title: 1998 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/44/EB dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos

eurovoc_concepts:
biotechnology
invention
patent law
right to justice

text: 13/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31998L0044 1998 7 30 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 98/44/EB 1998 m. liepos 6 d. dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos 395 L 213/13 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, kliūtimis prekybai deramai funkcionuoti; ir tokiu būdu trukdyti vidaus rinkai atsižvelgdami 100a straipsnį, į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (1) (2) (3) (4) (5) kadangi biotechnologija ir genetinė inžinerija daugelyje pramonės šakų įgauna vis svarbesnį vaidmenį, o biotech- nologinių išradimų apsauga, be abejonės, turės esminės reikšmės Bendrijos pramonės plėtrai; kadangi, ypač genetinės inžinerijos srityje, mokslo tyri- mams ir plėtrai reikia daug labai rizikingų investicijų, ir todėl tik tinkama teisinė apsauga gali padaryti jas pel- ningas; kadangi veiksminga ir suderinta apsauga visose valstybė- se narėse yra būtina, kad investicijos biotechnologijos srityje būtų palaikomos ir skatinamos; kadangi, Europos Parlamentui atmetus Taikinimo komi- teto patvirtintą bendrą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsau- gos tekstą (4), Europos Parlamentas ir Taryba nustatė, kad teisinė biotechnologinių išradimų apsauga stokoja aiškumo; įvairių valstybių narių įstatymais numatyta ir kadangi praktikoje taikoma teisinė biotechnologinių išradimų ap- sauga yra skirtinga; kadangi tokie skirtumai galėtų tapti (1) OL C 296, 1996 10 8, p. 4 ir OL C 311, 1997 10 11, p. 12. (2) OL C 295, 1996 10 7, p. 11. (3) 1997 m. liepos 16 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 286, 1997 9 22, p. 87). 1998 m. vasario 26 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 110, 1998 4 8, p. 17) bei 1998 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 167, 1998 6 1). 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas. (4) OL C 68, 1995 3 20, p. 26. (6) (7) (8) (9) kadangi, valstybėms narėms priimant naujus skirtingus įstatymus ir taikant skirtingą administracinę praktiką, tokie skirtumai galėtų dar padidėti arba kadangi nacio- nalinės teismų praktikos, aiškinančios šiuos įstatymus, raida yra skirtinga; kadangi nederinama nacionalinių įstatymų, reglamentuo- jančių teisinę biotechnologinių išradimų apsaugą Bendri- joje, raida galėtų toliau stabdyti prekybą padarydama žalą pramoniniam tokių išradimų plėtojimui ir sklandžiai vidaus rinkos veiklai; teisinės kadangi teisinė biotechnologinių išradimų apsauga nerei- kalauja, kad vietoje nacionalinių patentų įstatymų taisyk- lių būtų sukurtas naujas įstatymų paketas; kadangi na- cionalinių patentų įstatymų taisyklės ir toliau lieka esmi- apsaugos nis pagrindas su sąlyga, kad tam tikrais konkrečiais atvejais reikės pritaikyti ar papildyti, kad būtų deramai jas atsižvelgiama į į kurias įeina biologinės medžiagos, raidą taip pat atitinkančią patentabilumo reikalavimus; biotechnologinių technologijų, išradimų kadangi atskirais atvejais, kai neleidžiama patentuoti augalų ir gyvūnų veislių ir iš esmės biologinių augalų ir gyvūnų išvedimo būdų, tam tikros nacionalinių įstaty- mų, pagrįstų tarptautinėmis patentų ir augalų veislių konvencijomis, koncepcijos sukėlė neaiškumų dėl bio- technologinių ir tam tikrų mikrobiologinių išradimų apsaugos; kadangi suderinimas yra būtinas šiems neaiš- kumams pašalinti; 396 (10) (11) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/20 t. kadangi reikėtų atsižvelgti į galimą biotechnologijų plėt- ros įtaką aplinkai ir ypač į šių technologijų panaudojimą kuriant mažiau teršiančius ir ekonomiškesnius žemės kultivavimo metodus; kadangi patentų sistema turėtų skatinti šių procesų tyrimus ir taikymą; teisė negali pakeisti ar pataisyti per daug sudėtingos nacionalinės, Europos ar tarptautinės teisės, kuri gali įvesti apribojimus ar draudimus arba kuri susijusi su jų rezultatų panaudojimo ar panaudojimo tyrimų ir į tikslams kontrole, ypač atsižvelgiant komerciniams visuomenės sveikatos, saugos, aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės, genetinės įvairovės išsaugojimo ir tam tikrų etikos standartų laikymosi reikalavimus; kadangi besivystančioms šalims biotechnologijos plėtoji- mas yra svarbus tiek sveikatos apsaugai, tiek kovojant su epidemijomis ir endeminėmis ligomis, tiek nugalint badą pasaulyje; kadangi patentų sistema panašiai turėtų ska- tinti šios srities mokslo tyrimus; kadangi reikėtų propa- guoti tarptautines procedūras, pagal kurias tokios tech- nologijos būtų skleidžiamos trečiojo pasaulio šalyse bei pasitarnautų suinteresuotoms gyventojų grupėms; (15) kadangi nacionalinė ar Europos patentų teisė (Miunche- no konvencija) nedraudžia ir nenumato išimčių, nelei- džiančių a priori patentuoti biologines medžiagas; (12) kadangi Europos bendrijos ir valstybių narių pasirašyta Sutartis dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susi- jusių su prekyba (TRIPs) (1), įsigaliojo ir joje nustatyta, kad visose technikos srityse gaminiams ir technologi- niams procesams turi būti užtikrinta patentinė apsauga; (16) kadangi patentų teisė turi būti taikoma vadovaujantis pagrindiniais asmens garbės ir orumo principais; kadangi svarbu pabrėžti principą, jog negalima užpatentuoti žmogaus kūno jokiame jo formavimosi ar raidos etape ar žmogaus lytinių ląstelių, ar paprasčiausio kurio nors jo elemento ar jo produkto atradimo, ar žmogaus geno sekos ar jos dalies; kadangi šie principai atitinka patentų teisės patentabilumo kriterijus, pagal kuriuos negalima patentuoti paprasčiausio atradimo; (13) kadangi Bendrijos teisinė biotechnologinių išradimų ap- sauga gali apsiriboti tam tikrų principų, taikytinų paten- tuojant iš esmės biologines medžiagas, nustatymu, kad šie principai ypač būtų taikomi nustatant skirtumą tarp išradimų ir atradimų, patentuojant tam tikrus žmogiško- sios kilmės elementus, nustatant biotechnologinių išradi- mų patentais teikiamos apsaugos ribas, apibrėžiant teisę kartu su aprašymais panaudoti ir deponavimo mecha- nizmą ir pagaliau nustatant galimybę įsigyti priverstinę neišimtinę licenciją, kai tarp augalų veislių ir išradimų yra tarpusavio ryšys, ir priešingai; (17) kadangi medicinos produktų, gaunamų iš žmogaus kūno išskirtų elementų ir (ar) pagamintų kitokiu būdu, dėka ligų gydymas padarė didelę pažangą, kai tokie medicinos produktai gaunami taikant technologinius procesus, ku- riais gaunami elementai, savo sudėtimi panašūs į natū- raliai žmogaus kūne egzistuojančiuosius, kadangi tokių medicinos produkcijai svarbių elementų gavimui ir iš- skyrimui skirtus tyrimus turėtų skatinti patentų sistema; (14) išradimo patentas neįpareigoja jo savininko tą kadangi išradimą įgyvendinti, o tiktai suteikia jam teisę uždrausti jį gamybiniams ir ko- tretiesiems asmenims panaudoti merciniams tikslams; kadangi todėl materialinė patentų (1) OL L 336, 1994 12 23, p. 213. (18) kadangi patentų sistema nepakankamai skatina atlikti tyrimus ir gaminti biotechnologinius vaistus, kurie reika- lingi kovai su retomis ar pavienėmis ligomis, Bendrijos ir valstybių narių pareiga yra deramai spręsti šią problemą; (20) (21) (22) 13/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 397 (19) kadangi buvo atsižvelgta į Europos Komisijos patarėjų grupės biotechnologijų etikos klausimais nuomonę Nr. 8; (26) kadangi jeigu išradimas pagrįstas žmogaus kilmės biolo- gine medžiaga arba jeigu jame ši medžiaga panaudo- jama, pateikiant patentinę paraišką, asmuo, iš kurio kūno medžiaga yra paimta, prieš tai turėjo turėti gali- mybę išreikšti informuotumu pagrįstą savo laisvą ir sutikimą nacionalinės teisės nustatyta tvarka; kadangi turėtų būti aišku, jog išradimas, pagrįstas ele- mento, išskirto iš žmogaus kūno ar pagaminto techno- loginio proceso metu, kurį galima panaudoti pramonėje, nėra išskiriamas kaip nepatentabilus, net jeigu to ele- mento sudėtis yra tapati natūralaus elemento sudėčiai, su sąlyga, kad patentu suteikiamos teisės nebus taikomos žmogaus kūno ir jo elementų natūralioje aplinkoje atž- vilgiu; (27) kadangi jeigu išradimas yra pagrįstas augalinės ar gyvu- linės kilmės biologine medžiaga arba jeigu ši medžiaga jame panaudojama, patentinėje paraiškoje, kur tinkama, turi būti nurodyta informacija apie šios medžiagos geo- grafinę kilmę, jeigu ji yra žinoma; kadangi tai netrukdo patentinių paraiškų nagrinėjimui ir nepažeidžia patentu suteiktų teisių; taikant kadangi tokio iš žmogaus kūno ar kitokiu būdu gauto elemento nedraudžiama patentuoti, nes jis, pavyzdžiui, technologinį procesą, naudojamą tam gautas elementui nustatyti, išgryninti, suklasifikuoti ir atgaminti jį ne žmogaus kūne, bei metodikas, kurias tik žmonės įdiegti praktikoje, o gamtoje jos pačios negali būti gali sukurtos; (28) kadangi ši direktyva jokiu būdu nedaro įtakos dabartinio patentų įstatymo pagrindams, pagal kuriuos patentą galima suteikti bet kuriam naujam patentuoto gaminio panaudojimui; kadangi diskusija dėl genų sekų ar jų dalių patentavimo yra prieštaringa; kadangi pagal šią direktyvą patentai išradimams, susijusiems su tomis sekomis ar jų dalimis turi būti suteikiami pagal tuos pačius kriterijus kaip ir kitose technikos ir srityse: naujumas, pramoninis pritaikomumas; kadangi sekos ar jos dalies pramoninį pritaikomumą reikia atskleisti patentinėje pa- raiškoje ją pateikiant; išradimo lygis (23) kadangi vien DNR seka, jei nenurodoma jos funkcija, neturi savyje jokios techninės informacijos ir todėl nėra patentuotinas išradimas; (29) kadangi ši direktyva nepažeidžia draudimo patentuoti augalų ir gyvūnų veisles; kadangi, kita vertus, su augalais ir gyvūnais susiję išradimai gali būti patentuojami, jeigu tokio išradimo panaudojimas techniškai neapsiriboja vie- nintele augalo ar gyvūno veisle; (30) kadangi sąvoką „augalo veislė“ apibrėžia naujas augalų veisles saugantys įstatymai, pagal kuriuos veislė apibrė- žiama visu jos genomu ir turi charakteringus požymius ir aiškiai išsiskiria iš kitų veislių; todėl (31) kadangi naujų veislių apsauga netaikoma augalų gru- pėms, sudarytoms pagal tam tikrą geną (o ne pagal visą genomą) jos gali būti patentuojamos net tais atvejais, kai jų sudėtyje yra naujos augalų veislės; ir todėl (24) kadangi tam, kad būtų laikomasi pramoninio pritaiko- mumo kriterijaus, tais atvejais, kai geno seka ar jos dalis panaudojama baltymo ar jo dalies gamybai, būtina pa- tikslinti, kuris baltymas ar kokia jo dalis yra gaminama ar kokią funkciją atlieka; (32) kadangi jeigu išradimą sudaro tiktai genetiška tam tikros augalo veislės modifikacija ir jeigu išvedama nauja auga- lo veislė, jeigu genetinė modifikacija yra iš esmės ne biologinio bet biotechnologinio proceso rezultatas; tiek negalima patentuoti net jo vis (25) kadangi, aiškinant patentu suteikiamas teises, kai sutam- pa sekų dalys, kurios nėra esminės išradimui, pagal patentų teisę kiekviena seka laikoma nepriklausoma seka; (33) kadangi šioje direktyvoje būtina apibrėžti, kada augalų ir gyvūnų naujų veislių išvedimas yra iš esmės biologinis procesas; 398 (34) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/20 t. kadangi ši direktyva neprieštarauja išradimo ir atradimo sąvokoms, kaip jas apibrėžia nacionalinė, Europos ar tarptautinė patentų teisė; (40) kadangi Bendrijoje yra susitarta, kad kišimasis į žmogaus lytinių ląstelių liniją ir žmonių klonavimas prieštarauja viešajai tvarkai ir moralei; kadangi svarbu vienareikšmiš- kai uždrausti patentuoti būdus, keičiančius žmogaus lytinių ląstelių genetinio tapatumo liniją, bei žmonių klonavimo būdus; (35) kadangi ši direktyva neprieštarauja nacionalinės patentų teisės nuostatoms, pagal kurias negalima patentuoti žmonių ar gyvūnų gydymo procese naudojamų chirurgi- nių, terapinių bei diagnostinių metodų; (36) kadangi TRIPs sutartis leidžia Pasaulio prekybos organi- išradimų, kurių komercinį zacijos narėms nepatentuoti panaudojimą jų teritorijose būtina uždrausti saugant viešąją tvarką ar moralę, ar žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybę ar sveikatą, ar vengiant rimtos žalos aplinkai, jeigu draudžiama patentuoti ne vien todėl, kad panau- dojimas uždraustas pagal tų šalių teisę; (41) kadangi žmonių klonavimo procesą galima apibrėžti kaip bet kurį procesą, ir embriono dalijimo taip pat būdus, kuriais sukuriamas žmogus su tokia pačia bran- duolio genetine informacija kaip ir kito gyvo ar mirusio žmogaus; (42) kadangi taip pat būtina neleisti patentuoti pramoninio ar komercinio žmonių embrionų panaudojimo; kadangi bet kuriuo atveju tokios išimtys neturės įtakos išradimams, terapijos ar diagnostikos tikslais naudingai taikomiems žmogaus embrionui; (37) turi būti pabrėžtas kadangi šioje direktyvoje taip pat principas, pagal kurį neleidžiama patentuoti išradimų, kurių komercinis panaudojimas pažeidžia viešąją tvarką ar moralę; (43) kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties F straipsnio 2 dalį Sąjungoje turi būti gerbiamos pagrindinės teisės, kurias garantuoja 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasi- rašyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencija ir kurios atsirado iš vienodų valstybių narių konstitucinių tradicijų kaip bendrieji Bendrijos teisės principai; (38) rezoliucinėje šios direktyvos dalyje taip pat kadangi turėtų būti pavyzdinis neleidžiamų patentuoti išradimų sąrašas, kad nacionaliniai teismai ir patentų biurai turėtų bendrą orientyrą, kaip suprasti nuorodą į viešąją tvarką ir moralę; kadangi akivaizdu, jog tas sąrašas negali būti išsamus; kadangi taip pat negalima leisti patentuoti būdų, kurių panaudojimas gali įžeisti žmogaus orumą, pvz. , chimerų išvedimas iš žmogaus ar gyvūno gemalo ar iš totipotentiškų ląstelių; (44) kadangi Komisijos Mokslo etikos ir naujų technologijų Europos grupė vertina visus biotechnologijos etikos as- pektus; kadangi remiantis tuo reikėtų pabrėžti, kad ši grupė gali konsultuoti tik vertinant biotechnologiją pa- grindinių etikos principų lygiu bei patentų teisės klausi- mais; (39) kadangi viešoji tvarka ir moralė atitinka bet kurioje valstybėje narėje pripažįstamus etikos ar moralės princi- pus, kuriuos ypač svarbu gerbti biotechnologijos srityje atsižvelgiant į galimą šios srities išradimų apimtį ir į jų natūralų ryšį su gyva medžiaga; kadangi šie etikos ar moralės principai papildo pagal patentų teisę atliekamas tipines teisines ekspertizes nepriklausomai nuo išradimo technikos srities; (45) kadangi gyvūnų genetinio tapatumo modifikavimo pro- cesai, kurie gali sukelti jiems kančių, medicinos požiūriu (tyrimų, prevencijos, diagnozavimo ar terapijos) nebūda- mi ypatingai naudingi žmonėms ar gyvūnams bei tų procesų būdu gautiems gyvūnams, negali būti patentuo- jami; (46) (47) 13/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 399 kadangi, atsižvelgiant į tą faktą, kad patento funkcija yra išradėjui už jo kūrybines pastangas suteikiant atlyginti jam išimtinę, nors laiko atžvilgiu ribotą teisę, tokiu būdu išradybinę veiklą, patento savininkas turėtų skatinant turėti teisę uždrausti naudoti patentuotą savaime besi- dauginančią medžiagą aplinkybėmis, kurios būtų analo- giškos aplinkybėms, kuriomis būtų galima uždrausti naudoti patentuotus savaime nesidauginančius produk- tus, kitaip tariant, paties patentuoto produkto gamybą; (52) kadangi būtina suteikti galimybę naudoti naujas augalų savybes, atsiradusias dėl genų inžinerijos, už mokestį suteikiant priverstinę licenciją, kai genties ar rūšies atž- vilgiu augalo veislė reiškia didelę techninę pažangą ir turi svarią ekonominę reikšmę, palyginti su patentuotu išradimu; kadangi kai patento savininkas parduoda arba sutinka, kad ūkininkavimo tikslais ūkininkui būtų parduota re- klaminė medžiaga su patentu apsaugotu išradimu, būtina iš patento savininko teisių; ka- numatyti pirmąją išimtį teisę dangi ta pirmoji jo išaugintą produktą tolesniam dauginimui ar naudoti tokios išimties apimtis ir jo ūkyje; kadangi veisimui sąlygos turi būti ribotos atsižvelgiant į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (1) nustatytą apimtį ir sąlygas; išimtis turi suteikti ūkininkui (48) kadangi už naudojimąsi nuostata, kuria leidžiama nukr- ypti nuo Bendrijos augalų veislių teisinės apsaugos iš ūkininko galima reikalauti tik Bendrijos teisėje numatyto mokesčio, susijusio su augalų veislių teisine apsauga; (49) kadangi, nežiūrint to, patento savininkas gali ginti savo teises nuo leidžiančia nukrypti nuostata piktnaudžiaujan- čio ūkininko ar selekcininko, kuris išvedė augalo veislę, į kurią įeina apsaugotas išradimas, jei pastarasis nesilaiko savo įsipareigojimų; (53) kadangi būtina suteikti galimybę naudoti naujas augalų savybes, genų inžinerijoje atsiradusias iš naujų augalų veislių, už mokestį suteikiant priverstinę licenciją, kai išradimas ekonomiškai reikšmingas ir yra svarbus tech- nikos pasiekimas; (54) kadangi TRIPs sutarties 34 straipsnyje yra detalios nuo- statos dėl visoms valstybėms narėms privalomos įrodi- nėjimo pareigos; kadangi todėl šioje direktyvoje tokia nuostata nėra reikalinga; (55) kadangi pagal Sprendimą 93/626/EEB (2) Bendrija yra 1992 m. birželio 5 d. Konvencijos dėl biologinės įvai- rovės šalis; kadangi šiuo požiūriu valstybės narės, pri- imdamos įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus tam, kad būtų laikomasi šios direktyvos, privalo teikti ypatin- gos reikšmės tos Konvencijos 3 straipsniui, 8 straipsnio j ir 16 punktui, 16 straipsnio 2 dalies antrajam sakiniui straipsnio 5 daliai; (50) kadangi antrasis nukrypimas nuo patento savininko tei- leisti žemės ūkio tikslais naudoti sių ūkininkui patentu apsaugotus gyvulius; turi (56) (51) kadangi antrojo nukrypimo ribas ir sąlygas turi nustatyti ir praktika, nes nacionaliniai Bendrijos teisė nenumato gyvūnų veislių teisinės apsau- gos; įstatymai, kiti teisės aktai įvykusi Biologinės lapkričio mėnesį kadangi 1996 m. įvairovės konvencijos šalių trečioji konferencija Sprendi- me III/17 pažymėjo, kad „reikalingas tolesnis darbas siekiant bendro intelektinės nuosavybės teisių bei atitin- kamų TRIPs sutarties ir Biologinės įvairovės konvencijos nuostatų ryšio pripažinimo, ypač klausimais, susijusiais su technologijų perdavimu bei išsaugojimu, tolygiu bio- loginės įvairovės naudojimu, teisingai ir sąžiningai pasi- dalijant naudą, gaunamą panaudojant genetinius ište- klius, tarp jų ir čiabuvių ir vietos bendruomenių žinių, naujovių ir praktikos, įkūnijančios tradicinį gyvenimo būdą, tinkamą biologinės įvairovės išsaugojimui bei toly- džiam naudojimui, apsauga“, (1) OL L 227, 1994 9 1, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2506/95 (OL L 258, 1995 10 28, p. 3). (2) OL L 309, 1993 12 31, p. 1. Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/20 t. 400 LT PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS Patentabilumas 1 straipsnis Valstybės narės nacionaline patentų teise saugo biotech- 1. nologinius išradimus. Jeigu reikia, jos pataiso savo nacionalinę patentų teisę atsižvelgdamos į šios direktyvos nuostatas. Ši direktyva nepažeidžia valstybių narių įsipareigojimų 2. pagal tarptautines sutartis, ypač pagal TRIPs sutartį ir Biologi- nės įvairovės konvenciją. 4 straipsnis 1. Nepatentabilūs yra: a) augalų ir gyvūnų veislės; b) iš esmės biologiniai augalų ir gyvūnų išvedimo būdai. Su augalais ar gyvūnais susiję išradimai yra patentabilūs, 2. jeigu techninis išradimo pagrindimas neapsiriboja konkrečia augalo ar gyvūno veisle. 1 dalies b punktas netrukdo patentuoti išradimų, susijusių 3. su mikrobiologiniais ar kitais techniniais procesais ar tokių procesų būdu gautais produktais. 2 straipsnis 5 straipsnis 1. Šioje direktyvoje: a) „biologinė medžiaga“ – tai bet kuri medžiaga, turinti gene- tinės informacijos ir sugebanti daugintis arba būti daugi- nama biologinėje sistemoje; b) „mikrobiologinis procesas“ – tai bet kuris procesas, susijęs su mikrobiologine medžiaga arba kuris atliekamas su biolo- gine medžiaga, arba kurio rezultatas yra mikrobiologinė medžiaga. Patentabiliu išradimu negali būti žmogaus kūnas jokiuose 1. jo formavimosi ir raidos etapuose, nei paprasčiausias vieno iš jo elementų atradimas, nei geno seka ar jos dalis. Iš žmogaus kūno išskirtas ar kitaip techninio proceso 2. metu gautas elementas, taip pat geno seka ar jos dalis, gali būti patentuojami, net jeigu to elemento sudėtis yra tapati natūralaus elemento sudėčiai. Geno sekos ar jos dalies pramoninis pritaikomumas pri- 3. valo būti atskleistas patentinėje paraiškoje. Augalų ar gyvūnų išvedimo procesas yra iš esmės biolo- 2. ginis, jeigu jį sudaro tik natūralūs reiškiniai, kaip kryžminimas ar selekcija. 6 straipsnis „Augalo veislės“ sąvoka yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 3. 2100/94 5 straipsnyje. Nepatentabiliais laikomi tokie išradimai, kurių komercinis 1. panaudojimas prieštarautų viešajai tvarkai ar moralei; tačiau jų eksploatavimą nederėtų tokiu laikyti vien todėl, kad jį draudžia įstatymai ar kiti teisės aktai. 3 straipsnis Šioje direktyvoje patentabiliais išradimo 1. lygio ir turintys pramoninį pritaikomumą išradimai, net jei jie susiję su objektu, kurį sudaro ar kurio sudėtyje yra biologinė medžiaga arba procesai, kuriais biologinė medžiaga gaunama, apdorojama ar panaudojama. laikomi nauji, 2. Pagal 1 dalį nepatentabilūs yra: a) žmonių klonavimo būdai; b) žmogaus lytinių ląstelių genetinės linijos tapatumo modifi- kavimo būdai; Biologinė medžiaga, kuri išskiriama iš natūralios aplinkos išradimo 2. arba gaminama techninių procesų metu, gali būti objektas, net jeigu ji ligi tol egzistavo gamtoje. c) žmonių embrionų panaudojimas pramoniniais ar komerci- niais tikslais; 13/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 401 d) genetinio gyvūnų tapatumo modifikavimo būdai, kurie gali jiems sukelti kančių be apčiuopiamos naudos žmonėms ar gyvūnams bei po tokio proceso gauti gyvūnai. 11 straipsnis 7 straipsnis Komisijos Mokslo etikos ir naujų technologijų Europos grupė įvertina visus biotechnologijos aspektus. II SKYRIUS Apsaugos ribos 8 straipsnis Išrastai biologinei medžiagai, pasižyminčiai 1. specifiniais požymiais, patentu teikiama apsauga apima ir iš jos veisimo ar dauginimo būdu gautą bet kurią biologinę medžiagą, kuri yra tokios pačios ar panašios su tais pačiais požymiais. formos bei tiesiogiai Išrastam būdui, kuriuo galima gauti specifinius požymius 2. turinčią biologinę medžiagą, patentu teikiama apsauga taikoma iš pastarosios tuo būdu gautai medžiagai bei ir tiesiogiai veisimo ar dauginimo būdu gautai bet kuriai kitai medžiagai, kuri yra tokios pačios ar panašios formos bei su tais pačiais požymiais. Nukrypstant nuo 8 ir 9 straipsnių, kai patento savininkas 1. leidžia ar pats parduoda, ar kitokiu komerciniu būdu perleidžia ūkininkui augalų veisimo medžiagą naudoti žemės ūkyje, reiš- teisę naudoti suteikia ūkininkui kia, kad jis savo derliaus produktą veisimui ar dauginimui jo ūkyje. Šios išimties ribos ir sąlygos yra tokios, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2100/94 14 straipsnyje. Nukrypstant nuo 8 ir 9 straipsnių, kai patento savininkas 2. leidžia, pats parduoda ar kitokiu komerciniu būdu perleidžia ūkininkui veislinius gyvulius ar kitokią gyvūnų dauginimo medžiagą, reiškia, kad jis suteikia ūkininkui teisę naudoti teisinę apsaugą turinčius naminius gyvulius žemės ūkio tikslais. Tai taip pat reiškia, kad jis suteikia gyvūnus ar kitą gyvūnų veisimo medžiagą naudoti žemės ūkyje, bet ne pardavimui ar komerci- niam veisimui. 2 dalyje numatytos išimties ribas ir sąlygas nustato na- 3. cionaliniai įstatymai, kiti teisės aktai bei praktika. III SKYRIUS Priverstinė abipusė licencija 12 straipsnis 9 straipsnis Produktui, kuriame yra genetinės informacijos ar kurį sudaro genetinė informacija, patentu teikiama apsauga apima ir visą medžiagą, tą, kurios sudėtyje yra tas produktas bei savo funkcijas atliekanti genetinė informacija. išskyrus, kaip numatyta 5 straipsnio 1 dalyje, 10 straipsnis 8 ir 9 straipsniuose minėta apsauga neapima biologinės me- džiagos, veisimo ar dauginimo būdu gautos iš kitos biologinės medžiagos, kurią patento savininkas pateikė ar leido pateikti į valstybės narės rinką ir kai dauginimas ar veisimas yra neiš- vengiamas panaudojimo, kuriuo tikslu biologinė medžiaga buvo pateikta į rinką, rezultatas, jeigu gauta medžiaga vėliau nebus naudojama veisimui ar dauginimui. Kai selekcininkas negali gauti ar pasinaudoti augalo veis- 1. lės teisine apsauga nepažeisdamas ankstesnio patento, jis už deramą atlyginimą gali prašyti priverstinės licencijos dėl neiš- imtinės teisės naudotis patentu saugomu išradimu, kiek tokia licencija reikalinga augalo veislės apsaugai panaudoti. Valstybės narės nustato, kad suteikiant tokią licenciją patento savininkas normaliomis sąlygomis turės teisę gauti abipusę licenciją nau- doti apsaugotą veislę. Kai su biotechnologiniu išradimu susijusio patento savi- 2. juo naudotis nepažeisdamas ankstesnės augalo ninkas negali veislės teisinės apsaugos, jis gali prašyti už deramą atlyginimą priverstine licencija suteikti jam neišimtinę teisę naudoti apsau- gotą augalo veislę. Valstybės narės nustato, kad suteikiant tokią licenciją augalo veislės teisės savininkas normaliomis sąlygomis turės teisę į abipusę licenciją apsaugoto išradimo naudojimui. Pareiškėjai dėl 1 ir 2 dalyse minėtų licencijų privalo 3. įrodyti, kad: 402 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/20 t. a) jie nesėkmingai kreipėsi į patento ar augalo veislės teisinės apsaugos savininką norėdami gauti sutartinę licenciją; c) suteikus patentą, nepriklausomai nuo jo panaikinimo ar pripažinimo negaliojančiu – visi besikreipiantys asmenys. b) augalo veislė ar išradimas, palyginti su patentuotu išradimu ar apsaugota augalo veisle, yra svarbus technikos pasiekimas ir yra ekonomiškai reikšmingas. Pavyzdys pateikiamas tik tokiu atveju, 3. liojimo laikotarpiui prašantysis įsipareigoja: jeigu patento ga- Valstybės narės paskiria instituciją arba institucijas, atsa- 4. kingas už licencijų suteikimą. Kai augalo veislės licenciją gali suteikti tiktai Bendrijos augalų veislių tarnyba, taikomas Regla- mento (EB) Nr. 2100/94 29 straipsnis. IV SKYRIUS Biologinės medžiagos deponavimas, jos prieinamumas ir pakartotinas deponavimas 13 straipsnis Kai išradimas apima biologinės medžiagos panaudojimą 1. ar yra susijęs su biologine medžiaga, kuri nėra viešai prieinama ir patentinėje paraiškoje negali būti aprašyta taip, kad išradimą galėtų atkurti tos srities specialistas, patentų teisės taikymo prasme aprašymas laikomas nepakankamu, nebent: a) biologinė medžiaga buvo deponuota pripažintoje deponavi- mo įstaigoje ne vėliau kaip patentinės paraiškos padavimo dieną. Pripažintomis laikytinos bent jau tarptautinės depo- navimo įstaigos, kurios statusą gavo pagal 1977 m. balandžio 28 d. Budapešto sutarties dėl tarptautinio mikro- organizmų deponavimo pripažinimo patentavimo procedū- ros reikmėms (toliau – Budapešto sutartis) 7 straipsnį; šį b) pateiktoje paraiškoje yra tokia reikiama informacija apie deponuotosios biologinės medžiagos požymius, kokia yra žinoma pareiškėjui; a) neperduoti nims; jo ar iš jo gautos medžiagos tretiesiems asme- b) nenaudoti jo ar iš jo gautos medžiagos jokiems tikslams išskyrus eksperimentams, nebent pareiškėjas ar patento savi- ninkas aiškiai leistų nesilaikyti šio įsipareigojimo. Jeigu paraiška atmetama arba atsiimama, pareiškėjo pra- 4. šymu galimybė susipažinti su deponuota medžiaga gali būti apribota, suteikiant tokią teisę tik nepriklausomam ekspertui dvidešimčiai metų nuo paraiškos padavimo dienos. Šiuo atveju taikoma 3 dalis. 2 dalies b punkte ir 4 dalyje minėti pareiškėjo prašymai iki dienos, kurią laikoma, kad yra 5. gali būti pateikiami tiktai baigtas techninis pasiruošimas skelbti patentinę paraišką. 14 straipsnis Jeigu pagal 13 straipsnį deponuotos biologinės medžiagos 1. nebegalima gauti iš pripažintos deponavimo įstaigos, medžiagą leidžiama vėl deponuoti Budapešto sutartyje numatytomis sąly- gomis. Pakartotinai deponuojant medžiagą, prie jos pridedamas 2. deponento pasirašytas pareiškimas, patvirtinantis, kad pakarto- tinai deponuota biologinė medžiaga yra tokia pati kaip ir pirmą kartą deponuotoji. c) patentinėje paraiškoje nurodomas deponavimo įstaigos pa- vadinimas ir registravimo numeris. V SKYRIUS 2. Su biologine medžiaga pagal jos pavyzdį gali susipažinti: Baigiamosios nuostatos a) iki pirmojo patentinės paraiškos paskelbimo – tik pagal nacionalinę patentų teisę įgalioti asmenys; 15 straipsnis b) laikotarpiu tarp pirmojo paraiškos paskelbimo ir patento suteikimo – visi besikreipiantys asmenys arba pareiškėjui pareikalavus – tik nepriklausomas ekspertas; Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, 1. kurie įgyvendina šią direktyvą ne vėliau kaip iki 2000 m. liepos 30 d. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 13/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 403 Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuoro- das į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. c) kasmet nuo 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos – apie patentų teisės biotechnologijos ir genetinės inžinerijos srityje raidą ir reikšmę. Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo 2. srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 17 straipsnis 16 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiaja- me leidinyje dieną. Komisija siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai: a) kas penkeri metai nuo 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos – ataskaitą apie problemas, su kuriomis susiduriama dėl santykio su tarptautinėmis žmogaus teisių apsaugos sutartimis, prie kurių prisijungė valstybės narės; šios direktyvos b) per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo – atas- kaitą, kurioje įvertinama pavėluotai iš viso neskelbtos medžiagos apie objektus, kurie galėjo būti paten- tabilūs, reikšmė pagrindiniams genetinės inžinerijos tyri- mams; skelbtos ar 18 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1998 m. liepos 6 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas J. M. GIL-ROBLES Tarybos vardu Pirmininkas R. EDLINGER


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1997- I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1997- I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1997- I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1997- I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1997- I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1997- I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1997- I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1997- I.,Legal bibliography of European integration : 1997- I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1997- I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1997- I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: Commission Regulation (EC) No 1439/98 of 6 July 1998 specifying the extent to which applications lodged in June 1998 for import rights in respect of young male bovine animals for fattening may be accepted

eurovoc_concepts:
CCT duties
cattle
fattening
import
quantitative restriction

formats: pdf print

text: L 191/38 EN Official Journal of the European Communities 7. 7. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 1439/98 of 6 July 1998 specifying the extent to which applications lodged in June 1998 for import rights in respect of young male bovine animals for fattening may be accepted THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 1043/ 98 of 19 May 1998 opening and providing for the admin- istration of an import tariff quota for young male bovine animals for fattening (1 July 1998 to 30 June 1999) (1), and in particular Article 4 (4) thereof, Whereas Article 1 (1) of Regulation (EC) No 1043/98 lays down the number of young male bovine animals which may be imported on special terms during the period from 1 July 1998 to 30 June 1999; whereas the quantities applied for exceed the quantities available under Article 2(1)(c) of that Regulation; whereas, therefore, the quant- ities applied for should be reduced on a proportional basis in accordance with Article 4(4) of Regulation (EC) No 1043/98, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 All applications for import rights made in Member States other than Italy and Greece pursuant to Article 2(3) of Regulation (EC) No 1043/98 are hereby met to the extent of 0,3497 % of the quantity requested. Article 2 This Regulation shall enter into force on 7 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 6 July 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 149, 20. 5. 1998, p. 7


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2040/98 do Deputado Klaus HÄNSCH à Comissão. Atribuição de recursos da UE à cidade de Remscheid, Renânia do Norte-Vestefália

eurovoc_concepts:
EU financing
North Rhine-Westphalia
Structural Funds
economic support
regional development
research
type of business
university

formats: html pdf print

text: C 386/168 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (15 de Julho de 1998) A Comissªo nªo tem competŒncia para tratar da questªo levantada, que Ø da exclusiva competŒncia das autoridades nacionais responsÆveis. (98/C 386/232) PERGUNTA ESCRITA E-2036/98 apresentada por Klaus H(cid:228)nsch (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)ªo de recursos da UE (cid:224) cidade de Duisburg, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia No contexto da atribui(cid:231)ªo de recursos (cid:224) cidade de Duisburg, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia, poderÆ a Comissªo fornecer informa(cid:231)ıes sobre: 1. O montante das dota(cid:231)ıes estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)ªo pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunitÆrios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, (cid:224) cidade de Duisburg para projectos-piloto, ac(cid:231)ıes ou › a t(cid:237)tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo e outras entidades? 2. O nœmero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (6 de Julho de 1998) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 386/233) PERGUNTA ESCRITA E-2040/98 apresentada por Klaus H(cid:228)nsch (PSE) (cid:224) Comissªo (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)ªo de recursos da UE (cid:224) cidade de Remscheid, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia No contexto da atribui(cid:231)ªo de recursos (cid:224) cidade de Remscheid, Ren(cid:226)nia do Norte-VestefÆlia, poderÆ a Comissªo fornecer informa(cid:231)ıes sobre: 1. O montante das dota(cid:231)ıes estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)ªo pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunitÆrios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, (cid:224) cidade de Remscheid para projectos-piloto, ac(cid:231)ıes ou › a t(cid:237)tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)ıes de investiga(cid:231)ªo e outras entidades? 2. O nœmero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissªo (6 de Julho de 1998) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1445/98 af 6. juli 1998 om åbning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien fra tredjelande

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import licence
maize
third country

text: 7. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 191/47 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1445/98 af 6. juli 1998 om (cid:134)bning af licitation over nedsættelsen af importtolden for majs til Spanien fra tredjelande KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: Som led i de aftaler, som er indg(cid:134)et under de multilaterale handelsforhandlinger i Uruguay-runden, har Fællesskabet forpligtet sig til at indføre en vis mængde majs til Spanien; for juli Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 af 26. 1995 om gennemførelsesbestemmelser toldkontin- genter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og majs til Portugal (3), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (4), fastlægger de bestemmelser, der gælder for administrationen af disse særlige ordninger; denne forordning indeholder de særlige supplerende bestemmelser, der er nødvendige for licitationens iværk- sættelse, herunder bestemmelser vedrørende stillelse og frigivelse af den sikkerhed, som de erhvervsdrivende skal stille for at garantere overholdelsen af deres forpligtelser, navnlig forpligtelsen til at forarbejde eller anvende det importerede produkt p(cid:134) det spanske marked; p(cid:134) grund af det eksisterende behov p(cid:134) markedet i Spanien bør der (cid:134)bnes en licitation over nedsættelsen af import- tolden for majs inden for rammerne af denne særlige ordning for indførsel; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der afholdes en licitation over nedsættelsen af importtolden i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 for majs, der importeres til Spanien. 2. Licitationen er (cid:134)ben indtil den 6. august 1998. S(cid:134) længe den varer, afholdes der en ugentlig licitation, for hvilken mængderne og datoerne for indgivelse af bud fastsættes i licitationsbekendtgørelsen. Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1839/95 finder i nærværende 3. anvendelse, medmindre andet er fastsat forordning. Artikel 2 De importlicenser, der udstedes i forbindelse med disse licitationer, er gyldige i 50 dage gældende fra datoen for deres udstedelse, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1839/95. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (4) EFT L 189 af 10. 8. 1995, s. 22


title: Règlement (CE) nº 1444/98 de la Commission du 6 juillet 1998 relatif à la fixation de prix de vente minimaux pour la viande bovine mise en vente dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) nº 1270/98

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
selling price

text: 7. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 191/45 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1444/98 DE LA COMMISSION du 6 juillet 1998 relatif (cid:133) la fixation de prix de vente minimaux pour la viande bovine mise en vente dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1270/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 805/68 du Conseil, du 27 juin 1968, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur de la viande bovine (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2634/97 (2), et notamment son article 7 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que certaines quantit(cid:130)s de viande bovine fix(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 1270/98 de la Commis- sion (3) ont (cid:130)t(cid:130) mises en adjudication; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 9 du r(cid:138)glement (CEE) no 2173/79 de la Commission (4), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2417/95 (5), les prix minimaux de vente pour la viande mise en adjudication doivent (cid:136)tre fix(cid:130)s compte tenu des offres re(cid:135)ues; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion de la viande bovine, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les prix de vente minimaux de la viande bovine pour l’adjudication pr(cid:130)vue par le r(cid:138)glement (CE) no 1270/98, dont le d(cid:130)lai de pr(cid:130)sentation des offres a expir(cid:130) le 23 juin 1998, sont fix(cid:130)s (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 6 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 356 du 31. 12. 1997, p. 13. (3) JO L 175 du 19. 6. 1998, p. 24. (4) JO L 251 du 5. 10. 1979, p. 12. (5) JO L 248 du 14. 10. 1995, p. 39. L 191/46 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 7. 7. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton ikke udbenet (cid:190) Fleisch mit Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata le j(cid:149)jaka (cid:190) Carne con hueso (cid:190) Kød, Bone-in beef (cid:190) Viande avec os (cid:190) Carni non disossate (cid:190) Vlees met been (cid:190) Carne com osso (cid:190) Luullinen naudanliha (cid:190) K(cid:148)tt med ben DANMARK (cid:153)STERREICH ESPA(cid:158)A (cid:190) Bagfjerdinger (cid:190) Vorderviertel (cid:190) Hinterviertel (cid:190) Cuartos delanteros (cid:190) Cuartos traseros 600 500 600 512 830