en tot de mogelijkheid wegens afhanke- lijkheid tussen plantenrassen en uitvindingen en omgekeerd, niet-exclusieve dwanglicenties te ver- krijgen; (1) PB L 336 van 23. 12. 1994, blz. 213. (14) Overwegende dat een octrooi de octrooihouder niet het recht verleent de uitvinding toe te passen, maar hem slechts het recht geeft derden te verbie- den de uitvinding voor industriële en commerciële doeleinden te exploiteren; dat het octrooirecht der- halve de nationale, Europese of internationale wet- geving waarbij op het onderzoek en op het gebruik of het in de handel brengen van de onderzoeksre- sultaten eventueel beperkingen of een verbod of toezicht worden ingesteld, niet kan vervangen, noch overbodig maken, inzonderheid met betrek- king tot de eisen inzake volksgezondheid, veilig- heid, milieubescherming, dierenbescherming, het behoud van de genetische diversiteit en de eerbiedi- ging van bepaalde ethische normen; (15) Overwegende dat de octrooiering van biologisch materiaal in beginsel door noch het nationale, noch het Europese octrooirecht (Verdrag betreffende de verlening van Europese octrooien) wordt verboden of uitgesloten; (16) Overwegende dat het octrooirecht moet worden toegepast onder naleving van de fundamentele beginselen ter garantie van de waardigheid en integriteit van de mens; dat de nadruk moet wor- den gelegd op het beginsel volgens hetwelk het menselijk lichaam in alle stadia van zijn vorming en ontwikkeling, met inbegrip van de geslachtscel- len, evenals de loutere ontdekking van een van de delen of producten ervan, met inbegrip van de sequentie of partiële sequentie van een menselijk gen, niet octrooieerbaar zijn; dat deze beginselen stroken met de criteria van het octrooirecht inzake de octrooieerbaarheid, die niet toelaten dat een loutere ontdekking voor octrooiering in aanmer- king komt; (17) Overwegende dat bij de behandeling van ziekten reeds doorslaggevende vorderingen zijn geboekt dankzij van geïsoleerde delen van het menselijk lichaam afgeleide en/of op andere wijze vervaar- digde geneesmiddelen; dat deze geneesmiddelen voortkomen uit technische werkwijzen waarmee wordt beoogd delen te verkrijgen met een soortge- lijke structuur als die van in het menselijk lichaam aanwezige natuurlijke delen, en dat derhalve het op het verkrijgen en isoleren van dergelijke voor de medicijnproductie waardevolle delen gerichte on- derzoek door middel van het octrooistelsel dient te worden gestimuleerd; (18) Overwegende dat, voorzover het octrooistelsel on- toereikend blijkt te zijn om het onderzoek naar en de productie van biotechnologische medicijnen te stimuleren die noodzakelijk zijn om zeldzame of zogenaamde „weesziekten” te bestrijden, de Ge- meenschap en de lidstaten gehouden zijn voor dit probleem een adequate oplossing te zoeken; 30. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/15 (19) Overwegende dat er rekening is gehouden met advies nr. 8 van de onder de Europese Commissie ressorterende Adviesgroep ethische implicaties van de biotechnologie; (20) Overwegende derhalve dat erop moet worden gewezen dat een uitvinding die betrekking heeft op een deel dat van het menselijk lichaam is geïsoleerd of anderszins door een technische werkwijze is verkregen en industrieel toepasbaar is, niet van octrooieerbaarheid uitgesloten is, zelfs indien de structuur van dit deel identiek is aan die van een natuurlijk deel, met dien verstande dat de aan het octrooi verbonden rechten zich niet uitstrekken tot het menselijk lichaam en de delen ervan in hun natuurlijke toestand; (21) Overwegende dat een dergelijk geïsoleerd of anderszins verkregen deel van het menselijk lichaam niet van octrooiering is uitgesloten, aange- zien het hierbij bijvoorbeeld gaat om het resultaat van technische werkwijzen waarmee dit deel buiten het menselijk lichaam is geïdentificeerd, gezuiverd, gekarakteriseerd en vermeerderd, welke werkwijzen slechts door de mens kunnen worden uitgevoerd en welke de natuur zelf niet kan volbrengen; (22) Overwegende dat de discussie over de octrooieer- baarheid van sequenties of partiële sequenties van genen aanleiding geeft tot controversen; dat uit hoofde van deze richtlijn voor de verlening van een octrooi voor uitvindingen die betrekking hebben op dergelijke sequenties of partiële sequenties dezelfde criteria voor octrooieerbaarheid moeten worden toegepast als op alle andere gebieden van de technologie, vernieuwing, uitvindingswerkzaam- heid en industriële toepassing; dat de industriële toepasbaarheid van een sequentie of partiële sequentie concreet in de octrooiaanvraag moet worden vermeld; (26) Overwegende dat, als een uitvinding betrekking heeft op biologisch materiaal van menselijke oor- sprong of gebruik maakt van dergelijk materiaal, in het kader van het indienen van een octrooiaan- vraag, de persoon die als donor optreedt de gele- genheid moet hebben gehad, overeenkomstig het nationale recht, zijn geïnformeerde en vrije instem- ming daarmee te betuigen; (27) Overwegende dat, als een uitvinding betrekking heeft op biologisch materiaal van plantaardige of dierlijke oorsprong of gebruik maakt van dergelijk materiaal, in voorkomend geval, in de octrooiaan- vraag de geografische oorsprong van het materiaal dient te worden vermeld, indien deze bekend is; dat dit de behandeling van de octrooiaanvragen en de geldigheid van de rechten die uit de verleende octrooien voortvloeien, onverlet laat; (28) Overwegende dat deze richtlijn in genen dele afbreuk doet aan de grondslagen van het vigerende octrooirecht dat inhoudt dat een octrooi kan wor- den verleend voor elke nieuwe toepassing van een product dat reeds onder octrooibescherming valt; (29) Overwegende dat deze richtlijn de uitsluiting van de octrooieerbaarheid van planten- en dierenrassen onverlet laat en dat uitvindingen betreffende plan- ten of dieren octrooieerbaar zijn, indien de toepas- sing ervan technisch niet tot een planten- of dieren- ras beperkt is; (30) Overwegende dat het begrip plantenras wordt gedefinieerd in het kwekersrecht krachtens welk een ras door zijn gehele genoom wordt gekenmerkt en bijgevolg een eigen karakter heeft en duidelijk van andere rassen kan worden onderscheiden; (23) Overwegende dat een louter DNA-fragment dat geen aanwijzing voor een functie bevat, geen tech- nische informatie bevat en dus geen octrooieerbare uitvinding vormt; (31) Overwegende dat een plantengeheel dat door een bepaald gen (en niet door zijn gehele genoom) wordt gekenmerkt, niet onder het kwekersrecht valt en dus niet van octrooieerbaarheid is uitgeslo- ten, ook niet indien het plantenrassen omvat; (24) Overwegende dat, om te voldoen aan het criterium van de industriële toepasbaarheid, vereist is dat ingeval voor de productie van een eiwit of partieel eiwit een sequentie of partiële sequentie van een gen gebruikt is, gepreciseerd wordt welk eiwit of partieel eiwit er geproduceerd is en wat daarvan de functie is; (25) Overwegende dat, voor de interpretatie van de door een octrooi verleende rechten, bij sequenties die elkaar alleen overlappen in de delen die voor de uitvinding niet essentieel zijn, uit het oogpunt van het octrooirecht iedere sequentie als zelfstandige sequentie wordt beschouwd; (32) Overwegende dat, indien de uitvinding beperkt is tot een genetische verandering van een plantenras, en indien er een nieuw plantenras verkregen is, zij zelfs dan van octrooieerbaarheid uitgesloten blijft als deze genetische verandering niet het resultaat is van een wezenlijk biologische werkwijze, maar van een biotechnologische werkwijze; (33) Overwegende dat in deze richtlijn moet worden omschreven wanneer een werkwijze voor de voort- brenging van planten en dieren van wezenlijk bio- logische aard is; L 213/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 7. 98 (34) Overwegende dat deze richtlijn de begrippen uit- vinding en ontdekking, zoals die in het nationale, Europese of internationale octrooirecht zijn vast- gesteld, onverlet laat; (35) Overwegende dat deze richtlijn de voorschriften van de nationale octrooiwetgevingen onverlet laat volgens welke werkwijzen voor de chirurgische of therapeutische behandeling van het menselijke of dierlijke lichaam en diagnostische methoden die voor het menselijke en dierlijke lichaam worden gebruikt, van octrooieerbaarheid zijn uitgesloten; (36) Overwegende dat de TRIP’s-overeenkomst de leden van de Wereldhandelsorganisatie de mogelijkheid biedt om uitvindingen uit te sluiten van octrooie- ring wanneer de commerciële exploitatie ervan op hun grondgebied moet worden voorkomen ter bescherming van de openbare orde of de goede zeden, waartoe ook de bescherming van het leven of de gezondheid van mens en dier, alsook de bescherming van planten behoort, of ter voorko- ming van ernstige schade aan het milieu, onder voorwaarde dat een dergelijke uitsluiting niet plaatsvindt op grond van het loutere feit dat de toepassing overeenkomstig hun wetgeving verbo- den is; (37) Overwegende dat het beginsel dat uitvindingen waarvan de commerciële exploitatie strijdig zou zijn met de openbare orde of de goede zeden, zijn uitgesloten van octrooiering, ook in de onderhavige richtlijn dient te worden benadrukt; (38) Overwegende dat het eveneens van belang is om in de bepalingen van deze richtlijn een indicatieve lijst van uitvindingen die van octrooiering zijn uitgeslo- ten, op te nemen, teneinde de nationale rechter en octrooibureaus algemene richtsnoeren voor de interpretatie van het criterium openbare orde of goede zeden te verschaffen; dat deze lijst uiteraard niet limitatief is; dat werkwijzen waarvan de toe- passing strijdig is met de menselijke waardigheid, zoals werkwijzen voor de voortbrenging van men- selijk-dierlijke hybriden op basis van geslachtscel- len of totipotente cellen van mens en dier, vanzelf- sprekend eveneens van octrooiering zijn uitgeslo- ten; in een (39) Overwegende dat de openbare orde en de goede zeden met name overeenstemmen met ethische en lidstaat worden morele beginselen die erkend en die in het bijzonder op het gebied van de biotechnologie moeten worden gerespecteerd, ge- zien de potentiële gevolgen van uitvindingen op dit gebied en hun inherente relatie met levend mate- riaal; dat dergelijke ethische en morele beginselen een aanvulling vormen bij de gebruikelijke juridi- sche onderzoeken van het octrooirecht ongeacht het technische gebied van de uitvinding; (40) Overwegende dat men het er in de Gemeenschap over eens is dat germinale geninterventie op de mens en het klonen van de mens strijdig zijn met de openbare orde en de goede zeden; dat bijgevolg werkwijzen tot wijziging van de germinale geneti- sche identiteit van de mens en werkwijzen voor het klonen van mensen ondubbelzinnig van octrooie- ring uitgesloten dienen te worden; (41) Overwegende dat een werkwijze voor het klonen van mensen gedefinieerd kan worden als elke werkwijze, met inbegrip van de technieken voor de splitsing van embryo’s die ten doel heeft een mens voort te brengen die in de celkernen dezelfde genetische informatie bezit als een ander levend dan wel overleden wezen; (42) Overwegende, bovendien, dat ook het gebruik van menselijke embryo’s voor industriële of commercië- le doeleinden van octrooiering uitgesloten moet worden; dat deze uitsluiting echter in ieder geval niet geldt voor uitvindingen met een therapeutisch of diagnostisch doel, die toegepast worden op en nuttig zijn voor het menselijk embryo; (43) Overwegende dat artikel F, lid 2, van het Verdrag betreffende de Europese Unie bepaalt dat de Unie de grondrechten eerbiedigt, zoals die worden gewaarborgd door het op 4 november 1950 te Rome ondertekende Europees Verdrag tot bescher- ming van de rechten van de mens en de fundamen- tele vrijheden en zoals zij uit de gemeenschappe- lijke constitutionele tradities van de lidstaten voort- vloeien, als algemene beginselen van het Gemeen- schapsrecht; (44) Overwegende dat de Europese groep ethiek van de exacte wetenschappen en de nieuwe technologieën alle ethische aspecten van de biotechnologie beoor- deelt; dat erop gewezen moet worden dat deze groep, ook wat het octrooirecht betreft, alleen geraadpleegd kan worden in verband met de eva- luatie van de ethische grondbeginselen van de bio- technologie; (45) Overwegende dat de werkwijzen tot wijziging van de genetische identiteit van dieren die deze doen lijden zonder voor mens of dier aanzienlijk medisch nut op het gebied van onderzoek, preventie, dia- gnose of therapie op te leveren, alsmede de dieren die uit deze werkwijzen worden verkregen, van octrooiering moeten worden uitgesloten; (46) Overwegende dat, aangezien een octrooi tot doel heeft de uitvinder voor zijn creatieve inspanningen te belonen met een exclusief, zij het in de tijd beperkt, recht en aldus de uitvinderswerkzaamheid te moedigen, aan de octrooihouder de aan 30. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/17 bevoegdheid moet worden toegekend het gebruik van geoctrooieerd zelfrepliceerbaar materiaal te verbieden onder vergelijkbare voorwaarden als waaronder een verbod tot gebruik van geoc- trooieerde niet-zelfrepliceerbare voortbrengselen zou kunnen worden opgelegd, met andere woorden de vervaardiging van het geoctrooieerde voort- brengsel zelf te verbieden; ding een gewaarborgde toegang in de vorm van een dwanglicentie moet worden verleend wanneer het plantenras ten opzichte van het betrokken geslacht of de betrokken soort, een belangrijke technische vooruitgang vertegenwoordigt die van aanzienlijk economisch belang is ten opzichte van de uitvin- ding waarvoor een octrooi wordt aangevraagd; (47) Overwegende dat in een eerste afwijking van de rechten van de octrooihouder moet worden voor- zien wanneer propagatiemateriaal waarin de beschermde uitvinding is verwerkt, door de houder van het octrooi of met diens instemming aan een landbouwer voor agrarische exploitatiedoeleinden wordt verkocht; dat die eerste afwijking de land- bouwer moet toestaan om de voortbrengselen van zijn oogst voor een latere propagatie of vermeerde- ring op zijn eigen bedrijf te gebruiken en dat de reikwijdte en de nadere bijzonderheden van deze afwijking tot de overeenkomstige reikwijdte en nadere regels van Verordening (EG) nr. 2100/94 van de Raad van 27 juli 1994 inzake het commu- nautaire kwekersrecht (1) moeten worden beperkt; (48) Overwegende dat van de landbouwer uitsluitend de in het communautaire kwekersrecht voorziene ver- goeding mag worden verlangd, volgens de toepas- singsmodaliteiten van deze afwijking van het com- munautaire kwekersrecht; (49) Overwegende evenwel dat de octrooihouder zijn rechten kan doen gelden tegen de landbouwer die van de afwijking misbruik maakt, of tegen de kweker die het plantenras waarin de beschermde uitvinding verwerkt is, heeft ontwikkeld, indien deze niet aan zijn verbintenissen voldoet; (50) Overwegende dat een tweede afwijking van de rechten van de octrooihouder het de landbouwer moet toestaan om vee dat onder octrooibescher- ming valt voor agrarische doeleinden te gebrui- ken; (51) Overwegende dat de reikwijdte en de andere bij- zonderheden van deze tweede afwijking, bij ont- stentenis van een communautaire regeling betref- fende het voortbrengen van dierenrassen, door de nationale wetten, bestuursrechtelijke bepalingen of praktijken moeten worden geregeld; (52) Overwegende dat, op het gebied van de exploitatie van de via genetische manipulatie verkregen nieuwe plantenkenmerken, tegen betaling van een vergoe- (1) PB L 227 van 1. 9. 1994, blz. 1. Verordening gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2506/95 (PB L 258 van 28. 10. 1995, blz. 3). (53) Overwegende dat op het gebied van het gebruik voor genetische manipulatie van uit nieuwe plan- tenrassen verkregen nieuwe plantenkenmerken, tegen betaling van een vergoeding een gewaar- borgde toegang in de vorm van een dwanglicentie moet worden verleend wanneer de uitvinding een belangrijke technische vooruitgang vertegenwoor- digt die van aanzienlijk economisch belang is; (54) Overwegende dat artikel 34 van de TRIP’s-over- eenkomst gedetailleerde regels betreffende de bewijslast bevat die voor alle lidstaten bindend zijn en dat een desbetreffende bepaling in de onderha- vige richtlijn derhalve niet noodzakelijk is; (55) Overwegende dat de Gemeenschap door Besluit 93/626/EEG (2) partij is bij het Verdrag inzake biologische diversiteit van 5 juni 1992; dat de lidstaten in verband daarmee, in het kader van de uitvoering van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen om aan deze richtlijn te voldoen, met name rekening houden met artikel 3, artikel 8, onder j), en artikel 16, lid 2, tweede zin, en lid 5, van dat Verdrag; (56) Overwegende dat tijdens de derde conferentie van de partijen bij het Verdrag inzake de biologische diversiteit, welke in november 1996 plaatsvond, in Besluit III/17 is vastgesteld dat nog verder moet worden gewerkt aan een gemeenschappelijke eva- luatie van de relatie tussen de intellectuele-eigen- domsrechten en de desbetreffende bepalingen van de TRIP’s-overeenkomst en het Verdrag inzake biologische diversiteit, met name voor kwesties in verband met de overdracht van technologie en het behoud en duurzame gebruik van de biologische diversiteit, alsmede de rechtvaardige en billijke ver- deling van voordelen die voortvloeien uit het gebruik van genetische hulpbronnen, met inbegrip van de bescherming van de kennis, innovaties en gewoonten van inheemse en plaatselijke gemeen- schappen die een traditionele manier van leven erop nahouden die van belang is voor het behoud en het duurzame gebruik van de biologische diver- siteit, L 213/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 7. 98 HEBBEN DE VOLGENDE RICHTLIJN VASTGESTELD: Artikel 4 HOOFDSTUK I Octrooieerbaarheid Artikel 1 1. De lidstaten beschermen biotechnologische uitvindin- gen door middel van het nationale octrooirecht. De lidstaten passen, om rekening te houden met de bepalin- gen van deze richtlijn, hun nationale octrooirecht zo nodig aan. 2. De richtlijn laat de verplichtingen van de lidstaten uit hoofde van internationale verdragen, en met name het Verdrag inzake biologische diversiteit en de TRIP’s- overeenkomst, onverlet. Artikel 2 1. In deze richtlijn wordt verstaan onder: a) „biologisch materiaal”: materiaal dat genetische infor- matie bevat en zichzelf kan repliceren of in een biologisch systeem kan worden gerepliceerd; b) „microbiologische werkwijze”: iedere werkwijze waarbij microbiologisch materiaal wordt gebruikt, die op microbiologisch materiaal ingrijpt of die microbio- logisch materiaal als resultaat heeft. 1. Niet octrooieerbaar zijn: a) planten- en dierenrassen; b) werkwijzen van wezenlijk biologische aard voor de voortbrenging van planten of dieren. 2. Een uitvinding die betrekking heeft op planten en dieren, is octrooieerbaar als de uitvoerbaarheid van die uitvinding zich technisch gezien niet beperkt tot een bepaald planten- of dierenras. 3. Lid 1, onder b), laat de octrooieerbaarheid van uitvin- dingen onverlet die betrekking hebben op een microbiolo- gische of andere technische werkwijze of op een met behulp van deze werkwijzen verkregen voortbrengsel. Artikel 5 1. Het menselijk lichaam in de verschillende stadia van zijn vorming en zijn ontwikkeling, alsmede de loutere ontdekking van een van de delen ervan, met inbegrip van een sequentie of partiële sequentie van een gen, zijn niet octrooieerbaar. 2. Een deel van het menselijk lichaam dat werd geïso- leerd of dat anderszins door een technische werkwijze werd verkregen, met inbegrip van een sequentie of een partiële sequentie van een gen, is vatbaar voor octrooie- ring, zelfs indien de structuur van dat deel identiek is aan die van een natuurlijk deel. 2. Een werkwijze voor de voortbrenging van planten of dieren is een werkwijze van wezenlijk biologische aard wanneer deze geheel bestaat uit natuurlijke verschijnselen zoals kruisingen of selecties. 3. De industriële toepassing van een sequentie of een partiële sequentie van een gen moet concreet worden vermeld in de octrooiaanvraag. 3. Het begrip plantenras wordt gedefinieerd in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2100/94. Artikel 6 Artikel 3 In de zin van deze richtlijn kunnen uitvindingen die 1. nieuw zijn, op uitvinderswerkzaamheid berusten en industrieel toepasbaar zijn, ook octrooieerbaar zijn, wan- neer zij betrekking hebben op een voortbrengsel dat uit biologisch materiaal bestaat of dit bevat, of op een werkwijze waarmee biologisch materiaal wordt verkre- gen, bewerkt of gebruikt. 1. Uitvindingen waarvan de commerciële exploitatie strijdig zou zijn met de openbare orde of met de goede zeden, worden van octrooieerbaarheid uitgesloten, waar- bij de toepassing niet als strijdig hiermee mag worden beschouwd op grond van het loutere feit dat deze bij een wettelijke of bestuursrechtelijke bepaling wordt verbo- den. 2. Uit hoofde van octrooieerbaar geacht: lid 1 worden met name niet- a) werkwijzen voor het klonen van mensen; 2. Biologisch materiaal dat met behulp van een techni- sche werkwijze uit zijn natuurlijke milieu wordt geïso- leerd of wordt verkregen, kan ook dan het voorwerp van een uitvinding zijn, wanneer het in de natuur reeds voorhanden is. b) werkwijzen tot wijziging van de germinale genetische identiteit van de mens; c) het gebruik van menselijke embryo’s voor industriële of commerciële doeleinden; 30. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/19 d) de werkwijzen tot wijziging van de genetische identi- teit van dieren die geëigend zijn deze te doen lijden zonder aanzienlijk medisch nut voor mens of dier op te leveren, alsmede de dieren die uit dergelijke werk- wijzen zijn verkregen. Artikel 7 De onder de Commissie ressorterende Europese groep ethiek van de exacte wetenschappen en de nieuwe techno- logieën beoordeelt alle ethische aspecten die verband houden met biotechnologie. HOOFDSTUK II Reikwijdte van de bescherming Artikel 8 1. De bescherming die wordt geboden door een octrooi voor biologisch materiaal dat door de uitvinding bepaalde eigenschappen heeft verkregen, strekt zich uit tot ieder biologisch materiaal dat hieruit door middel van propagatie of vermeerdering in dezelfde of in gedifferen- tieerde vorm wordt gewonnen en diezelfde eigenschappen heeft. 2. De bescherming die wordt geboden door een octrooi voor een werkwijze voor de voortbrenging van biologisch materiaal dat door de uitvinding bepaalde eigenschappen heeft gekregen, strekt zich uit tot het biologisch materiaal dat rechtstreeks door deze werkwijze wordt gewonnen en tot ieder ander biologisch materiaal dat door middel van propagatie of vermeerdering in dezelfde of in gedifferen- tieerde vorm uit het rechtstreeks gewonnen biologisch materiaal wordt gewonnen en diezelfde eigenschappen heeft. Artikel 9 De bescherming die wordt geboden door een octrooi voor een voortbrengsel dat uit genetische informatie bestaat of dat zulke informatie bevat, strekt zich, behoudens artikel 5, lid 1, uit tot ieder materiaal waarin dit voortbrengsel wordt verwerkt en waarin de genetische informatie wordt opgenomen en haar functie uitoefent. Artikel 10 De in de artikelen 8 en 9 bedoelde bescherming strekt zich niet uit tot biologisch materiaal dat wordt gewonnen door propagatie of door vermeerdering van biologisch materiaal dat op het grondgebied van een lidstaat door de octrooihouder of met diens toestemming op de markt is gebracht, indien de propagatie of de vermeerdering nood- zakelijkerwijs voortvloeit uit het gebruik, waarvoor het biologisch materiaal op de markt is gebracht, mits het afgeleide materiaal vervolgens niet voor andere propaga- ties of vermeerderingen wordt gebruikt. Artikel 11 1. In afwijking van de artikelen 8 en 9 houdt de verkoop of een andere vorm van op de markt brengen, door de octrooihouder of met diens toestemming, van plantaardig propagatiemateriaal aan een landbouwer voor agrarische exploitatiedoeleinden voor deze laatste het recht in om de voortbrengselen van zijn oogst voor verdere propagatie of vermeerdering door hemzelf op zijn eigen bedrijf te gebruiken, waarbij de reikwijdte en de nadere regeling van deze afwijking beperkt blijven tot die van artikel 14 van Verordening (EG) nr. 2100/94. 2. In afwijking van de artikelen 8 en 9 houdt de verkoop of een andere vorm van verhandelen, door de octrooihouder of met diens toestemming, van fokvee of dierlijk propagatiemateriaal aan een landbouwer voor deze laatste het recht in om het vee dat onder octrooibe- scherming valt, voor agrarische doeleinden te gebruiken, waaronder het beschikbaar stellen van het dier of ander dierlijk propagatiemateriaal voor zijn eigen gebruik in de landbouw, maar niet de verkoop in het kader van of met het oog op de commerciële fokkerij. 3. De reikwijdte en de in lid 2 bedoelde nadere regeling van de afwijking worden geregeld door de nationale wetten, bestuursrechtelijke bepalingen of praktijken. HOOFDSTUK III Dwanglicentie wegens afhankelijkheid Artikel 12 1. Wanneer een kweker een kwekersrecht niet kan ver- krijgen noch exploiteren zonder op een octrooi van eerdere datum inbreuk te maken, mag hij een dwanglicen- tie voor niet-exclusieve exploitatie van de door dat octrooi beschermde uitvindingen aanvragen, voorzover deze licentie voor de exploitatie van het te beschermen plantenras noodzakelijk is en mits hij een redelijke ver- goeding betaalt. De lidstaten bepalen dat, wanneer een zodanige licentie wordt verleend, de octrooihouder onder redelijke voorwaarden recht heeft op een wederkerige licentie om het beschermde plantenras te gebruiken. 2. Wanneer de houder van een octrooi voor een biotech- nologische uitvinding deze niet kan exploiteren zonder op een kwekersrecht van eerdere datum inbreuk te maken, mag hij een dwanglicentie voor niet-exclusieve exploitatie van het door dit kwekersrecht beschermde plantenras aanvragen, mits hij een redelijke vergoeding betaalt. De lidstaten bepalen dat, wanneer een zodanige licentie wordt verleend, de houder van het kwekersrecht onder redelijke voorwaarden recht heeft op een wederkerige licentie om de beschermde uitvinding te gebruiken. 3. De aanvragen van de in de leden 1 en 2 bedoelde licenties moeten aantonen: L 213/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 7. 98 a) dat hij zich vergeefs tot de octrooihouder, respectieve- lijk de houder van het kwekersrecht, heeft gewend om een contractuele licentie te verkrijgen; c) na de octrooiverlening en niettegenstaande herroeping of nietigverklaring van het octrooi, voor eenieder die daarom verzoekt. b) dat het plantenras of de uitvinding een belangrijke technische vooruitgang van aanzienlijk economisch belang vertegenwoordigt ten opzichte van de uitvin- ding waarvoor een octrooi wordt aangevraagd of van het beschermde plantenras. 4. Elke lidstaat bepaalt welke autoriteit bevoegd is, respectievelijk welke autoriteiten bevoegd zijn, om de licentie te verlenen. Wanneer een licentie voor een plan- tenras alleen kan worden verleend door het Communau- tair Bureau voor plantenrassen, is artikel 29 van Verorde- ning (EG) nr. 2100/94 van toepassing. HOOFDSTUK IV Depot van, toegang tot en nieuw depot van biologisch materiaal Artikel 13 1. Wanneer een uitvinding ofwel betrekking heeft op biologisch materiaal dat niet openbaar toegankelijk is en in de octrooiaanvraag niet zodanig kan worden omschre- ven dat de uitvinding door een vakkundige kan worden toegepast, ofwel het gebruik van dergelijk materiaal impliceert, wordt voor de toepassing van het octrooirecht de beschrijving slechts toereikend geacht indien: a) het biologisch materiaal uiterlijk op de dag van de indiening van de octrooiaanvraag bij een erkende depositaris is gedeponeerd. Als zodanig gelden ten minste de depositarissen die erkend zijn overeenkom- stig artikel 7 van het Verdrag van Boedapest van 28 april 1977 inzake de internationale erkenning van het depot van micro-organismen ten dienste van de octrooiverlening, hierna „Verdrag van Boedapest” genoemd; b) de ingediende aanvraag de relevante gegevens bevat waarover de aanvrager beschikt, betreffende de ken- merken van het gedeponeerde biologisch materiaal; c) in de aanvraag de depositaris en het nummer van het depot worden vermeld. 2. Het gedeponeerde biologisch materiaal is door de afgifte van een monster toegankelijk: a) tot de eerste publicatie van de octrooiaanvraag, uit- sluitend voor degenen die daartoe krachtens het nationale octrooirecht gerechtigd zijn; 3. Het monster wordt slechts dan ter beschikking gesteld indien de verzoeker zich ertoe verplicht voor de geldig- heidsduur van het octrooi: a) geen monster van het gedeponeerde biologisch mate- riaal of van een daarvan afgeleid materiaal aan derden beschikbaar te stellen, en b) geen monster van het gedeponeerde biologisch mate- riaal of van een daarvan afgeleid materiaal behoudens voor experimentele doeleinden te gebruiken, tenzij de aanvrager of de houder van het octrooi uitdrukkelijk van een dergelijke verplichting afziet. 4. Indien de aanvraag wordt afgewezen of ingetrokken, is het gedeponeerde materiaal op verzoek van de aanvra- ger gedurende 20 jaar vanaf de datum van de indiening van de octrooiaanvraag uitsluitend voor een onafhanke- lijk deskundige toegankelijk. In dat geval is lid 3 van toepassing. 5. De in lid 2, onder b), en in lid 4 bedoelde verzoeken van de aanvrager mogen uiterlijk op de datum waarop de technische voorbereidingen van de publicatie van de octrooiaanvraag worden geacht te zijn voltooid, worden ingediend. Artikel 14 1. Indien overeenkomstig artikel 13 gedeponeerd biolo- gisch materiaal ophoudt bij de erkende depositaris toe- gankelijk te zijn, wordt een nieuw depot van het mate- riaal toegestaan onder dezelfde voorwaarden als die waarin het Verdrag van Boedapest voorziet. 2. Elk nieuw depot moet vergezeld gaan van een door de aanvrager ondertekende verklaring dat het opnieuw gede- poneerde biologisch materiaal hetzelfde is als het mate- riaal dat het voorwerp van het oorspronkelijk depot vormde. HOOFDSTUK V Slotbepalingen Artikel 15 b) tussen de eerste publicatie van de aanvraag en de verlening van het octrooi, voor eenieder die daarom verzoekt of, indien de aanvrager daarom verzoekt, uitsluitend voor een onafhankelijke deskundige; 1. De lidstaten doen de nodige wettelijke en bestuurs- rechtelijke bepalingen in werking treden om uiterlijk op 30 juli 2000 aan deze richtlijn te voldoen. Zij stellen de Commissie daarvan onverwijld in kennis. 30. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 213/21 Wanneer de lidstaten deze bepalingen aannemen, wordt in die bepalingen naar deze richtlijn verwezen of wordt hiernaar verwezen bij de officiële bekendmaking van die bepalingen. De regels voor deze verwijzing worden vast- gesteld door de lidstaten. 2. De lidstaten delen de Commissie de tekst van de bepalingen van intern recht mede die zij op het onder deze richtlijn vallende gebied vaststellen. komende inhoud heeft op het gebied van het funda- menteel gentechnologisch onderzoek; c) jaarlijks, te rekenen vanaf de datum in artikel 15, lid 1, een verslag over de ontwikkeling en de implicaties van het octrooirecht op het gebied van de bio- en de gentechnologie. Artikel 17 Artikel 16 Deze richtlijn treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. De Commissie verstrekt het Europees Parlement en de Raad: a) iedere vijf jaar te rekenen vanaf de datum in artikel 15, lid 1, een verslag over de eventuele moeilijkheden die zijn ontstaan als gevolg van de relatie tussen de uitvoering van de richtlijn en de internationale instru- menten betreffende de bescherming van de mensen- rechten die de lidstaten hebben ondertekend; b) binnen twee jaar na de inwerkingtreding van deze richtlijn een verslag waarin wordt nagegaan welke gevolgen het niet of met vertraging verschijnen van publicaties met een voor octrooiering in aanmerking Artikel 18 Deze richtlijn is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 6 juli 1998. Voor het Europees Parlement Voor de Raad De Voorzitter De Voorzitter J. M. GIL-ROBLES R. EDLINGER


title: Γνώμη της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας, της 6ης Ιουλίου 1998, κατόπιν αιτήματος της Επιτροπής δυνάμει του άρθρου 5 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2494/95 του Συμβουλίου και του άρθρου 109Λ παράγραφος 2 της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας σχετικά με σχέδιο κανονισμού (ΕΚ) της Επιτροπής όσον αφορά τα ελάχιστα πρότυπα για την αντιμετώπιση των τιμολογίων στον εναρμονισμένο δείκτη τιμών καταναλωτή (CON/98/33)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
consumer price
harmonisation of prices
price index
standard

text: 19. 1. 2000 EL ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) C 14/9 ¯(cid:213)(cid:209)(cid:217)—`(cid:218)˚˙ ˚¯˝(cid:212)(cid:209)(cid:201)˚˙ (cid:212)(cid:209)`—¯Z` ˆ˝(cid:217)(cid:204)˙ (cid:212)˙(cid:211) ¯(cid:213)(cid:209)(cid:217)—`(cid:218)˚˙(cid:211) ˚¯˝(cid:212)(cid:209)(cid:201)˚˙(cid:211) (cid:212)(cid:209)`—¯Z`(cid:211) (cid:244)(cid:231)(cid:242) 6(cid:231)(cid:242) (cid:201)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı 1998 ŒÆ(cid:244)(cid:252)(cid:240)Ø(cid:237) ÆØ(cid:244)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:228)ı(cid:237)(cid:220)(cid:236)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 5 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 3 (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (¯˚) ÆæØŁ. 2494/95 (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı ŒÆØ (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 109¸ (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 2 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:237)Ł(cid:222)Œ(cid:231)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:223)(cid:228)æı(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:222)(cid:242) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (¯˚) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)Æ (cid:229)º(cid:220)(cid:247)Ø(cid:243)(cid:244)Æ (cid:240)æ(cid:252)(cid:244)ı(cid:240)Æ ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)(cid:244)(cid:254)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:239)º(cid:239)ª(cid:223)ø(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:229)(cid:237)Ææ(cid:236)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:239) (cid:228)(cid:229)(cid:223)Œ(cid:244)(cid:231) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) ŒÆ(cid:244)Æ(cid:237)Æºø(cid:244)(cid:222) (CON/98/33) (2000/C 14/08) 1. (cid:211)(cid:244)Ø(cid:242) 10 (cid:201)(cid:239)ı(cid:237)(cid:223)(cid:239)ı 1998 (cid:231) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:222) ˚(cid:229)(cid:237)(cid:244)æØŒ(cid:222) (cid:212)æ(cid:220)(cid:240)(cid:229)(cid:230)Æ (¯˚(cid:212)) (cid:221)ºÆ(cid:226)(cid:229) Æ(cid:223)(cid:244)(cid:231)(cid:236)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:237)Æ (cid:229)Œ(cid:246)(cid:221)æ(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (¯˚) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:240)æ(cid:239)Æ(cid:237)Æ(cid:246)(cid:229)æ(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239) Ł(cid:221)(cid:236)Æ ((cid:229)(cid:246)(cid:229)(cid:238)(cid:222)(cid:242) ŒÆº(cid:239)(cid:253)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239) «(cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253)»). ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:242), (cid:228)ØÆ(cid:226)Ø(cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:244)(cid:231)Œ(cid:229) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯˚(cid:212) (cid:221)ªªæÆ(cid:246)(cid:239) (cid:236)(cid:229) (cid:221)(cid:237)(cid:228)(cid:229)Ø(cid:238)(cid:231) SG(98) D/(165386, (cid:244)(cid:239) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)(cid:239) (cid:240)(cid:229)æØºÆ(cid:236)(cid:226)(cid:220)(cid:237)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:247)(cid:221)(cid:228)Ø(cid:239) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253). 2. (cid:211)(cid:244)(cid:252)(cid:247)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:228)(cid:223)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:253) (cid:229)(cid:223)(cid:237)ÆØ (cid:231) ŒÆŁØ(cid:221)æø(cid:243)(cid:231) (cid:229)º(cid:220)(cid:247)Ø(cid:243)(cid:244)ø(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:253)(cid:240)ø(cid:237) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)(cid:244)(cid:254)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:239)º(cid:239)ª(cid:223)ø(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:229)(cid:237)Ææ(cid:236)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:239) (cid:228)(cid:229)(cid:223)Œ(cid:244)(cid:231) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) ŒÆ(cid:244)Æ(cid:237)Æºø(cid:244)(cid:222). ˇØ (cid:244)Ø(cid:236)(cid:221)(cid:242) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:239)º(cid:239)ª(cid:223)(cid:239)ı (cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:237)Æ (cid:221)(cid:247)(cid:239)ı(cid:237) (cid:243)(cid:231)(cid:236)Æ(cid:237)(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)(cid:223)(cid:240)(cid:244)ø(cid:243)(cid:231) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:238)(cid:221)ºØ(cid:238)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:228)(cid:229)ØŒ(cid:244)(cid:254)(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) ŒÆ(cid:244)Æ(cid:237)Æºø(cid:244)(cid:222), ŒÆŁ(cid:254)(cid:242) (cid:244)(cid:252)(cid:243)(cid:239) (cid:239)Ø (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:226)(cid:239)º(cid:221)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) (cid:252)(cid:243)(cid:239) ŒÆØ (cid:231) Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆ(cid:244)(cid:239)(cid:240)(cid:244)æ(cid:223)- (cid:230)(cid:239)ı(cid:243)Æ (cid:244)Ø(cid:242) (cid:228)Æ(cid:240)(cid:220)(cid:237)(cid:229)(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:220)Ł(cid:236)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:254)(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:247)(cid:229)Ø(cid:254)(cid:237) (cid:229)(cid:223)(cid:237)ÆØ (cid:243)ı(cid:247)(cid:237)(cid:220) (cid:243)(cid:231)(cid:236)Æ(cid:237)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242). ¯(cid:240)Ø(cid:240)º(cid:221)(cid:239)(cid:237), (cid:228)(cid:229)(cid:228)(cid:239)(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:239)ı (cid:244)(cid:239)ı (cid:243)(cid:231)(cid:236)Æ- (cid:237)(cid:244)ØŒ(cid:239)(cid:253) (cid:240)(cid:229)æØŁøæ(cid:223)(cid:239)ı ªØÆ (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:246)(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)(cid:244)(cid:254)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:239)º(cid:239)ª(cid:223)(cid:239)ı (cid:243)(cid:244)(cid:239)ı(cid:242) (cid:228)(cid:229)(cid:223)Œ(cid:244)(cid:229)(cid:242) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237) ŒÆ(cid:244)Æ(cid:237)Æºø(cid:244)(cid:222), (cid:239)Ø (cid:228)ØÆ(cid:246)(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) Æı(cid:244)(cid:221)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:244)(cid:229)º(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:229)(cid:237)(cid:228)(cid:229)(cid:247)(cid:252)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239)ı Æ(cid:223)(cid:244)Ø(cid:239) (cid:221)ºº(cid:229)Øł(cid:231)(cid:242) (cid:243)ıªŒæØ(cid:243)Ø(cid:236)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242). 3. ˙ ¯˚(cid:212) ı(cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:231)æ(cid:223)(cid:230)(cid:229)Ø (cid:244)Æ (cid:236)(cid:221)(cid:244)æÆ (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:229)(cid:223)(cid:237)(cid:229)Ø (cid:231) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222). 4. ˙ (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) ŁÆ (cid:228)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)Ø(cid:229)ıŁ(cid:229)(cid:223) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237). (cid:214)æÆªŒ(cid:246)(cid:239)(cid:253)æ(cid:244)(cid:231), 6 (cid:201)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı 1998. ˇ (cid:240)æ(cid:252)(cid:229)(cid:228)æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯˚(cid:212) Willem F. DUISENBERG