title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000 - 2006) hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
continuing education
economic aid
higher education

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 07. 1998 KOM(1998)4541opull. 98/0246 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä (komission esittämä) I 1. 2. 3. 4. 5. PERUSTELUT TAUSTA tekemään yksityiskohtaisia ehdotuksia korkeakouluopetuksen Eurooppa-neuvoston kokoonnuttua Strasbourgissa joulukuussa 1989 ministerineuvosto ja pyysi komissiota ammatillisen koulutuksen alalla toteutettavista toimista Keski- ja Itä-Euroopan maiden uudistusten tukemiseksi. Neuvosto hyväksyi Tempus-ohjelman 7 päivänä toukokuuta 1990 (neuvoston päätös 90/233/ETY) Keski- ja Itä-Euroopan maille annettavaa yhteisön taloudellista apua koskevan Phare-ohjelman talousarvion puitteissa. tavoitteena on Tempus-ohjelman rakenteiden edistää uudistamista edunsaajamaissa Euroopan yhteisön osapuolten kanssa tehtävällä yhteistyöllä. Ohjelma hyväksyttiin ensin kolmen vuoden kokeilujaksoksi l päivästä heinäkuuta 1990. Neuvoston myöhemmällä päätöksellä kokeilujaksoa pidennettiin yhdellä vuodella kesäkuun 1994 loppuun asti (neuvoston päätös 92/240/ETY)1. korkeakoulujärjestelmien Huhtikuun 29. päivänä 1993 neuvosto hyväksyi Tempus-ohjelman toisen vaiheen neljäksi vuodeksi 1 päivästä heinäkuuta 1994 ja laajensi sen toiminta-alaa uusiin itsenäisiin valtioihin ja Mongoliaan taloudellista apua koskevan Tacis-ohjelmarr talousarvion puitteissa (neuvoston päätös 93/246/ETY). Marraskuun 21. päivänä 1996 neuvosto muutti kyseistä päätöstä ja pidensi Tempus II - ohjelman kestoa kahdella vuodella (1998-2000) (neuvoston päätös 96/663/EY). Tässä päätöksessä säädetään, että komissio suorittaa Tempus-ohjelman täytäntöönpanon arvioinnin ja esittää 30 päivään huhtikuuta 1998 mennessä ehdotuksen Tempus-ohjelman jatkamisesta tai mukauttamisesta 1 päivänä heinäkuuta 2000 alkavan jakson aikana niiden kumppanuusmaiden osalta, jotka eivät tällöin ole vielä voineet osallistua koulutusta koskevien yhteisön ohjelmien (Sokrates - Leonardo) korkeakouluopetusta koskevaan toimintaan. Ohjelman kumppanuusmaiden lukumäärä nousi kahdesta (toukokuussa 1990 Puola ja Unkari) yhteentoista vuonna 1992. Tällä hetkellä kumppanuusmaat ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Latvia, Liettua, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, TSekki, Unkari ja Viro. 2 Seuraavat uudet itsenäiset valtiot osallistuvat Tacis-ohjelmasta rahoitettuun Tempus-ohjelmaan: Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Tadjikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan, Valko-Venäjä, Venäjän federaatio sekä Mongolia. \0L n EHDOTETUN NEUVOSTON PAATOKSEN TAVOITTEET Tämän ehdotetun neuvoston päätöksen tavoitteena on käynnistää Tempus-ohjelman uusi vaihe kuudeksi vuodeksi (2000-2006)(Tempus III) : assosioitumattomissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, jotka voivat saada rahoitusta Phare- ohjelmasta mutta jotka eivät voi osallistua koulutusta koskeviin yhteisön ohjelmiin (Sokrates ja Leonardo) ja jotka ovat tulleet hyvin myöhään mukaan Tempus-ohjelmaan (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia) uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa, jotka voivat saada rahoitusta Tacis- ohjelmasta. III OHJELMAN KUVAUS Tempus-ohjelman alustavasti määriteltynä strategiana oli pyrkiä uudistamaan korkeakouluopetusta tukemalla aloitteita, jotka koskivat tähän liittyviä perusongelmia, kuten koulutusohjelmien kehittämistä, henkilöstön (erityisesti uudelleen- ja täydennyskoulutusjaksot) ja opiskelijoiden liikkuvuuden järjestämistä sekä opetusta ja yhteydenpitoa varten tarvittavien välineiden hankintaa. Tempus II -ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä ohjelman tavoitteet määriteltiin uudelleen, jotta ohjelma olisiisi kiinteä osa korkeakoulujen kehittämisen strategiaa kussakin kumppanuusmaassa ja jotta varmistettaisiin yhteisvaikutus muiden Phare- ja Tacis-ohjelmista rahoitettujen toimien kanssa. Tässä tarkoituksessa Tempus-ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: ensisijaisten alojen opetusohjelmien kehittämiseen ja uudelleenmuokkaamiseen liittyvät kysymykset korkeakoulujen sekä niiden rakenteiden ja hallinnon uudistaminen tutkintoon taloudellisen uudistuksen kauteen mukautettua korkea-asteen koulutuksella hankittua ammatillista pätevyyttä; tähän pyritään erityisesti parantamalla ja lisäämällä yhteyksiä teollisuuteen. johtavan koulutuksen kehittäminen, jotta voitaisiin lisätä yhteydessä Toimet toteutetaan eurooppalaisina yhteishankkeina, jotka ovat tärkeimmät Tempus- A. ohjelman välineet. Eurooppalaisissa yhteistyöhankkeissa on vähintään kolme yhteistyökumppania: yhden edunsaajamaan korkeakoulu ja Euroopan yhteisön kahdessa jäsenvaltiossa sijaitsevat kumppanuuslaitokset, joista toisen on oltava korkeakoulu. korkeakoulujen yhteistyön käytetyt Komissio ja kunkin kumppanuusmaan viranomaiset määrittävät yhdessä vuosittain Tempus- ohjelmasta (Phare ja Tacis) tuettavat ensisijaiset alat, joiden on liityttävä kyseisten maiden talouden uudistuksiin ja demokratisoitumiseen ja joissa otetaan huomioon Phare- ja Tacis-ohjelmien omat painopistealat. Komissio valvoo lisäksi Tempus-ohjelman ja muiden Phare- ja Tacis-ohjelmien yhteydessä toteutettujen toimien keskinäistä täydentävyyttä. Hankkeet valitaan vuosittain avoimen kilpailun perusteella, ja rahoitusta on tähän mennessä myönnetty kolmeksi vuodeksi hankkeiden edistymistä koskevan vuosittaisen arvioinnin pohjalta. Komissio kuulee kyseisten maiden ja Euroopan yhteisön asiantuntijoita ja päättää sen jälkeen hankkeiden valinnasta yhteisymmärryksessä ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa. Osana eurooppalaisia yhteishankkeita Tempus/Phare-ohjelmasta tuetaan liikkuvuutta B. myöntämällä apurahoja korkeakoulujen opettajille, kouluttajille ja hallintohenkilöstölle, ministeriöiden korkeille virkamiehille ja koulutussuunnittelijoille. Vierailuilla on tarkoitus edistää - 2- korkeakouluopetusta kumppanuusmaissa yleensä ja erityisesti ohjelmaan osallistuvassa kyseisen maan korkeakoulussa. C. Apurahoja myönnetään myös Tempus/Phare-ohjelmaa kokonaisuudessaan täydentäviin toimiin. Näillä toimilla pyritään tukemaan ohjelman kokonaistavoitetta, korkeakoulujärjestelmien ja kehittämistä ja uudistamista kumppanuusmaissa, vahvistamalla strategista suunnittelua korkeakoulujen institutionaalista kehittämistä, tukemalla Tempus-ohjelman tulosten levittämistä ja edistämällä kumppanuusmaissa kansallisen strategian laatimista jonkin korkeakoulutukseen liittyvän erityisalueen kehittämiseksi. IV EHDOTUKSEN POLHTTINEN, TALOUDELLINEN, SOSIAALINEN TEKNINEN TAUSTA JA Tässä ehdotuksessa tarkoitetuille kumppanuusmaille on yhteistä se, että niistä on tullut vasta myöhään Tempus-ohjelman3 tuensaajia. Kuitenkin niiden välillä on perustavia eroja. Entisen Neuvostoliiton kaltaisen laajan maantieteellisen alueen ja Keski-Euroopan assosioitumattomien maiden tarpeet eivät ole samat. Viimeaikaisen historiallisen kehityksen johdosta ohjelman on. näissä Keski-Euroopan maissa toimittava melko vaikeissa poliittisissa ja taloudellisissa oloissa. Siksi Tempus-ohjelma voi perinteisten perustehtäviensä lisäksi olla myös alueellisen yhteistyön väline ja kehittää rajojen yli ulottuvia siteitä ystävällisten yhteistyösuhteiden ylläpitämiseksi. Yhteistyö tulisi ulottaa joihinkin assosioituneisiin naapurimaihin, jotka voisivat jakaa ohjelmasta saadut kokemukset niiden maiden kanssa, jotka eivät ole assosioituneet. Jäsenvaltioiden rinnalla ne olisivat eräänlaisia toiminnallisia yhdyssiteitä, jotka käynnistäisivät uudenlaista yhteistyötä näiden valtioiden välillä. Agenda 2000 -ohjelmassa korostetaan, että entisen Neuvostoliiton elpyminen avaa uusia mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön ja asettaa Euroopan unionin avainasemaan Euroopan muutoksen ja vakauden edistäjänä. Euroopan unionin laajeneminen merkitsee sitä, että unioni on vastaisuudessa Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Moldovian rajanaapuri. Yhteisölle avautuu pääsy Mustalle merelle, minkä johdosta suhteet Kaukasiaan ja Keski-Aasiaan tiivistyvät. Tämän alueen vakauden edistäminen yhteistyön avulla on laajentuneen Euroopan unionin keskeisiä tehtäviä. Assosioituneet maat, jotka jo osallistuvat yhteisön ohjelmiin, muodostavat laajenemisen jälkeen Euroopan unionin ulkorajat. Maantieteellisen sijaintinsa johdosta niillä on ratkaiseva osa Tempus- ohjelmasta saatujen kokemusten levittämisessä sekä korkeakoulujen kehittämisen että laajempien poliittisten tavoitteiden osalta. A. Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia (Tempus/Tacis) Uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa Tempus-ohjelmalla on tuettu opetusjärjestelmien uudistamista merkittävästi. Vuosina 1994-1997 rahoitettavana oli 316 yksivuotista valmistelevaa ja 27 kiinteää hanketta. eurooppalaista yhteishanketta hanketta, 117 kolmivuotista •* Tempus-ohjelma laajennettiin koskemaan entisen Neuvostoliiton itsenäisiä tasavaltoja Tempus II - ohjelman hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä. Eri valtiot ovat siitä lähtien alkaneet vähitellen osallistua ohjelmaan. -3 Kumppanuusmaiden korkeakoulujen osallistumisaste vaihteli suurimpien maiden 10 prosentista pienimpien maiden 100 prosenttiin. On kuitenkin ennenaikaista arvioida Tempus-ohjelman vaikutusta koulutusjärjestelmiin. Uudistaessaan poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja oikeudellisia rakenteitaan kyseiset valtiot kohtaavat tulevina vuosina jatkuvasti monenlaisia vaatimuksia. kärsivät kuitenkin vakavasta Korkeakoulutusjärjestelmät rajoittaa huomattavasti hallinnon kapasiteettia ja keinoja infrastruktuurin ylläpitämiseksi. Tässä tilanteessa kansainvälinen yhteistyö tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden korkeakoulujen kehittämiseen, sillä sen avulla päästään tutustumaan uusiin opetusmenetelmiin, voidaan järjestää uudenlaisia kursseja ja saadaan käyttöön välttämätöntä välineistöä, tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden korkeakoulujen kehittämiseen. rahoituskriisistä, joka Vaikka eri Tacis-maat toteuttavat omaa uudistuspolitiikkaansa toisistaan riippumatta, tietyt yhteiset teemat - jotka ovat perua Neuvostoliiton ajoilta - kuuluvat edelleen Tempus-ohjelman yleisiin tavoitteisiin. Erityisesti pyritään edistämään korkeakoulutuksen monimuotoisuutta, hajautusta ja autonomiaa vahvistamaan korkeakoulutuksen alueellista ulottuvuutta tukemaan korkeakouluja, kun ne pyrkivät vaikuttamaan käytännössä taloudellisiin ja sosiaalisiin uudistuksiin muilla aloilla, erityisesti parantamaan korkeakoulujen ja sosioekonomisten toimijoiden välisiä suhteita uudistamaan ja uudenaikaistamaan liian erikoistuneita kursseja, jotka eivät enää vastaa sosioekonomisia tarpeita, erityisesti oppiaineissa, jotka ovat yleisen uudistusprosessin kannalta erityisen keskeisiä ottamaan käyttöön uusia opetusmenetelmiä, kouluttamaan opetushenkilöstöä ja kehittämään täydennyskoulutusta uudistamaan korkeakoulujen hallintoa niiden sopeuttamiseksi markkinatalousjärjestelmään parantamaan erityisesti moniarvoisen ja kansalaiskasvatuksen kehittämiseksi edistämään korkeakoulujen välisten kestävien kansainvälisten yhteyksien muodostumista ja lujittamaan näitä yhteyksiä. uudistamaan koulutusta, opettajien Tempus III -ohjelmalla pyritään edelleen vastaamaan näihin kaikille maille yhteisiin tarpeisiin, mutta tavoitteena on ottaa huomioon myös joidenkin maiden erityiset tarpeet seuraavasti: tarjouspyyntöjen yhteydessä painopistealat määritetään pikemminkin keskusjohtoisesi ("top-down") kuin hankekohtaisesti ("bottom-up") siellä, missä Tempus-ohjelma on jo tuottanut tuloksia, kiinnitetään erityistä huomiota kansallisiin ja toimiin uusien kurssien vastavuoroiseksi hyväksymiseksi ja alueellisiin tekemiseksi tunnetuksi saatujen kokemusten perusteella Tempus-ohjelmassa kehotetaan korkeakouluja käyttämään tietyissä oppiaineissa, esimerkiksi kielissä tai eurooppalaisessa oikeudessa, hankkimaansa kokemusta henkilöstöresurssien kehittämiseksi; tällaisilla toimilla vastattaisiin erityisesti alueellisen tai valtakunnallisen keskushallinnon tarpeisiin demokraattisessa yhteiskunnassa tarvittavien kansalaisyhteiskunnan suositaan osallistumista korkeakoulumaailman ulkopuolisten toimijoiden hankkeisiin (esimerkiksi alueellisten ja paikallisten yhteisöjen ja yritysten hankkeisiin) kehittämiseksi Tempus-ohjelmassa -4 joidenkin Tacis-maiden vahvistetaan korkeakoulujen välisiä yhteyksiä opiskelijavaihtojen kautta. toivomusten mukaisesti eurooppalaisilla yhteishankkeilla Kuten komission toteuttaman väliarvioinnin tulokset osoittavat, Tempus-ohjelmalla on pystytty tehokkaasti auttamaan kumppanuusmaita korkeakoulutuksen kehittämisessä. Niillä aloilla, joilla Tempus-ohjelmasta on hyötyä, tarvitaan kuitenkin edelleen niin paljon apua, että ohjelman jatkaminen on perusteltua. Ohjelman Tacis-maita koskevan osan rahoitus varmistetaan uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle suunnatun Tacis-ohjelman jatkamista koskevien tulevien päätösten mukaisesti. B. Assosioitumattomat Keski- ja Itä-Euroopan maat (Tempus/Phare) Tempus-ohjelma on vaikuttanut monella tavalla paikallisten korkeakoulujärjestelmien kehitykseen niissä assosioituneissa maissa, jotka ovat olleet tuensaajina ohjelman kolmen edellisen vaiheen aikana. Erityisesti on arvostettu aloitteita uusien opetussuunnitelmien kehittämiseksi, välineistön saamiseksi ja liikkuvuuden edistämiseksi. Voidaan siis todeta, että Tempus-ohjelma on vähentänyt merkittävästi Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välistä eroa opiskelijoille tarjottavan opetuksen monipuolisuuden ja laadun osalta. Erityisesti Albania tarvitsee edelleen runsaasti apua kaikilla aloilla taloudellisen kehity m ättömyyden ja koulutusjärjestelmään liittyvien vaikeuksien takia. Tilanne on verrattavissa useiden Tacis-maiden tilanteeseen. Poliittisesta tilanteesta ja Phare-ohjelman tehokkaasta täytäntöönpanosta riippuen muut entisen Jugoslavian valtiot liittynevät tähän ryhmään. Yhteyksissä Euroopan yhteisöön näillä mailla on erilaiset perinteet, mutta niiden korkeakouluyhteisöt pyrkivät syventämään suhteita uudelleen viime vuosien tapahtumien jälkeen. Korkeakouluilla on erityisen tärkeä rooli demokraattisten arvojen ja suvaitsevaisuuden edistäjänä yhteiskunnassa. Tätä taustaa vasten suunnitellaan Tempus-ohjelman kaikkien toimien jatkamista niissä Phare- maissa, jotka eivät ole tehneet assosiaatiosopimusta. Toimet on nyt tarkoitus keskittää neljälle painopistealueelle, jotka ovat alueellisen kehityksen elvyttäminen Yhteisön tehtävänä on Phare-ohjelman yhteydessä auttaa entisen Jugoslavian Phare- kumppanuusmaita saavuttamaan uudelleen keskinäinen solidaarisuus. Korkeakoulut voivat tukea merkittävällä tavalla paikallisia viranomaisia yhteistyön toteuttamisessa erityisesti silloin, kun pyritään palauttamaan vakaat ja turvalliset olot alueelle. Korkeakoulujen välisten yhteistyöohjelmien panos voi silloin olla ratkaisevan tärkeä. valtiollisen ja paikallisen hallinnon uudistaminen Assosioituneissa maissa Tempus H A -ohjelman yhteydessä sovelletun mallin mukaisesti korkeakoulut ja korkeakoulujen yhteenliittymät järjestävät kokeiluhankkeita, joissa keskitytään tukikelpoisten maiden hallintovirkamiesten koulutukseen. muutoksen hallinta Kumppanuusmaiden korkeakoulujen on luotava tehokkaat hallinnon rakenteet. Niiden on annettava asiaa koskevia selvityksiä kaikille osapuolille (valtiolle, paikallisille yhteisöille, vanhemmille, opiskelijoille, yrityksille), monipuolistettava palvelujaan ja pidettävä yllä niiden laatua julkisen rahoituksen vähenemisestä huolimatta. Korkeakoulujen keskeisiä 5- tehtäviä tällä hetkellä ovat esimerkiksi korkeakouluissa annettavan täydennyskoulutuksen kehittäminen sekä korkeakoulujen ja yritysten yhteisten rakenteiden luominen sovelletun tutkimuksen hyödyntämiseksi. Tempus-ohjelma voi antaa tehokasta apua näillä aloilla, jotka ovat olleet ja ovat edelleenkin ajankohtaisia yhteisön jäsenvaltioissa. Tempus- ohjelmasta voi olla hyötyä myös silloin, kun toteutetaan korkeakoulutusta koskevia merkittäviä uudistuksia, esimerkiksi perustetaan lyhyitä ja ammatillisesti suuntautuneita koulutuslinjoja. Tempus II on avannut tukikelpoisille maille mahdollisuuden osallistua tällä alalla tehtävään työhön, joka kuuluu edelleen painopistealoihin kyseisissä maissa. assosioituneiden maiden kokemusten hyödyntäminen Assosioituneissa maissa kehitettyjen erinomaisten Tempus-hankkeiden tulokset on saatettava - alakohtaisesti tai maantieteellisesti - myös niiden Tempus III -ohjelman tukikelpoisten maiden käyttöön, jotka eivät ole tehneet assosiaatiosopimusta. On tärkeää luoda mahdollisuuksia rajojen yli ulottuvaan yhteistyöhön yhteisön ohjelmiin jo osallistuvien assosioituneiden maiden ja assosioitumattomien maiden välillä. Viimeksi mainitut maat voivat siten hyötyä välillisesti yhteisön ohjelmien tuloksista. Ohjelman Phare-maita koskevan osan rahoitus varmistetaan niiden tulevien päätösten mukaisesti, jotka koskevat Phare-ohjelman jatkamista assosioi tumat tornissa maissa. Samalla otetaan huomioon muiden alueella sijaitsevien maiden mahdollinen osallisuus Euroopan yhteisön avustusohjelmiin. Tempus-ohjelmaa ohjelmaan kuuluvien ammatilliseen koulutukseen liittyvien toimien välillä. täytäntöönpantaessa kiinnitetään erityistä huomiota hyvään koordinointiin toteuttamien toimien ja Euroopan koulutussäätiön samoissa maissa V SYYT, JOIDEN TAKIA TARVITAAN EUROOPAN YHTEISÖN TASOLLA TOTEUTETTUJA TOIMIA, JA TOIMIEN PUUTTUMISESTA AIHEUTUVIEN SEURAUSTEN ARVIOINTI Enää ei ole tarpeen osoittaa, että Euroopan yhteisö on poliittisesti sitoutunut tekemään yhteistyötä ja käymään vuoropuhelua Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian kanssa. Euroopan unionin neuvosto on käsitellyt aihetta säännöllisesti, mikä on johtanut käytännön toimiin Phare- ja Tacis-ohjelmien, assosiaatiosopimusten ja kumppanuussopimusten muodossa. Tässä yhteydessä painopistealoina on pidetty koulutusta ja henkilöstöresurssien kehittämistä. Tempus-ohjelma tarjoaa myös mahdollisuuden edistää alueellista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja niiden naapurivaltioiden välillä. Neuvostolle esitetyssä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevassa komission raportissa todetaan, että yhteistyöllä voidaan myös kehittää tiiviimpiä suhteita Euroopan unionin ja uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian välille. Raportissa ehdotetaan yhteistyötä suunnattavaksi nykyisten yhteisön ohjelmien kautta aloille, joilla sillä voidaan saavuttaa parhaita tuloksia. Koulutus on erinomainen esimerkki alasta, jolla voidaan tehdä alueellista yhteistyötä. Tacis-maissa on neuvostokaudelta peräisin olevia yhteisiä rakenteita, joiden uudistaminen on välttämätöntä. Phare-maissa alueellisten yhteyksien tiivistäminen ja mahdollisuus siirtää assosioituneissa maissa saavutettuja tuloksia assosioitumattomiin maihin ovat lisäarvoa luovia toimia. - 6- Euroopan unioni edistää rauhanomaista yhteistyötä eri maiden välillä. Koulutuksella on ratkaiseva osa asenteiden muuttamisessa, koska koulutuksen ansiosta nuorilla on mahdollisuus verrata omia kansallisia arvojaan tarjoamat suorat kansainväliset kontaktit auttavat ylittämään korkeakoulutuksen perinteisiä raja-aitoja. Lisäksi jäsenvaltioiden antama kahdenvälinen apu täydentää merkittävällä tavalla yhteisön yhteistyötä. toisten maiden arvoihin Ohjelman Tempus-ohjelma on edistänyt kumppanuusmaissa merkittävällä tavalla korkeakoulujen perinteisten tehtävien toteuttamista. Näitä tehtäviä ovat tiedon yleisen tason nostaminen taloudellisten uudistusten toteuttamisessa tarvittavan henkilöstön kouluttaminen; tässä yhteydessä keskeisiä aloja ovat taloustiede, oikeustiede ja yhteiskuntatieteet kansalaistoiminnan, demokratian ja kulttuurin edistäminen kussakin maassa, minkä toteutumiseksi akateeminen vapaus on erityisen tärkeää siirtymävaiheessa olevissa maissa. Toisaalta Tempus-ohjelmalla on parannettu edunsaajamaiden korkeakoulujen mahdollisuuksia päästä osallistumaan Euroopan laajuiseen yhteistyöhön edistetty Euroopan yhteisön kielten opiskelua purettu korkeakoulutuksen tiettyjä jäykkiä rakenteita laajennettu korkeakoulujen yhteistyötä yritysten, paikallisten yhteisöjen ja muiden korkeakoulujen kanssa paikallisesti, alueellisesti ja Euroopan tasolla annettu monille opettajille, hallintohenkilöstöön kuuluville ja opiskelijoille mahdollisuus vierailla Euroopan yhteisön maissa; palattuaan he ovat useimmissa tapauksissa pyrkineet osaltaan uudistamaan korkeakouluaan edistetty niiden jäsenvaltioiden osallistumista ohjelmaan, joilla on perinteisesti ollut vähemmän yhteyksiä kyseisiin kumppanuusmaihin annettu kumppanuusmaiden korkeakouluille tilaisuus päästä suoraan hyödyntämään kokemuksia, joita jäsenvaltioissa on saatu korkeakoulujärjestelmien kehittämisestä. Yhteisöllä ei ole muita rakenteita, joiden avulla voidaan järjestelmällisesti kehittää korkeakoulujen kansainvälisiä yhteyksiä Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomien maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian välillä. Nämä maat ovat jo - kukin eri tahdissa - hyötyneet ensimmäisistä ohjelman tuomista eduista. Niiden korkeakoulujärjestelmien uudistus on kuitenkin vasta alkuvaiheessa ja edellyttää vielä perusteellisia toimenpiteitä. Näyttää siltä, että toimintamallia voidaan ottaa assosioituneista Phare-maista, jotka olivat kymmenen vuotta Tempus-ohjelman piirissä (1990-2000), ennen kuin ne pystyivät osallistumaan yhteisön koulutusalan ohjelmiin. On koulutuksen luonteen mukaista, että siihen tehdyt investoinnit tuottavat tulosta vasta pitkällä aikavälillä. Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että uuden opintojakson toteuttamiseen korkeakoulussa tarvitaan vähintään viisi vuotta. Joissakin maissa Tempus-ohjelman ensimmäisiä hankkeita ei ole vielä saatu päätökseen, eivätkä opiskelijat ole voineet suorittaa loppuun kaikkia uusia kursseja kokonaisuudessaan. Tempus-verkkoa on laajennettava kattamaan useampia yliopistoja erityisesti alueeltaan laajimmissa maissa, kuten Venäjän federaatiossa. on huomiota kiinnitettävä Erityistä tulosten vahvistamiseen. Tämä voidaan saada aikaan levittämällä kurssimateriaalia, kouluttamalla opettajia ja kehittämällä opintomoduuleja. On myös tärkeää tehdä kiinteää yhteistyötä opetusministeriöiden kanssa sen varmistamiseksi, että uudet kurssit hyväksytään kansallisella tasolla. onnistuneimpien Tempus-hankkeiden 7- On myös syytä ottaa huomioon, että koulutusta koskevan ohjelmalohkon puuttuminen Phare- ja Tacis-ohjelmista saisi aikaan kielteisiä reaktioita sekä Euroopan korkeakouluyhteisössä että niillä tahoilla, joilla katsotaan, että koulutusinvestointien ja taloudellisen kehityksen välillä vallitsee korrelaatio. Tähän asti nämä seikat on otettu huomioon, ja olisi hätiköityä lopettaa koulutukseen suunnattu apu. Niin kauan kuin ei ole vaihtoehtoista keinoa tukea korkeakoulutuksen rakenneuudistuksia edunsaajina olevissa Phare- ja Tacis-maissa, Tempus-ohjelman keskeyttäminen vuodesta 2000 alkaen merkitsisi näissä maissa sen prosessin hidastumista, tai jopa pysähtymistä, jolla pyritään sopeuttamaan korkeakoulujärjestelmä uusiin yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja poliittisiin oloihin kyseisissä maissa. VI. TEHTYJEN RATKAISUJEN AIHEUTTAMAT KUSTANNUKSET JA NIIDEN TUOMAT EDUT ASIANOSAISTEN RYHMIEN KANNALTA Tempus-ohjelma on suunnattu lähinnä kumppanuusmaiden korkeakouluille ja niiden henkilöstölle (opettajille ja hallintohenkilöstölle). Lisäksi Tempus-ohjelmasta tuetut toimet vaikuttavat kaikkiin niihin, jotka kumppanuusmaissa pyrkivät saavuttamaan sellaisen ammatillisen pätevyyden, jota tarvitaan taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia toteutettaessa ja liittymistä valmisteltaessa. Kumppanuusmaille yhteisön toiminta antaa mahdollisuuden hyödyntää Euroopan yhteisön koulutusjärjestelmien moninaisuutta. Niille ei haluta tarjota yhtä ainoaa mallia, vaan niitä kehotetaan rakentamaan tarpeitaan vastaava järjestelmä käyttämällä paremmin hyväksi erilaisia kokemuksia. Korkeakoulujen itsensä laatimille hakemuksille avoimen tarjouskilpailun periaate mahdollistaa sen, että voidaan ottaa huomioon laitosten välittömät tarpeet (uusien kurssien kehittäminen, opetusmateriaalin hankkiminen ensisijaisilla aloilla, joilla aivan erityisesti tarvitaan uudistuksia yleisen uudistusprosessin toteuttamiseksi vahvistetaan tunnetta siitä, että henkilöstö osallistuu suoraan hankkeiden toteuttamiseen ja vaikuttaa niiden onnistumiseen. Arvioinnin tulosten perusteella komissio on sitä mieltä, että Tempus-ohjelman jatkaminen on tarpeen, jotta voidaan tukea pysyvästi korkeakoulutuksen alaan kuuluvilla toimilla Tacis- ja Phare-ohjelmilla saavutettuja tuloksia kyseisten maiden kanssa vahvistaa korkeakoulujen autonomiaa ja parantaa niiden hallintoa tucnsaajamaissa näiden maiden määrittelemien toimintalinjojen mukaisesti ja tuoda esiin korkeakoulutuksen keskeinen osa yhteiskunnallisessa ja poliittisessa uudistusprosessissa lujittaa yhteistyötä korkeakoulujen taloudellisten yhteiskunnallisten toimijoiden välillä, valtionhallintoja paikallishallinto mukaan lukien tukea kumppanuusmaissa. tehokkaasti korkeakoulutuksen uudistamiseen tähtääviä poliittisia aloitteita sekä muiden ja yritysten ja Näiden osallistumisesta Tempus-ohjelmaan. tavoitteiden tehokas toteuttaminen riippuu tulevaisuudessakin kumppanuusmaiden Tempus-ohjelman täytäntöönpano riippuu olennaisesti myös jäsenvaltioiden korkeakoulujen valmiudesta jakaa kokemuksiaan Tempus-hankkeiden yhteydessä. On ilmeistä, että jäsenvaltioiden korkeakoulut ovat omalta osaltaan hyötyneet yhteistyöstä. Ohjelman täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat selvästi, että Tempus-ohjelmaan osallistuminen kiinnostaa edelleen Euroopan yhteisön korkeakouluja. VH. SYYT, OIKEASSA SUHTEESSA RATKAISTAVIEN ONGELMIEN LAAJUUTEEN JOIDEN VUOKSI TOIMENPITEIDEN KATSOTAAN OLEVAN Tempus-ohjelmaan kuuluvat toimet (eurooppalaiset yhteishankkeet, rakenteelliset tai täydentävät toimet ja yksilökohtaiset apurahat) kuvataan neuvoston päätöksen liitteessä. Euroopan yhteisö ei pysty yksinään uudistamaan kumppanuusmaiden korkeakoulujärjestelmiä. Siksi avoin tarjouskilpailumenettely, jonka yhteydessä tuki suunnataan keskitetysti vain joidenkin korkeakoulujen hankkeille, vaikuttaa parhaalta tavalta ohjata yhteisön rahallista tukea. Hankkeista tiedottamalla tehdään niiden myönteisiä tuloksia tunnetuiksi ja saadaan useammat toimijat hyötymään niiden tuomista eduista. Tempus-ohjelman eri arvioinnit ovat vahvistaneet, että toimet ovat olleet asianmukaisia, ja koska ne ovat tähän mennessä osoittautuneet tuloksellisiksi, ei ole syytä asettaa niitä kyseenalaisiksi neuvoston tehdessä päätöstä ohjelman uudesta vaiheesta. Ohjelmaa täytäntöönpantaessa voidaan tehdä säännöllisesti tiettyjä yksityiskohtia koskevia parannuksia sen jälkeen, kun on kuultu Tempus- komiteaa, ilman että se edellyttää neuvoston päätöksen muuttamista. VIII. ASIASTA KUULTUJEN OSAPUOLTEN NÄKEMYKSIÄ toisen vaiheen Tempus-ohjelman tuloksia koskeva väliraportti esitettiin neuvostolle heti valmistuttuaan. Raportissa todetaan, että tuensaajamaiden yhteistyökumppanit (opetusministeriöt, kansallisten toimistojen vastuuhenkilöt, hankkeisiin osallistuvat) ovat tyytyväisiä ohjelman tuloksiin ja toivovat ohjelmaa jatkettavan nykyisessä muodossa. Uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa toteutettu Tempus-ohjelman ulkopuolinen arviointi osoittaa, että kaikki osapuolet, joita on kuultu paikan päällä, arvostavat osaansa ohjelmassa. Positiivisena pidetään ohjelman käytännöllisyyttä ja konkreettisuutta: ohjelmalla on rajalliset tavoitteet, sen yhteistyömuodot ovat joustavia ja se pystyy kehittymään jatkuvasti. Tempus-ohjelmaa pidetään arvossa myös siksi, että sillä voidaan vaikuttaa ajatustapoihin ja että se tarjoaa korkeakouluille mahdollisuuden tutustua Euroopan yhteisön ajankohtaisiin kehityssuuntauksiin, samalla kun siinä otetaan huomioon kumppanuusmaiden omaleimaisuus. Arvioitsijat ovat kuulleet useita Tempus/Tacis-ohjelman toimijoita. Tämän perusteella he ovat antaneet seuraavat suositukset: liikkeelle hankkeiden toteuttamisesta, jotta Tempus-ohjelman voitaisiin varmistaa kumppanuusmaiden ja Euroopan yhteisön korkeakoulujen suora osallistuminen toimintaan tulisi edelleen lähteä ohjelmaa tulisi koordinoida mahdollisimman tiiviisti kumppanuusmaiden hallitusten kanssa sen ovat kurssit tarkoituksenmukaisia henkilöstöresursseihin liittyvien kansallisten tarpeiden kannalta että Tempus-ohjelman takaamiseksi, yhteydessä laaditut ensisijaisten alojen lukumäärää olisi rajoitettava, jotta rahoitus voitaisiin kohdentaa paremmin. Niiden yhteyksiä Tacis-ohjelmaan yleensä tulisi vahvistaa. 9- Tempus-komitean jäsenet, joita pyydettiin joulukuussa 1997 pidetyssä kokouksessaan esittämään alustavia ja epävirallisia näkemyksiään, tukivat yksimielisesti komission yksiköiden ehdotusta Tempus-ohjelman jatkamisesta edempänä mainituissa maissa. IX. PERUSTELUT OIKEUSPERUSTAN VALINNALLE Koska Tempus-ohjelma on osa Euroopan yhteisön ulkopuolisille maille suunnattua avustustoimintaa, oikeusperustana on perustamissopimuksen 235 artikla, sillä mikään muu perustamissopimuksen artikla ei sovellu tähän nimenomaiseen tapaukseen. Tempus III -ohjelman ensimmäiset lukuvuoden 2000-2001 alussa toteutettavat hankkeet valitaan vuoden 2000 alkupuoliskolla toteutettavassa valintamenettelyssä. Hakijan opas toimitetaan vuoden 1999 alkupuolella, jotta se voidaan kääntää ja jättää Tempus-komitealle ennen avoimen tarjouskilpailun julkaisemista syyskuussa 1999. Tämä edellyttää, että komissiolla on käytettävissään neuvoston päätös ohjelman jatkamisesta ennen vuoden 1998 loppua. Tempus-ohjelmaa rahoittavien Phare- ja Tacis-ohjelrruen jatkamisesta ei ole vielä tehty päätöstä siinä vaiheessa, kun Tempus-ohjelmaa koskeva päätösehdotus jätetään neuvoston käsiteltäväksi. Neuvoston päätöksessä voitaisiin siis edellyttää, että Tempus III -ohjelman toteuttaminen riippuu Phare-ja Tacis-ohjelmien jatkamisesta (ks. päätösehdotuksen 2 artikla). X. TOIMENPITEIDEN TEHOKKAAN SOVELTAMISEN EDELLYTYKSET Neuvoston päätöksen liitteessä kuvattujen toimien tehokas toteuttaminen osoittaa ulkopuolisen arvioinnin perusteella hyvää kustannushyötysuhdetta (vrt. VIII kohta edellä). Komissio huolehtii kuten ennenkin siitä, että Tempus-ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamista valvotaan jatkuvasti. Seuranta perustuu hankkeista vastaavien säännöllisesti esittämiin raportteihin, rahoitustarkastukseen ja paikan päälle tehtyjen vierailujen yhteydessä suoritettuun tarkastukseen ja arviointiin. Komissio varmistaa tarvitsemansa teknisen avun saamisen. Päätösluonnoksessa ehdotetaan myös Tempus-ohjelman arviointia ja väliraportin esittämistä neuvostolle viimeistään 30. huhtikuuta 2004. 10- EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus HI) (2000-2006) hyväksymisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen 0 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon (>), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (*), sekä katsoo, että 1. 2. neuvosto antoi 18 päivänä joulukuuta 1989 asetuksen (ETY) N:o 3906/89(5) taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle; asetuksessa säädetään eri aloilla annettavasta tuesta, koulutus mukaan lukien, Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen tukemiseksi, neuvosto antoi 25 päivänä kesäkuuta 1996 asetuksen (Euratom, EY) 1279/96 f) avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi, teki 29 päivänä huhtikuuta laajuisen neuvosto korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman II) hyväksymisestä neljäksi vuodeksi I päivästä heinäkuuta 1994 (') ja 21 päivänä marraskuuta 1996 päätöksen (96/663/EY) (&) edellä mainitun päätöksen muuttamisesta, jossa ohjelma hyväksytään kuudeksi vuodeksi (1994-2000), 1993 päätöksen Euroopan toisen vaiheen (Tempus 3. Phare- ja Tacis-ohjelmien edunsaajina olevat Keski- ja Itä-Euroopan maat, entisen itsenäistyneet valtiot ja Mongolia pitävät koulutusta ja erityisesti Neuvostoliiton 1 2 3 4 5 6 7 8 EYVLC EYVLC EYVL C EYVLC EYVL L 375,23. 12. 1989, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 753/96 (EYVL L 103,26. 4. 1996, s. 5). EYVL L 165,4. 7. 1996, s. 1-11, muutettuna asetuksella (EY) N:o 2240/97,10. 11. 1997 (EYVL L 307,12. 11. 1997). EYVL LI 12, 6. 5. 1993, s. 34. EYVL L 306,28. 11. 1996, s. 36. AA 4. 5. 6. 7. 8. 9. korkeakoulutusta yhtenä vaikuttavista keskeisistä tekijöistä, taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen uudistusprosessiin laajentaminen Tempus-ohjelman Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, entisen Neuvostoliiton itsenäistyneitä valtioita ja Mongoliaa, joiden tarpeet ovat suuremmat ja alueet laajemmat, on merkittävä peruste aloitetun toiminnan jatkam iseksi, äskettäin koskemaan Keski- ja avulla voidaan myötävaikuttaa tehokkaasti korkeakoulutuksen Tempus-ohjelman rakenteiden kehittämiseen, joka on välttämätöntä talousuudistuksen yhteydessä tarvittavan ammatillisen pätevyyden parantamiseksi; tavoitteen saavuttamiseksi ei ole käytettävissä muita välineitä, tämän Tempus-ohjelman avulla voidaan elvyttää yhteisön naapurialueiden välistä yhteistyötä, joka oli keskeytynyt viimeaikaisen historiallisen kehityksen johdosta; tämä yhteistyö on rauhaa ja vakautta edistävä tekijä Euroopassa, jäsenyyteen valmistautuvat assosioituneet maat, jotka ovat osallistuneet Tempus I - ja Tempus H -ohjelmiin, voisivat tällä hetkellä tehdä jäsenvaltioiden kanssa hyödyllistä yhteistyötä avustaakseen vasta myöhemmin ohjelman edunsaajiksi tulleita tukikelpoisia maita korkeakoulujärjestelmien rakenteiden uudistamisessa, 21 päivänä marraskuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätökssellä (96/663/EY) lisätyssä II artiklassa määrätään, että komissio arvioi Tempus-ohjelman täytäntöönpanoa ja esittää 30 päivään huhtikuuta 1998 mennessä ehdotuksen Tempus-ohjelman tai mukauttamisesta 1 päivänä heinäkuuta 2000 alkavan jakson aikana, jatkamisesta itsenäisten valtioiden ja Mongolian Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien toimivaltaiset viranomaiset, ohjelmaan osallistuvat ja sen järjestämisestä tukikelpoisissa maissa ja Euroopan yhteisössä vastaavat tahot sekä Euroopan korkeakoulumaailman näkemyksiä edustavat asiantuntijat yhtyvät arviointikertomuksen päätelmiin, joissa osoitetaan Tempus-ohjelman mahdollisuudet monipuolistaa tehokkaasti koulutustarjontaa tukikelpoisissa maissa ja edistää korkeakoulujen välistä yhteistyötä ja siten luoda suotuisat olosuhteet tieteellisen, kulttuurisen ja taloudellisen yhteistyön kehittymiselle, ja 10. perustamissopimuksessa ei määrätä tämän päätöksen antamiseksi muista kuin 235 artiklassa tarkoitetuista toimivaltuuksista; edellytykset kyseisen artiklan soveltamiselle täyttyvät, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: / artikla Tempus III:n kesto Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmas vaihe, jäljempänä 'Tempus 111 -ohjelma', hyväksytään kuudeksi vuodeksi 1 päivästä heinäkuuta 2000. 11 2 artikla Tukikelpoiset maat Tempus III -ohjelma koskee niitä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, jotka asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare-ohjelma) mukaisesti ovat taloudellisen avun saajia9, samoin kuin asetuksessa (Euratom, EY) N:o 1279/96 (Tacis-ohjelma) tarkoitettuja uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa, edellyttäen että näiden avustusohjelmien kestoa pidennetään kyseiseksi kaudeksi. Näitä maita nimitetään jäljempänä 'tukikelpoisiksi maiksi'. Kunkin maan tilannearvion perusteella komissio vahvistaa edellä mainituissa asetuksissa säädettyjen menettelyjen mukaisesti yhteisymmärryksessä asianomaisten tukikelpoisten maiden kanssa sen, pitäisikö niiden osallistua Tempus III - ohjelmaan, sekä niiden osallistumisen yleisen ulottuvuuden ja luonteen osana kansallista suunnittelua, joka koskee yhteiskunnallisille ja taloudellisille uudistuksille annettavaa yhteisön apua. 3 artikla Määritelmät Tempus III -ohjelman yhteydessä tarkoitetaan: a) b) 'korkeakoululla' kaikenlaisia toisen asteen koulutuksen jälkeisiä yleisiä ja ammatillisia oppilaitoksia, jotka antavat osana korkeakoulutason opetusta ja koulutusta kyseisen tason pätevyyden tai muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan riippumatta siitä, mikä on tällaisen laitoksen nimi; 'teollisuudella' ja 'yrityksellä' kaikenlaista taloudellista toimintaa tämän oikeudellisesta luonteesta riippumatta, paikallisia yhteisöjä ja julkisyhteisöjä, taloudellisesti itsenäisiä järjestöjä, kauppa- ja teollisuuskamareja ja/tai vastaavia järjestöjä, ammatillisia yhdistyksiä, työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä sekä edellä tarkoitettujen laitosten ja järjestöjen koulutuslaitoksia. Kukin jäsenvaltio tai tukikelpoinen maa voi vahvistaa, minkälaiset a alakohdassa tarkoitetut laitokset voivat osallistua Tempus III -ohjelmaan. 4 artikla Tavoitteet Tempus Iti -ohjelman tavoitteena on edistää osana Phare- ja Tacis-ohjelmien suuntaviivoja ja yhteydessä yleisiä korkeakoulujärjestelmien kehittämistä tukikelpoisissa maissa mahdollisimman tasapainoisella yhteistyöllä yhteisön kaikista jäsenvaltioista tulevien osapuolten kanssa. yhteiskunnallisen taloudellisen uudistuksen tavoitteita ja 9 Tällä hetkellä Albania, Bosnia ja Hertsegovina, EJTM. 4* Toimiin voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, jotta ne voisivat välittää naapurimaille Tempus-ohjelman yhteydessä saamiaan hyödyllisiä kokemuksia ja kehittää alueellista rajojen yli ulottuvaa yhteistyötä. Täsmällisemmin Tempus III -ohjelman korkeakoulujärjestelmiä ratkaisemaan seuraaviin kysymyksiin liittyviä ongelmia: tarkoituksena on auttaa tukikelpoisten maiden a) b) c) koulutusohjelmien kehittäminen ja uudistaminen ensisijaisina pidetyillä aloilla korkeakouluopetuksen rakenteiden ja korkeakoulujen sekä niiden hallinnon uudistus ammatillisen pätevyyden antavan koulutuksen kehittäminen siten, että olisi mahdollista kouluttaa enemmän talousuudistusten yhteydessä tarvittavia korkea-asteen koulutuksen saaneita ammattihenkilöitä erityisesti parantamalla ja lisäämällä yhteyksiä teollisuuteen. Tempus III -ohjelman tavoitteiden toteuttamisen yhteydessä komissio valvoo yhteisön yleisen politiikan noudattamista miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien osalta. Sama koskee huonossa asemassa olevia ryhmiä kuten vammaisia. 5 artikla Vuoropuhelu tukikelpoisten maiden kanssa Komissio määrittää yhteisymmärryksessä kunkin toimivaltaisten viranomaisten kanssa Tempus III -ohjelmalle taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta koskevan ja yksityiskohtaiset tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja liitteen määräysten perusteella ja erityisesti seuraavien seikkojen mukaisesti: tukikelpoisen maan toimintasuunnitelman painopistealat kansallisen yhteydessä asetettavat a) b) c) i) ii) Phare-ohjelman yleiset tavoitteet Tacis-ohjelman yleiset tavoitteet, erityisesti sen aloittaiset näkökohdat kunkin tukikelpoisen maan taloudellista, yhteiskunnallista ja koulutukseen liittyvää uudistusta koskevat toimintalinjat tarve löytää tarkoituksenmukainen tasapaino valittujen ensisijaisten alojen ja Tempus III -ohjelmalle myönnettyjen varojen välillä. 6 artikla Komitea joka vuosi annettavien Komissio panee Tempus III -ohjelman täytäntöön liitteessä esitettyjen määräysten ja painopistealueita koskevien mukaisesti kunkin yksityiskohtaisten tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa 5 artiklan säännösten mukaisesti. sekä yhteisymmärryksessä suuntaviivojen mukaan tavoitteita Komissiota avustaa yksiedustaja kustakin jäsenvaltiosta ja puheenjohtajana komission edustaja. tehtävän suorittamisessa neuvoa-antava komitea, jossa on M 3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksia toimenpiteistä, jotka koskevat a) Tempus III -ohjelman yleisiä suuntaviivoja b) yhteisön valintamenettelyjä ja yleisiä suuntaviivoja taloudellista apua (avun määrät, kesto ja edunsaajat) koskevia c) Tempus III -ohjelman kokonaistasapainoon liittyviä kysymyksiä, mukaan luettuna eri toimien välinen erittely d) kunkin avustuskelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa määritettäviä painopistealoja ja yksityiskohtaisia tavoitteita e) Tempus UI -ohjelman valvonnan ja arvioinnin yksityiskohtaisia sääntöjä. 4. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksista määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan, Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 5. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon komitean lausunto. Komission on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 7 artikla Yhteistyö toimivaltaisten laitosten kanssa 1. 2. Komissio toimii yhteistyössä kunkin tukikelpoisen maan laitosten kanssa, jotka on joko nimetty tai perustettu Tempus III -ohjelman tosiasiallista täytäntöönpanoa varten luettuna tarvittavien yhteyksien tukikelpoisten maiden itsensä osoittamien varojen myöntäminen. rakenteiden yhteensovittamiseksi, mukaan ja täytäntöön panemiseksi komissio toimii lisäksi kiinteässä Tempus III -ohjelman yhteistyössä jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten toimivaltaisten laitosten kanssa. Se ottaa huomioon mahdollisimman suuressa määrin jäsenvaltioiden alalla toteuttamat kahdenväliset toimenpiteet. # artikla Yhteydet yhteisön muihin toimiin Komissio huolehtii tämän päätöksen 6 artiklan 3 kohdassa, ja tarvittaessa asetuksen (ETY) N:o 3906/89 9 artiklassa ja asetuksen 1279/96 (EY) 8 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen johdonmukaisuudesta ja tarvittaessa täydentävyydestä Tempus III -ohjelman ja muiden yhteisön tasolla niin yhteisössä kuin tukikelpoisille maille annettavan avun yhteydessä toteutettavien toimien välillä ottaen huomioon erityisesti Euroopan koulutussäätiön toiminnan. M 9 artikla Yhteensovittaminen kolmansien maiden toteuttamien toimien kanssa 1. 2. Komissio huolehtii aiheellisesta yhteensovittamisesta yhteisöön kuulumattomien maiden ( ), tai näiden maiden korkeakoulujen ja yritysten Tempus III -ohjelman alalla toteuttamien toimien kanssa, mukaan luettuna tarvittaessa osallistuminen Tempus III - ohjelman hankkeisiin. Tämä osallistuminen voi tapahtua eri tavoilla, mukaan luettuna yksi tai useampi seuraavista: osallistuminen Tempus III - ohjelman hankkeisiin yhteisrahoituksella Tempus III -ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien käyttäminen kahdenvälisesti rahoitettujen vaihtotoimien uudelleen suuntaamiseksi yhteensovittaminen Tempus III -ohjelman ja sellaisten kansallisella tasolla tehtyjen aloitteiden välillä, joilla on samat tavoitteet mutta joita rahoitetaan ja hallinnoidaan erikseen. kaikkia tämän alan asiaankuuluvia aloitteita koskevien tietojen vaihto. 10 artikla Vuosikertomus toimintaa koskevan vuosikertomuksen Euroopan Komissio antaa Tempus III -ohjelman parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Se toimittaa sen tiedoksi tukikelpoisille maille. 11 artikla Valvontaa ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt - Kertomukset Komissio laatii 6 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti Tempus III -ohjelman täytäntöönpanossa saatujen kokemusten säännöllistä valvontaa ja ulkopuolista arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ottaen huomioon 4 artiklassa tarkoitetut erityiset tavoitteet ja 5 artiklan mukaisesti hyväksytyt kansalliset tavoitteet. Se esittää 30 päivään huhtikuuta 2004 mennessä osakertomuksen, joka sisältää arvioinnin tulokset sekä mahdollisesti ehdotuksen Tempus III -ohjelman jatkamisesta tai mukauttamisesta 1 päivänä heinäkuuta 2006 alkavan jakson osalta. Komissio antaa loppukertomuksen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2009. Nämä maat ovat "24 yhteisöön kuulumatonta valtiota" -ryhmän jäseniä, Kyproksen tasavalta ja Malta sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, ja osallistuminen koskee Phare-ohjelman hankkeita tukikelpoisten assosioitumattomien Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. A Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A LIITE Eurooppalaiset yhteishankkeet 1. Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisia yhteishankkeita. Eurooppalaisissa yhteishankkeissa toimivat yhdessä ainakin yhden tukikelpoisen maan korkeakoulu, yhden jäsenvaltion korkeakoulu ja toisen jäsenvaltion vastaava laitos (korkeakoulu tai yritys). 2. Eurooppalaisille yhteishankkeille annettava tuki voidaan antaa asianomaisten laitosten erityistarpeiden ja vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaista toimintaa varten, mukaan luettuna i) opetusta ja koulutusta koskevat yhteiset toimet, erityisesti uusien opetussuunnitelmien kehittäminen, nykyisten opetusohjelmien kehittäminen ja uudistaminen, korkeakoulujen kapasiteetin kehittäminen jatkokoulutuksen ja täydennyskoulutuksen aloilla, lyhyiden intensiivikurssien järjestäminen ja etäopetusjärjestelmien kehittäminen korkeakoulujärjestelmien ii) korkeakouluopetuksen uudistuksen ja kehittämisen hyväksi toteutettavat toimenpiteet, rakenteiden erityisesti uudistamiseksi nykyaikaistamalla eurooppalaisen yhteishankkeen toteuttamisessa tarvittava välineistö ja tarvittaessa antamalla teknistä ja taloudellista apua vastuullisille viranomaisille infrastruktuureja, korkeakoulujen hankkimalla hallinnon ja iii) sosioekonomisten yhteistyön edistäminen yhteisten toimien avulla toimijoiden, kuten teollisuuden, ja korkeakoulujen välisen iv) opettajien, korkeakoulujen hallintohenkilöstön kehittäminen osana eurooppalaista yhteishanketta: ja opiskelijoiden liikkuvuuden a) b) c) d) e) ja apurahoja myönnetään hallintohenkilöstölle tai yritysten kouluttajille yhdestä viikosta yhteen vuoteen kestävien opetus- ja koulutustehtävien suorittamiseen tukikelpoisissa maissa ja päinvastoin jäsenvaltioiden korkeakoulujen opetus- apurahoja myönnetään tukikelpoisten maiden opetus- ja hallintohenkilöstölle uudelleen- ja täydennyskoulutukseen Euroopan yhteisössä apurahoja myönnetään opiskelijoille tohtorintasoon asti, ja ne suunnataan niin tukikelpoisten maiden opiskelijoille, jotka suorittavat opintojakson Euroopan yhteisössä, kuin yhteisön opiskelijoille, suorittavat opintojakson tukikelpoisissa maissa; apurahat annetaan tavallisesti ajaksi, joka voi vaihdella kolmesta kuukaudesta yhteen vuoteen jotka erityisesti liikkuvuuden edistämiseen tähtääviin eurooppalaisiin yhteishankkeisiin osallistuvista opiskelijoista etusijalle asetetaan ne, jotka osallistuvat hankkeisiin, joiden yhteydessä ulkomailla suoritettu opintojakso hyväksytään täysin osaksi opintoja heidän alkuperäisessä korkeakoulussaan tukea myönnetään yhdestä kuukaudesta vuoteen kestävän käytännön harjoittelun tai tukikelpoisten maiden opettajille, kouluttajille, opiskelijoille ja tutkinnon suorittaneille opintojen loppuvaiheen ja teollisuusharjoittelun suorittamiseen AH ensimmäisen työpaikan saamisen välillä, jotta he voivat seurata käytännön koulutusjaksoa yhteisön yrityksissä ja päinvastoin. v) kahta tai useampaa tukikelpoista maata koskeva, eurooppalaista yhteishanketta edistävä toiminta. Rakenteelliset ja/tai täydentävät toimet Rahoitustukea myönnetään tietylle määrälle rakenteellisia ja/tai täydentäviä toimia (näihin kuuluvat erityisesti tekninen apu, seminaarit, tutkimukset, julkaisut ja tiedotus). Näillä toimilla pyritään tavoitteita, erityisesti edistämään korkeakoulujärjestelmien uudistusta tukikelpoisissa maissa. tukemaan ohjelman Rahoitustukea myönnetään muun muassa seuraaviin rakenteellisiin toimiin, joiden tarkoituksena on • kehittää ja lujittaa strategisen suunnittelun kapasiteettia ja toteuttamista sekä korkeakoulujen institutionaalista kehittämistä korkeakoulun tai tiedekunnan tasolla • • • laatia korkeakoulujen kehittämissuunnitelma rakennesopimusten muodossa ja auttaa korkeakouluja kehittämään kansainvälisiä suhteitaan tukea sellaisten yhteistyötoimien levittämistä, joilla pyritään saavuttamaan Tempus- ohjelman tavoitteet, ja varmistaa niiden jatkuvuus laatia jossakin tukikelpoisessa maassa kansallinen strategia korkeakoulutuksen tietyn erityisalueen kehittämiseksi. Yksilökohtaiset apurahat Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisten yhteishankkeiden ja rakenteellisten ja/tai täydentävien toimenpiteiden lisäksi myös yksilökohtaisten apurahojen myöntämistä yhteisön tai tukikelpoisten maiden opettajille, kouluttajille, korkeakoulujen hallintovirkamiehille, ministeriöiden korkeille virkamiehille, opetussuunnittelijoille ja muille koulutusalan asiantuntijoille vierailuja varten, joiden tarkoituksena on parantaa korkeakoulutuksen laatua ja edistää korkeakoulutuksen rakenteiden uudistamista ja kehittämistä tukikelpoisissa maissa. Vierailut voivat kattaa erityisesti seuraavat alat: • kurssien ja didaktisen materiaalin kehittäminen • henkilöstön kehittäminen, erityisesti jatkokoulutuksen ja yrityksissä suoritettujen harjoittelujaksojen avulla • opetustehtävät • korkeakoulutuksen kehittämistä tukevat toimet. J3 Tukitoiminta Komissio saa tarvittavan teknisen avun päätöksen mukaisesti ohjattujen tukemiseksi ja ohjelman täytäntöönpanon tarvittavan valvonnan varmistamiseksi. toimien Apua hankitaan Tempus III -ohjelman tarkoituksenmukaista ulkopuolista arviointia varten. lo R A H O I T US S E L V I T YS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä 2. BUDJETTIKOHDAT Budjettikohdat ovat: a) assosioitumattomien Keski- ja Itä-Euroopan maiden osalta**) B7- 500 : "Apu Keski-ja Itä-Euroopan maiden talouden rakenteiden uudistamiseen" ja B7-543 "Entisen Jugoslavian alueen rehabilitointia koskevat toimet" b) uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian osalta: B7- 520 "Tuki uusien vakiinnuttamiseksi" itsenäisten valtioiden ja Mongolian talouden tervehdyttämiseksi ja 3. A. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artikla a)- Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle Neuvoston asetus (ETY) N:o 2698/90, annettu 17 päivänä syyskuuta 1990, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski- ja Itä- Euroopan maita (Bulgaria, Saksan demokraattinen tasavalta, Romania. Tsekkoslovakia. Jugoslavia) Neuvoston asetus (ETY) N:o 3800/91, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski- ja Itä- Euroopan maita (Albania, Viro, Latvia, Liettua) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2334/92, annettu 7 päivänä elokuuta 1992, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen ulottamiseksi koskemaan Sloveniaa Neuvoston asetus (ETY) N:o 1764/93, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1993, taloudellisen tuen myöntämisestä tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille annetun asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta (Slovakian tasavalta ja Teekin tasavalta) <*> Tällä hetkellä Albania, Bosnia ja Hertsegovina, EJTM. Q I Neuvoston asetus (EY) N:o 1366/95, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1995, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi Kroatiaan Neuvoston asetus (EY) N:o 463/96, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle Neuvoston asetus (EY) N:o 753/96, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi Bosnialle ja Hertsegovinalle b)- Neuvoston asetus (Euratom, ETY) N:o 2053/93, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1993, teknisen avun toimittamisesta itsenäisille entisen Neuvosatoliiton valtioille ja Mongolialle niiden talouden tervehdyttämiseksi ja vakiinnuttamiseksi Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi c)- Neuvoston päätös 7. 5. 1990 korkeakoulutusalan Euroopan laajuinen ohjelma (Tempus) (90/233/ETY), jolla perustetaan liikkuvuutta koskeva Neuvoston päätös 28. 4. 1992 (92/240/ETY), jolla muutetaan 7. 5. 1990 tehtyä päätöstä Neuvoston päätös 93/246/ETY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1993, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) (1994-1998) hyväksymisestä Neuvoston päätös 96/663/EY, tehty 21 päivänä marraskuuta 1996, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus 11) (1994-1998) hyväksymisestä tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta, jolla ohjelman kestoa jatketaan kahdella vuodella ( 1998-2000) Ehdotus yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä. päätökseksi Euroopan korkeakouluopetusta neuvoston laajuista koskevan Tempus II A -ohjelmaa (1998-2000) koskevan neuvoston päätöksen 11 artiklan mukaisesti komissio esittää 30 päivään huhtikuuta 1998 mennessä ehdotuksen Tempus-ohjelman jatkamisesta tai mukauttamisesta I päivänä heinäkuuta 2000 alkavan jakson osalta. Jotta ohjelma ei keskeytyisi, on tarpeen saada uusi päätös vuoden 1998 loppuun mennessä. Näin voidaan laatia hakijan opas vuoden 1999 alussa jättää se Tempus-komitealle lausuntoa varten huolehtia käännöstyöstä, niin että opas voidaan julkaista syyskuussa 1999. Korkeakoulut jättävät osallistumista koskevat hakemuksensa vuoden 2000 alussa. Hankkeet analysoidaan sen jälkeen teknisten ja korkeakouluopetusta koskevien seikkojen osalta. Komissio hyväksyy valinnan vuoden 2000 puolivälissä, niin että hankkeet voidaan toteuttaa lukuvuonna 2000-2001. Kun käsillä oleva päätösehdotus esitetään neuvostolle, Phare- ja Tacis-ohjelmia ei ole vielä jatkettu vuonna 2000 alkavalle kaudelle. Ehdotuksessa Tempus III -ohjelmaa koskevaksi päätökseksi todetaan siis, että Tempus- ohjelman hyväksyminen riippuu siitä, hyväksytäänkö sitä rahoittavat kaksi ohjelmaa (vrt. päätösehdotuksen 2 artikla). Xl 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoitteet taloudellisen Tempus III - ohjelman tavoitteena on edistää osana Phare- ja Tacis-ohjelmien suuntaviivoja ja yleisiä korkeakoulujärjestelmien ja yhteiskunnallisen uudistuksen yhteydessä tavoitteita kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomissa maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa mahdollisimman tasapainoisella yhteistyöllä Euroopan yhteisön kaikkia jäsenvaltioita edustavien osapuolten kanssa. Toimiin voivat osallistua G-24 -valtioiden, Maltan ja Kyproksen tavoin myös Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneet maat1. Täsmällisemmin Tempus III -ohjelman tarkoituksena on auttaa kumppanuusmaiden korkeakoulujärjestelmiä ratkaisemaan seuraaviin kysymyksiin liittyviä ongelmia: a) b) c) koulutusohjelmien kehittäminen ja uudistaminen ensisijaisina pidetyillä aloilla korkeakouluopetuksen rakenteiden ja korkeakoulujen sekä niiden hallinnon uudistus ammatillisen pätevyyden antavan koulutuksen kehittäminen siten, että olisi mahdollista kouluttaa enemmän saaneita ammattihenkilöitä, erityisesti parantamalla ja lisäämällä yhteyksiä teollisuuteen. tarvittavia korkea-asteen koulutuksen talousuudistuksen yhteydessä Komissio määrittää yhteisymmärryksessä kunkin tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa Tempus III -ohjelmalle taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman yhteydessä asetettavat painopistealat ja yksityiskohtaiset tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja liitteen määräysten perusteella ja erityisesti seuraavien seikkojen mukaisesti: a) Phare-ohjelman yleiset tavoitteet Tacis-ohjelman yleiset tavoitteet, erityisesti sen aloittaiset näkökohdat kunkin tukikelpoisen maan taloudellista, yhteiskunnallista ja koulutukseen liittyvää uudistusta koskevat toimintalinjat tarve löytää tarkoituksenmukainen tasapaino valittujen ensisijaisten alojen ja Tempus III - ohjelmalle myönnettyjen varojen välillä. b) c) 4. 2. Kesto Lukuvuodet heinäkuun 1. päivästä 2000 kesäkuun 30. päivään 2006. 4. 3. Toiminnan kohderyhmät Opettajat, kouluttajat, korkeakoulujen hallintovirkamiehet, korkeakoulujen opiskelijat (arvio: 10 miljoonaa), keskushallinnon ja paikallishallinnon viranomaiset. 5. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Nämä valtiot voivat osallistua ohjelmaan omalla rahoitusosuudellaan. 6. MENOLAJI Tuki 100 prosenttia ohjelman erityisluonteen mukaisesti (taloudellinen apu Keski- ja Itä-Euroopan kumppanuusmaille, uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle). 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Koska Tempus-ohjelma rahoitetaan Euroopan yhteisön asianomaisille kumppanuusmaille myöntämistä kokonaismäärärahoista, kumppanuusmaat päättävät, miten kokonaissumma jaetaan suunniteltujen eri toimien kesken. Tuensaajamaasta riippuen Tempus-ohjelman kautta korkeakoulutuksen uudistamiseen myönnetty osa on useimmissa maissa vaihdellut 10 prosentista 15 prosenttiin myönnetyn avun kokonaismäärästä. Tempus/Phare-ohjelman budjetti oli Albanian osalta 2,5 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja 0,7 miljoonaa ecua vuonna 1998, Bosnian ja Hertsegovinan osalta 1,5 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja vuonna 1998 sekä EJTM:n osalta 2 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja periaatteessa myös vuonna 19982. Tempus/Tacis- ohjelman budjetti oli 18 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja 23,8 miljoonaa ecua vuonna 1998. 7. 2. Toimenpiteen osatekijät Tempus-ohjelmasta myönnettävä rahoitus kohdistetaan kolmelle suurelle osa-alueelle: Eurooppalaiset yhteishankkeet (JEP) : Rahoitusta myönnetään eurooppalaisille yhteishankkeille (JEP-hankkeet), joissa Keski- ja ltä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden tai Mongolian korkeakoulut ja/tai yritykset toimivat yhdessä Euroopan yhteisöstä tulevien kumppanien kanssa. Edellytyksenä on, että JEP-hankkeisiin osallistuu vähintään yksi tuensaajamaan korkeakoulu ja kumppaneita vähintään kahdesta Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta; yhden kumppaneista on oltava korkeakoulu. Tukea voidaan myöntää monenlaisille toimillejoita ovat esimerkiksi seuraavat: i) ii) koulutusta koskevat yhteiset toimet, erityisesti uusien opetussuunnitelmien kehittäminen, ja uudistaminen, korkeakoulujen kapasiteetin nykyisten opetusohjelmien kehittäminen kehittäminen täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen aloilla, lyhyiden intensiivikurssien järjestäminen ja etäopetusjärjestelmän kehittäminen korkeakouluopetuksen uudistuksen ja kehittämisen hyväksi toteutettavat toimenpiteet, erityisesti korkeakoulujärjestelmien uudistamiseksi nykyaikaistamalla infrastruktuureja, hankkimalla eurooppalaisen yhteishankkeen toteuttamisessa tarvittava välineistö ja tarvittaessa antamalla teknistä ja taloudellista apua vastuullisille viranomaisille korkeakoulujen rakenteiden hallinnon ja Päätöstä ei ole vahvistettu tämän asiakirjan laatimiseen mennessä. ^ iii) iv) sosioekonomisten toimijoiden, esimerkiksi teollisuuden, ja korkeakoulujen välisen yhteistyön edistäminen yhteisten toimien avulla opettajien, korkeakoulujen hallintohenkilöstön ja opiskelijoiden vaihto-ohjelmien kehittäminen osana eurooppalaista yhteishanketta v) kahta tai useampaa kumppanuusmaata koskeva, eurooppalaista yhteishanketta edistävä toiminta. Myönnetty rahoitus annetaan korkeakoulukohtaisena tukena järjestävälle yhteenliittymälle. Myönnetty keskimääräinen tuki on 450 000 ecua kolmivuotista hanketta kohti. Rakenteelliset ja/tai täydentävät toimet Rahoitusta myönnetään tietylle määrälle rakenteellisia ja/tai täydentäviä toimia (näihin kuuluvat erityisesti tekninen apu, seminaarit ja tutkimukset). Näillä toimilla pyritään tukemaan ohjelman tavoitteita, erityisesti edistämään korkeakoulujärjestelmien rakenneuudistusta kumppanuusmaissa. Yksilökohtaiset apurahat yhteisön Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisten yhteishankkeiden lisäksi myös yksilökohtaisten apurahojen myöntämistä korkeakoulujen hallintovirkamiehille, ministeriöiden korkeille virkamiehille, opetussuunnittelijoille ja muille koulutusalan asiantuntijoille vierailuja varten, joilla pyritään parantamaan korkeakoulutuksen laatua ja edistämään korkeakoulutuksen rakenteiden uudistamista ja kehittämistä kumppanuusmaissa. kumppanuusmaiden kouluttajille, opettajille, tai Tekninen apu Neuvoston päätöksen liitteessä olevien määräysten mukaisesti komissio saa ohjelman tävtäntöönpanoon liittyvää teknistä apua erikseen tehtävien sopimusten perusteella. 7. 3. Menojen alustava jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Eurooppalaisten yhteishankkeiden menot kokonaisbudjetista) jaetaan kahteen ryhmään: (noin 92 % Tempus-ohjelmalle myönnetystä a) rakenteellisiin toimiin liittyvät kulut ovatkeskimäärin 47 % kokonaismenoista. Näihin kuuluvat hallintohenkilöstöstä ja hankkeen kehittämisestä aiheutuneet menot (enintään 50 % toimintoon 1 varatusta kokonaismäärästä, kuitenkin enintään 50 000 ecua vuodessa) kulut tuensaajamaille hankituista laitteista sekalaiset kulut: matkat, käännökset, julkaisut, intensiivikurssit jne. yleiskulut: enintään 10 % kulujen kokonaismäärästä. b) opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseen tarkoitetut apurahat. Nämä apurahat ovat keskimäärin 53 % kokonaismenoista. Arviolta 85 % tästä määrästä myönnetään tukikelpoisten maiden opettajille ja opiskelijoille Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa suoritettavia opintojaksoja tai koulutusta varten. n 7. 4. Määrärahojen alustava myöntämisaikataulu Vuosi 1 Vuosi 1 Vuosi 2 Vuosi 2 Vuosi 3 Vuosi 3 (6) (12) (6) (12) (6) (12) Kansalliset budjetit 22% 33% 55% 67% 89% 100% Tekninen apu 100% 100% 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Rahoituksen valvonta: Komission yksiköiden suorittama kulujen ja talousarvion täytäntöönpanon valvonta Tieteellinen ja tekninen valvonta: Valvonnasta vastaavat komission vastuulliset yksiköt neuvoston päätöksellä perustetun Tempus-ohjelman komitean lausunnon perusteella. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Erityistavoitteet Tempus-ohjelmasta myönnettävä rahoitus kohdistetaan kolmelle suurelle osa-alueelle (katso mvös kohta 7. 2): Eurooppalaiset yhteishankkeet Opetusta ja koulutusta koskevat yhteiset toimet, henkilöstön ja opiskelijdden vaihto-ohjelmien kehittäminen sekä tuensaajamaiden ja Euroopan yhteisön korkeakoulujen ja/tai yritysten välisten yhteistyömahdollisuuksien kehittäminen. Rakenteelliset toimet Seminaarit, tutkimukset, tekninen apu ja apurahat, joilla pyritään edistämään seuraavien seikkojen suunnittelua ja toteuttamista: * * strateginen suunnittelu korkeakoulujen institutionaalinen kehittäminen korkeakoulun tai tiedekunnan tasolla. U Yksilökohtaiset apurahat ja muiden koulutusalan Opettajien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintovrkamiesten asiantuntijoiden toisiin maihin suuntautuvien vierailumahdollisuuksien edistäminen. Vierailuihin voivat kuulua erityisesti seuraavat alat : * * * * kurssien ja didaktisen materiaalin kehittäminen henkilöstön kehittäminen, erityisesti uudelleenkoulutuksen ja yrityksissä suoritettujen harjoittelujaksojen avulla opetustehtävät korkeakoulutuksen kehittämistä tukevat toimet. Eurooppalaisille yhdistyksille myönnetty tuki julkaisuihin ja muuhun tiedotustoimintaan sekä tutkimuksiin, analyyseihin ja tarkastuksiin. 9. 2. Toimenpiteen perustelut Ohjelman tarkoituksena on antaa ulkopuolista apua tuensaajamaiden korkeakouluille Euroopan yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden (G-24 -ryhmän maat, Malta, Kypros ja Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneet maat) vastaavien instituutioiden kanssa tehdyn yhteistyön kautta. Tämän lähestymistavan olennainen osa samanaikaiseen on ohjelmaan osallistuvien Euroopan yhteisön korkeakoulujen rahoitukseen, suoraan tuensaajamaihin. Lisäksi Euroopan yhteisön korkeakoulut tuovat ohjelmaan yhteydet, kokemuksen ja materiaalin, kehittämiseen, omien korkeakouluopetusta koskevien hankkeittensa mukaisesti. jos Tempus-ohjelman määrärahat kohdistettaisiin korkeakoulujärjestelmän tuensaajamaiden sitoutuminen toteutuisi, joka ei tarvitaan joita Tämä korkeakoulutuksen uudistamiseen tähtäävä yhteistyöohjelma on erittäin arvokas tuensaajamaille, joilla ei ole pitkään aikaan ollut suhteita länsimaiden korkeakouluihin. Niiden olisi mahdotonta rahoittaa yksin sellaisia uudistuksia, joita toteutetaan ohjelman yhteydessä. 9. 2. 1. Toimenpiteestä aiheutuvat menot a) Kansalliset hankkeet Phare-ohjelman (Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomat maat) ja Tacis-ohjelman (uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia) tuensaajamaat päättävät vuosittain Tempus-ohjelmalle osoitettavasta osuudesta käytettävissä olevien kokonaismäärärahojen puitteissa. b) Tekninen apu komissiolle -ohjelman Komissiolle teknistä apua varten myönnetty määräraha kattaa kaikki Tempus III täytäntöönpanoon liittyvät toimet (julkaisut, kokoukset ja seminaarit, konferenssit, seurantakäynnit, arvioinnin jne. ). n 9. 2. 2 Välilliset vaikutukset (erityisten vaikutusten lisäksi) Tempus-ohjelman keskeisenä tehtävänä on korkeakouluopetuksen kehittäminen. Ohjelmalla on kuitenkin huomattava vaikutus myös korkeakoulujen muuhun toimintaan. Tutkimustoiminta hyötyy merkittävästi Tempus-ohjelmasta, ja lisäksi ohjelmalla on vaikutusta myös uusien opetusrakenteiden ja korkeakoulujen tutkintojärjestelmien kehittämiseen ja tutkintojen keskinäiseen tunnustamiseen. Ohjelman arviointi on myös osoittanut, että jäsenvaltioiden asianomaiset korkeakoulut ovat saaneet merkittävää hyötyä erityisesti uudistaessaan omia kurssiohjelmiaan. Kumppanuusmaiden ja Euroopan yhteisön välinen keskinäinen ymmärtämys on selvästi lisääntynyt, mikä muodostaa vankan pohjan uusille yhteyksille ja yhteistyölle, erityisesti talouden kannalta. 9. 2. 3. Kerrannaisvaikutukset (valmius ottaa käyttöön muita rahoituslähteitä) talousarviosta voidaan kattaa mukana olevista hankkeista aiheutuneet kulut Tempus-ohjelman kokonaisuudessaan. Monet tekijät ovat kuitenkin edistäneet eurooppalaisten yhteishankkeiden rahoitusta, erityisesti seuraavat seikat: Euroopan yhteisön korkeakoulut eivät monissa tapauksissa vaadi korvausta infrastruktuurin kustannuksista eivätkä kaikista henkilöstökuluistaan riittävän rahoituksen puuttuessa hakemuksia on hylätty runsaasti, minkä vuoksi korkeakoulut ovat tehneet ehdotuksia yhteisrahoituksesta; tämä osoittaa, että ohjelmaan osallistuvat korkeakoulut ovat todella sitoutuneet hankkeisiin tuo mukanaan uusia Euroopan yhteisön ulkopuolisten G-24 rahoituslähteitä, koska nämä maat korvaavat kokonaan osallistumisestaan aiheutuneet kustannukset. -maiden osallistuminen 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi 9. 3. 1. Suoritusten indikaattoreita Arvioinnissa käytettyjä suoritusten indikaattoreita ovat ne muuttujat, joita on käytetty kutakin eurooppalaista yhteishanketta lisäksi käytetään erityisiä (JEP-hanketta) määriteltäessä. Niiden indikaattoreita, jotta otetaan huomioon ne hyvin erilaiset olosuhteet, joissa JEP-hankkeita toteutetaan kumppanuusmaissa. 9. 3. 2. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset ohjeet ja arvioinnin aikataulu Tempus-ohjelmasta on laadittu useita arviointeja: - Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen väliarviointi, joka perustui ulkopuoliseen arviointiin, esitettiin yhteisön toimielimille helmikuussa 1993 (KOM(93) 29 lopullinen) - Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen loppuarviointi, joka perustui samaten ulkopuoliseenarviointiin, julkaistiin syyskuussa 1996 (KOM(96) 428 lopullinen) n - Tempus-ohjelman toisen vaiheen väliarviointi, joka perustui Phare-maiden osalta ulkoipuoliseen arviointiin ja Tacis-maiden osalta komission tutkimuksiin, valmistui toukokuussa 1996 (KOM(96) 197 lopullinen). Tempus-ohjelman toisen vaiheen (jakso 1994-1996) väliarviointia koskeva raportti esitetään piakkoin Euroopan yhteisön toimielimille. Tempus/Tacis-ohjelman analyysi perustuu ulkopuoliseen arviointiin, Tempus/Phare-ohjelman arviointi tuensaajamaiden itse tekemiin vaikutustutkimuksiin. Ohjelman jatkuva seuranta on olennainen osa ohjelmaa. Seurantaan kuuluvat sopimukseen perustuva sopimusosapuolten suorittama raportointi, vierailut paikan päällä sekä joukko konferensseja ja seminaareja, joissa käsitellään Tempus-ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä erityisiä kysymyksiä. Päätösluonnoksessa ehdotetaan myös, että Tempus III -ohjelman välivaiheen arviointiraportti toimitetaan neuvostolle 30. huhtikuuta 2004 mennessä. 10. OIKEUSPERUSTAN VALINNAN PERUSTEET TARKOITUKSENA VARMISTAA SEN ASIANMUKAISUUS TAVOITTEISIIN JA LAINSÄÄDÄNNÖN TEHOKKUUTEEN NÄHDEN suunnattua Koska Tempus-ohjelma on osa Euroopan yhteisön ulkopuolisille maille avustustoimintaa, oikeusperustana on perustamissopimuksen 235 artikla, sillä mikään muu perustamissopimuksen artikla ei sovellu tähän nimenomaiseen tapaukseen. 11. TOIMENPITEIDEN TEHOKKAAN SOVELTAMISEN EDELLYTYKSET Neuvoston päätöksen liitteessä kuvattujen toimien tehokas toteuttaminen osoittaa ulkopuolisen arvioinnin perusteella hyvää kustannushyötysuhdetta (vrt. VI kohta edellä). Komissio huolehtii kuten ennenkin siitä, että Tempus-ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamista valvotaan jatkuvasti. Seuranta perustuu hankkeista vastaavien säännöllisesti esittämiin raportteihin, rahoitustarkastukseen ja paikan päälle tehtyjen vierailujen yhteydessä suoritettuun tarkastukseen ja arviointiin. Komissio varmistaa tarvitsemansa teknisen avun saamisen. 12. HALLINTOMENOT 12. 1. Toimien vaikutus henkilöstön lukumäärään 5 A - 2 B - I C 12. 2. Toimien henkilöstökulut (ecua) Summa Laskutapa Virkamiehet (*) 5. 184. 000 108 Kecu x 8 h/vuosi x 6 (*) laskelma perustuu osastoihin A-l - A-2 - A-4 - A-5 ja A-7 - vuosikustannukset 13 12. 3. Muut toimintaohjelman toteutuksesta aiheutuvat menot (ecua) Budjettikohta A-7010 ~ Virkamatkoihin liittyvat kulut A-7031:Yhteis6n asiakirjojen luomista koskevan menettelyn ehdottomasti mukaisesti komiteoiden kuultavien kokoontumisesta aiheutuvat kokouskulut Summa 189. 000 117. 000 Laskutapa 26 virkamatkaa Phare maita 9 virkamatkaa Tacis maita x 650 ecu/virkamatka x 6 2 kokousta x 15 jasenvaltiota x 650 ecu x 6 Yhteensa 306. 000 Määrärahat ovat osa PO:n XXII käytössä olevaa kokonaisbudjettia >0 ISSN 1024-4492 KOM(98) 454 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 Luettelonumero : CB-CO-98-464-F1-C ISBN 92-78-38237-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg *1


title: Decision of the EEA Joint Committee No 79/98 of 17 July 1998 amending Protocol 47 (on the abolition of technical barriers to trade in wine) to the EEA Agreement

eurovoc_concepts:
EU production
fortified wine
marketing standard
sparkling wine
spirits

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 172/58 EN Official Journal of the European Communities 8. 7. 1999 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 79/98 of 17 July 1998 amending Protocol 47 (on the abolition of technical barriers to trade in wine) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol Adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof, Whereas Protocol 47 to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 102/97 of 15 December 1997 (1); Whereas Council Regulation (EC) No 1419/97 of 22 July 1997 amending Regulation (EEC) No 2332/92 as regards sparkling wines produced in the Community and Regulation (EEC) No 4252/88 on the preparation and marketing of liqueur wines produced in the Community (2), is to be incorporated into the Agreement, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following indent shall be added in point 19 (Council Regulation (EEC) No 4252/88) in Appendix 1 of Protocol 47 to the Agreement: ‘— 397 R 1419: Council Regulation (EC) No 1419/97 of 22 July 1997 (OJ L 196, 24. 7. 1997, p. 13). ’ Article 2 The following indent shall be added in point 38 (Council Regulation (EEC) No 2332/92) in Appendix 1 of Protocol 47 to the Agreement: ‘— 397 R 1419: Council Regulation (EC) No 1419/97 of 22 July 1997 (OJ L 196, 24. 7. 1997, p. 13). ’ Article 3 The texts of Council Regulation (EC) No 1419/97 in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic. This Decision shall enter into force on 1 August 1998, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee. Article 4 This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities. Article 5 Done at Brussels, 17 July 1998. For the EEA Joint Committee The President N. v. LIECHTENSTEIN (1) OJ L 193, 9. 7. 1998, p. 62. (2) OJ L 196, 24. 7. 1997, p. 13