title: TACIS-programmet - Årsberetning 1997

eurovoc_concepts:
CIS countries
EU programme
Mongolia
activity report
technical cooperation

text: Europa-Kommissionen: Tacis Programmet Årsberetning 1997 Bruxelles 03. 07. 98 kom(98) 416 endelig udg. Indholdsoversigt Side Europa-kommissaerens forord Tacis i 1997 - en oversigt Sammenfatning af Tacis' interimsevaluering Armenien Aserbajdsjan Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet Den Russiske Federation Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan Mennesker, projekter og politik Regionale programmer Programmer for mindre projekter Phare og Tacis Demokratiprogram 0konomiske og driftsmaessige resultater Tacis-midler bevilget pr. sektor 1991-97 Kronologi 1991-1997 Nye milepaele i sigte 2 4 7 8 10 12 13 15 17 18 20 22 26 27 29 32 34 40 44 49 50 53 55 56 * 1 Europa-kommissærens forord 'Aftalen om Partnerskab og Samarbejde med Rusland betyder, at vi er nået til et nyt, vidtrækkende stadie i forbindelserne, hvorfra Tacis bedre end nogenside f$r kan ud$ve sin funktion som vægtstang for en vellykket overgangsproces' Tacis-programmet har i 1997 løst nogle vigtige opgaver i en verden præget af forandring i forholdet mellem EU og de Nye Uafhængige Stater (NUS). En af de vigtige begivenheder i 1997 var Aftalen om Partnerskab og Samarbejde (APS) mellem EU og Rusland, der trådte i kraft i december. Inden udgan gen af 1997 var man i færd med at ratificere i alt 10 APS'er med hver af de nye, uafhængige stater. I løbet af 1998 forventes aftalerne med Ukraine og Moldova at træde i kraft, og de øvrige følger lige i kølvandet. Aftalen forpligter begge parter til at indgå en højere grad af politisk dialog og til at samarbejde på en række områder. Hermed er vi nået til et nyt, vidtrækkende stadium i forbindelserne, hvorfra Tacis bedre end nogensinde før kan udøve sin funktion som vægtstang for en vellykket overgangsproces. Der er konstateret væsentlige udviklingstendenser i NUS i 1997. De nationale økonomier har udvist tegn på et reelt genopsving. Strukturændringerne i flere af partnerlandenes økonomier har i forskellige tilfælde været ledsaget af beredvillighed til at bevæge sig i ret ning af internationale, økonomiske strukturer, navnlig gennem optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO). Flere af NUS-landene har med støtte fra Tacis indledt forberedelser til optagelsen som medlemmer af WTO. Det er gået fremad med iværksætter- og virk somhedskulturen, miljøbevidstheden og interessen for menneskelige ressourcer. Der er også en voksen de bevidsthed om fordelene ved regionalt samarbej de som et middel til at opnå politisk og økonomisk stabilitet. De to "flagskibe" blandt Tacis-programmer- ne, TRACECA og INOGATE, anses i denne forbindel se for at være vigtige redskaber. 2 + * * Præstationsmæssigt var 1997 et rekordår for Tacis, idet der i alt blev kontraktbundet 691 millioner ECU - det højeste beløb siden programmets start. Mængden af ikke-kontraktbundne midler blev for mindsket betydeligt, nemlig fra 752 millioner. ECU til 543 millioner ECU. Disse resultater var frugten af en række ændringer i programmets ledelse, men så sandelig også af det udviste engagement hos alle, der har medvirket til den praktiske gennemførelse. I løbet af 1997 måtte Tacis-støtten til Hviderusland (Belarus) desværre nedtrappes. Bekymringen over udfaldet af folkeafstemningen i november 1996 og de påfølgende indenrigspolitiske begivenheder førte til, at EU's Ministerråd i februar 1997 krævede en "omhyggelig gennemgang" af den tekniske bistand og i september 1997 en indefrysning af al teknisk bistand på nær humanitært hjælpearbejde og pro grammer til fremme af regional udvikling og demo kratisering. I henhold til Rådets konklusioner blev der fra EU-side udarbejdet et program til styrkelse af borgerretssamfundet. Ligeledes gjorde forværrin gen af situationen i Tadsjikistan det umuligt at yde teknisk bistand på bæredygtig vis. Det blev derfor besluttet at indstille Tacis-aktiviteterne i landet. 1997 blev desuden præget af initiativer med sigte på at styrke overvågningen og evalueringen af pro grammet. Der blev i juni 97 udgivet en uvildig midt vejsevaluering, som har givet Kommissionen et klarere billede af programmets styrker og svaghe der. I tråd med Europa-Kommissionens politik om en sund og effektiv forvaltning er der sket tilpasnin ger for at forbedre effektiviteten og tilgængelighe den, at koordinere diverse procedurer, at gøre udbudsprocedurerne klarere og mere gennemsku elige samt at styrke personalets uddannelse. Af fremtidige forandringer kan nævnes en 4. Tacis- forordning, der forventes at træde i kraft i begyn delsen af år 2000. Forberedelserne af den nye forordning er indledt på basis af ovennævnte forøgede viden om programmets formåen. Den gryende æra for Aftaler om Partnerskab og Samarbejde sikrer en ny sammenhæng mellem udtryksmidlerne for relationer mellem EU og de nye, uafhængige stater. Det gælder dels i form af poli tisk dialog, handelsforbindelser og økonomisk sam arbejde, men også nyere temaer såsom fælles bekæmpelse af kriminalitet. Tacis' fremtidige rolle vil i stadig højere grad bestå i at understøtte APS- processen. Deri ligger der store udfordringer i ret ning af en yderligere styrkelse af stabilitet og fremgang i de Nye Uafhængige Staters fascineren de verden. Hans van den Broek Tacis i 1997 - en oversigt Tacis slår alle rekorder 1997 var et rekordår for Tacis. Ud over en stigning på 8 procent i de samlede udbetalinger var det mest impone rende resultat, at der blev indgået kontrakter til en værdi af 691 millioner ECU - en fremgang på 52 procent i for hold til det samlede kontraktbeløb for 1996. De planlag te programmer og projekter blev med forøget præcision realiseret til fordel for de folk og organisationer, der nyder godt af Tacis i partnerlandene. Med ikrafttrædelsen af den første Aftale om Partnerskab og Samarbejde blev der desuden indført nye politiske rammer for programmets virke i partnerlandene. De forbedrede resultater skyldtes til dels en strammere tidsplanlægning af de interne procedurer. Eksempelvis havde Tacis-udvalget pr. 1. maj 1997 fået forelagt pro grammer svarende til næsten 40 procent af årets samle de budget. Tacis er indstillet på, at bistanden skal ydes hurtigst muligt efter, at behovene er blevet klarlagt. Pro grammets ledelse har derfor strammet op på tidsplaner ne, forenklet procedurerne i 1997. fået afklaret ansvarsområderne og De standardiserede kontrakter for begrænsede udbuds forretninger blev indført i januar 1997. Formålet var at gøre kontraktindholdet klart og forudsigeligt for alle par ter. Adgangen til Tacis-programmerne blev lettet med en ændring af reglerne for at tydeliggøre procedurerne mht. tidsfrister, udbudsforretninger og evaluering samt for at sikre, at der blev sørget for dokumentation på alle tre arbejdssprog. Der er i årets løb sket en stærk reduktion af efterslæbet på 752 millioner ECU i form af øremærkede, men ikke kontraktbundne pengemidler, som havde hobet sig op ved udgangen af 1996. Det forhøjede tempo betød også, at der i første halvår blev afgivet tilbud på kontrakter for et samlet beløb, der var dobbelt så stort som i samme periode året før. Præstationerne mht. kontraktindgåelse, som oversteg målsætningen med 28 procent, er det bed ste årsresultat siden programmets start i 1991. Gennemsnitsfristen for afregning af fakturaer er blevet for kortet fra 85 til 56 dage. Der er også gjort indledende til tag for at rydde op i det store antal småprojekter, som havde overlevet fra tidligere perioder, og som ofte var besværlige og tidsrøvende at administrere. Tacis tilpasser sine rammer Den kraftige fremskyndelse af «APS-processen» (Aftaler om Partnerskab og Samarbejde) i 1997, hvor den første af aftalerne blev indgået med Rusland i december, har styrket de politiske og strategiske rammer for Tacis' virke. APS'erne er møntet på at sikre reelle partnerskaber og vedvarende rammer for borgernes stabile sikkerhed og velstand. Aftalerne er både strategiske og dynamiske, idet der er taget højde for interne forandringer i såvel EU (f. eks. unionsudvidelsen og indførelsen af fælles valuta) som i De Nye Uafhængige Stater, efterhånden som part nerlandene indtager deres berettigede plads i det øko nomiske verdenssamfund. Overvågning af resultater Hvis bistanden skal kunne fungere effektivt, må det kon trolleres, om hjælpen er relevant, hvor godt den gen nemføres, og i hvor vidt omfang resultaterne indfrier forventningerne. I løbet af 1997 ændrede Kommissionen på nogle punkter sine metoder til at udøve en sådan kon trol. Der skete en væsentlig forbedring af Tacis' egen pro jektovervågning, og overvågningsholdene udarbejdede således over 600 rapporter. Under overvågningen bedøm mes et antal udvalgte projekter i form af skriftlige rappor ter, der sammenholdes med et sæt klart definerede præstationskriterier. Rapporterne er hver på deres måde vigtige og kan vise, hvor tingene er gået godt, eller kan være med til at korrigere kursen på et projekt allerede inden, det er begyndt (eller endda standse fejlslagne til tag). Tacis' overvågningsaktivitet indgår imidlertid i et overordnet, internt evalueringssystem, der hele tiden fun gerer som rettesnor for programudvikling, projektplan lægning og styring. Tacis' overvågningshold fik i 1997 en styrket funktion, ligesom der blev knyttet et tættere samarbejde med Euro pa-Kommissionens delegationer, koordineringsafdelinger og tekniske kontorer i partnerlandene. Der blev desuden indført en hyppigere kontrol med de store projekter, og der blev i årets løb også udarbejdet en komplet databa se med alle udarbejdede tilsyns- og evalueringsrappor ter siden 1995. Databasen bliver offentligt tilgængelig i midten af 1998. Den fornyede fokusering på «bedømmelseskultur» sås også af, at der fra begyndelsen af 1997 blev åbnet en særskilt evalueringsafdeling. Afdelingen blev oprettet som resultat af Kommissionens tiltag for at fremme en «sund og effektiv forvaltning», at stimulere Budgetmyndighedens interesse samt at imødekomme Europa-Parlamentets og Revisionsrettens konkrete anmodninger om en mere uaf hængig bedømmelse af Tacis. Evalueringsafdelingens arbejde støttes af medlemsstaterne, og Tacis-udvalget (bestående af repræsentanter fra medlemslandene) får hvert halve år forelagt rapporter. Den nye afdeling sup- pierer Tacis' interimsevaluering (se det særskilte afsnit herom). Evalueringen af den Tacis-finansierede støtte til lederuddannelse og til Phare- og Tacis-programmet for demokrati er afsluttet. Den nye afdeling arbejdede ved årets udgang på yderligere 11 evalueringer om Tacis-pro- grammer inden for transport, videregående uddannelse og. venskabsbyprojekter. Der arbejdes også på bedøm melser af landeprogrammerne for Georgien og Ukraine, undersøgelser om særskilte sektorer i bestemte lande, f. eks. omstrukturering af landbrug eller virksomheder i Rusland samt om offentlig forvaltning i Kasakhstan og Usbekistan. Af øvrige programområder, som er blevet udvalgt til nærmere gennemgang, kan nævnes visse dele af Programmet for mindre projekter transport og tele kommunikation, INOGATE og nuklear sikkerhed. Der er også blevet gennemført en større undersøgelse specielt om Rusland. Hensigten at få tempoet så højt op, at der kan nås én eller to evalueringer om måneden. Tacis spreder information Tacis har i 1997 gjort en betydelig indsats for at sikre en effektiv informationsudbredelse om programmets resul tater. Blandt tiltagene er en meningsmåling om Tacis i både EU og i De Nye Uafhængige Stater, og der i NUS blevet opbygget mere konstruktive partnerskaber med Tacis-kontorerne for at sikre en bredere informationsfor midling. Der har siden 1991 eksisteret et særligt infor mationskontor for Tacis (og for Phare-programmet, der yder støtte til Central- og Østeuropa). Kontoret modtog 5000 besøgende og besvarede mere end 50. 000 fores- Land Vejledend< program Handlingsprogrammer godkendt i 1997 herunder SPP'er (mb. ECU) APS Interimsaftale Armenien Aserbajdsjan Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet Rusland Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 godkendt i 1996 undertegnet 22. 4. 96 undertegnet 10. 12. 96 ikrafttrådt pr. 1. 12. 97 undertegnet 22. 4. 96 undertegnet 8. 10. 97 undertegnet 6. 3. 95 undertegnet 25. 3. 96 godkendt i 1996 undertegnet 22. 4. 96 Nationalt program - 24. 0 undertegnet 23. 1. 95 undertegnet 5. 10. 96 ikrafttrådt pr. 1. 9. 97 undertegnet 5. 12. 95 ikrafttrådt pr. 1. 4. 97 Nationalt program -13. 0 undertegnet 9. 2. 95 undertegnet 28. 11. 96 Nationalt program -18. 0 undertegnet 28. 11. 94 undertegnet 2. 10. 95 ikrafttrådt pr. 1. 5. 96 godkendt i 1996 Nationalt program -133. 0 undertegnet 24. 6. 94 ikrafttrådt pr. 1. 12. 97 undertegnet 14. 7. 95 ikrafttrådt pr. 1. 2. 96 Nationalt program -11. 5 (Indledt 24. 5. 97) Nationalt program - 44. 0 undertegnet 14. 6. 94 undertegnet 1. 6. 95 ikrafttrådt pr. 1. 2. 96 godkendt i 1996 undertegnet 21. 6. 96 undertegnet 14. 11. 96 pørgsler i årets løb, ligesom der blev givet mere end 100 forevisninger. For at imødekomme både offentlighedens og erhvervslivets behov blev der i februar 1998 åbnet et nyt informationscenter, der dækker såvel Tacis- som Phare-programmeme. Sideløbende er der via Tacis' informationsformidling udsendt over 20 publikationer, der beskriver program mets arbejdsmetoder og resultaterne af Tacis-projekter- ne individuelt (eller gruppevis). Tacis har også videreudviklet sine web-sider under DG lA's adresse på Europa-serveren, hvorved et bredt udvalg af information - herunder udbudsforretninger og programoplysninger - er blevet umiddelbart tilgængelige. Tacis-siderne blev besøgt over en halv million gange i løbet af 1997. Tacis har også reageret på den forøgede opmærksomhed fra andre EU-instututioners side. Europa-Parlamentet har afholdt talrige debatter i form af både udvalgs- og plen armøder om emner med mere eller mindre direkte ind virkning på Tacis. Desuden har delegationer fra Parlamentet som led i deres undersøgelser besøgt en række Tacis-projekter ude i praksis. På grundlag af Revi sionsrettens rapport rettede Parlamentet i 1997 sit søge lys imod Tacis-programmerne i Ukraine og i særdeleshed programmet om nuklear sikkerhed. Sammenfatning af Tacis' interimsevaluering Ledelse interimsevalueringen har været genstand for indgående drøftelser med både Tacis' ledelse og medlemsstaterne. Der tages højde for resultaterne af denne debat i den nuværende styring af programmet og i udarbejdelsen af den nye Tacis-forordning. Her følger en liste over de eva lueringer, der blev indledt i 1997, og dem, der forventes i 1998: Evalurering Georgien Tempus Venskabsby-projekter Kasakhstan, Usbekistan (offentlig forvaltning) TRACECA Database for overvagning og evaluering Ukraine Rusland (erhvervsstotte) Programmet for Forventet Forst i 1998 forst i 1998 forst i 1998 forst i 1998 midti1998 midt i 1998 midt i 1998 midt i 1998 sma projekter (erhvervsstcftte) midt i 1998 Politisk radgivningsprogram Kasakhstan (erhvervsstotte) Rusland (landbrug) midt i 1998 midt i 1998 midt i 1998 Tacis' interimsevaluering konkluderes det, at program mets bidrag til overgangsprocessen har været relevant. I betragtning af de opnåede resultater er konklusionen overvejende positiv. «Tacis har indvirket på en række pro cesser af betydning for den fremtidige udvikling af mar kedsøkonomien og demokratiet i NUS og Mongoliet». Sådan lyder den væsentligste konstatering i den første uvildige evaluering af Tacis, som blev gennemført i 1997. Det følgende afsnit er et resumé af rapportens hoved punkter. Præstationer Det overvejende flertal af Tacis-projekterne, nemlig 80 procent, anses ifølge tilsynsrapporterne for at have nået de planlagte resultater, mens de resterende 20 procent tildels eller slet ikke har indfriet forventningerne. 71 pro cent af Tacis-projekterne rapporteres at have opfyldt mål sætningerne «godt» (30 procent) eller «positivt» (41 procent), mens 22 procent af projekterne blev bedømt som «skuffende» og 7 procent som direkte fejlslagne. 87 procent af Tacis-projekterne vurderes at være godt målrettede i forhold de udvalgte partneres eller begunsti gede parters behov. 75 procent af projekterne findes at have haft en positiv indvirkning mht. opbygning af kapa citet i partnerorganisationerne, hvilket lover godt for en fremtidig afsmitning på de økonomiske resultater. 53 procent af kontrahenterne blev vurderet at have leve ret en god eller udmærket præstation, 31 procent en overvejende positiv præstation og 16 procent en mid delmådig præstation. Tacis-projektemes effektivitet blev fundet at være bedst inden for sektorerne finansvæsen, ikke-nuklear energi, faglig uddannelse og telekommuni kation. I interimsevalueringen kritiseres det også, at der til dato er ofret for ringe opmærksomhed på demokratiets styrkelse og på retsvæsen og indre anliggender. Det tilføjes dog, at Tacis-projekterne på de fleste områder er med til at ændre den almindelige indstilling eller udviklingen af insti tutionernes formåen, hvilket er et positivt bidrag til at fremme demokratiet. Armenien Forbindelserne med Armenien blev i december 1997 yderligere styrket, da interimsaftalen trådte i kraft. Arme niens økonomiske vækst fortsatte i årets løb. Men det står stadig mere klart, at fordelene kun vil kunne udnyttes fuldt ud under forudsætning af den fornødne markeds adgang. I dag er Armeniens grænser til Tyrkiet og Aser bajdsjan lukkede på grund af de fortsatte stridigheder om landområdet Nagorno-Karabakh, og gennemrejseforhol dene til Rusland via Georgien er også vanskeliggjort. Støtte af overgangsprocessen Tacis fortsatte på denne baggrund med at yde en række bidrag til Armeniens omstilling, hvad angår både den pri vate sektor og udviklingen af menneskelige ressourcer. Hjælpen bestod konkret af projekter som f. eks. Armeni ens kooperative landbrugsbank (Agricultural Cooperati ve Bank of Armenia - ACBA), regionale landbrugsreformer, styrket handelsuddannelse og rådgivning til ledere af min dre virksomheder, forbedret adgang til energiforsyning, sundhedsreformer og modernisering af den offentlige for valtning. Landbrug og bankvæsen Armeniens kooperative landbrugsbank - et Tacis-støttet initiativ - gennemførte sit første regnskabsår, 1997, med et meget positivt resultat. Banken har haft meget at bety de for landet som helhed, idet den har bidraget til at opnå en indtil 30 gange højere udnyttelse af landbrugsjorden end tidligere. ACBA er den eneste bank, som yder mindre lån (3500-7000 kr) direkte til de lokale landmænd i et halvt eller et helt driftsår til indkøb af forbrugsmaterialer som f. eks. såsæd og kunstgødning. Også erhvervsmæssigt er det gået godt, idet lånene indtil nu er blevet tilbage betalt 100 procent. Banken blev oprettet på grundlag af en gennemførlighedsanalyse foretaget af Tacis, som også har ydet ekspertbistand til at udvikle bankens evne til at klare sig på et konkurrencebetonet marked. Planen er, at bankens afdelinger gradvis skal udbredes videre omkring i landet, og at serviceudbudet skal udvides til at omfatte middel-langfristede lån, diverse indlåns- og opsparings- muligheder og andre bankprodukter. Velfortjente succeser På et mere overordnet politisk niveau ydes der støtte til regeringens overholdelse af sine internationale forpligtel ser, som følge af Aftalerne om Partnerskab og Samar bejde med Fællesskabet og dets medlemsstater, og af landets planlagte tilslutning til Verdenshandelsorganisa tionen. Denne proces er fortsat med til at stimulere arme nernes tankegang i retning af en tættere integration i det internationale samfund og dermed en accept af nogle af de discipliner og kompromiser, der følger med. Projektet med den armenske Skole for Offentlig Admini stration (Armenian School for Public Administration - ASPA) har været en solstrålehistorie. I anden fase af sko lens udvikling blev støtten forstærket med forbedringer af uddannelsesindholdet og af lærernes kvalifikationer, selv om en forventet, ny lovgivning aldrig blev realiseret, hvilket gjorde det umuligt at tilpasse læseplanen til nye rammer for uddannelse af offentlige embeds- og tjene stemænd. 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0,3 0,7 0 1,3 0 0 0 0 0 3,54 1,5 1,66 0 0 2,85 0 0 0 2,3 0 4,1 0 0 0 8,8 0 0 0 0 0 0 0 0 lait 2,3 9,55 17 0 2 1,5 0 2 0 0 0 0,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5,7 0 0 0 5,35 0 0,95 14 0,3 14,24 6,8 1,66 7,4 0 8,2 0 10,25 48,85 Landbrugsjorden udnyttes nu op til 30 gange bedre end tidligere Det Regionale Landbrugsreformprojekt for Kaukasus (Regional Agricultural Reform Programme - RARP), der drives af Tacis og består i at hjælpe lokale landmænd med oprettelse og drift af kreditforeninger, har fungeret i Arme nien siden 1996, men her har der været mindre vind i sej lene end i andre dele af Kaukasus. Tacis har også deltaget i et projekt om koordinering af donorbistand ifm. udvikling af energisektoren. Projektet blev kronet med en kæmpesucces i løbet af 1997, hvor der blev indgået kontrakt med et olieselskab om udvin ding af olie og gas. Boringen begyndte kort tid derefter - en stor landvinding, både teknisk og politisk set. 9 * Aserbajdsjan I 1997 blev interimsaftalen med Aserbajdsjan undertegnet som et eksempel på de intensiverede samarbejdsforbin- delser. Der blev i årets løb leveret endnu en række bevi ser på Aserbajdsjans styrkede internationale kontakter, f. eks. «Early-oil»-arrangementet i Baku i oktober. i bekæmpelse af industriforurening. Dette vil ikke alene betyde miljøforbedringer for Det Kaspiske Hav, men også stimulere investeringerne i landet, idet de usikre hæftel sesforhold, som hidtil har afskrækket investorerne, nu er blevet mere klart defineret. Den første olie fra Azeri begyndte at strømme nordpå ud af landet i oktober, og der blev i årets løb sluttet flere store kontrakter om olieudvinding. De virkelige økonomiske fordele ved olieudvindingen vil først kunne mærkes om nogle år og afhænger under alle omstændigheder af, at der sker fremskridt med udbyg ningen af rørledninger og andre faciliteter, som kræves for at få olien transporteret ud af landet. Privatiserings processen kom først rigtigt i gang i 1996, og ved udgan gen af 1997 var 400 mellemstore og store virksomheder i færd med at overgå til privat eje. Men landets hoved problemer er fremdeles byrden på 900. 000 flygtninge, gennemsnitslønnen på kun godt 200 kr. om måneden og den omstændighed, at 70 procent af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen. Støtte til energisektoren Fokuseringen af Tacis-arbejdet i Aserbajdsjan har i 1997 afspejlet mange af de udfordringer, landet står overfor. Tacis har tydeligvis været aktiv på energiområdet, navn lig ifm. INOGATE-programmet, som med tiden skal frem me udbygningen af rørledningsnettet og dermed landets adgang til at eksportere olie. Tacis har også været med til at modernisere energidistributionen i Aserbajdsjans vig tigste industriegne og har ydet regeringen ekspertbistand lovrammer og derved Tacis rådgiver også regeringen mht. koordinering af ener gi- og brændstofstyringen. Målet er at skabe mere gen nemskuelige stimulere investeringerne fra udlandet. Handlingsprogrammet kom også til at omfatte et større - og særdeles synligt - gen- opbygningsprojekt i Fizuli. Formålet er at hjælpe med at genetablere landområder, som led skade under Nagor no-Karabakh konflikten. Tacis har skaffet 22 landsbyer elektricitet og drikkevand. Med pumpestationer og kana ler blev der sikret vanding af hvedemarker. Denne bistand er blevet suppleret af et Tacis landbrugsprojekt, til fordel for 2000 landmænd, som har opnået mindre lån til indkøb af sædekorn og kunstgødning. Transport, uddannelse og erhvervsudvikling Tacis har samarbejdet med myndighederne i Azeri om udvikling på transportområdet, navnlig via TRACECA-pro- jektet, der går ud på at anlægge en effektiv, øst-vest gående transportrute. Der er også gennemført projekter om etablering af uddannelse i revision og om udvikling af mindre virksomheder og menneskelige ressourcer. Inden udløbet af det igangværende Tacis-projekt vil alt 300 revi sorer være blevet uddannet i almindelige regnskabs- og revisionsprincipper. SMV-programmet (for små og mel lemstore virksomheder) resulterer i markedsundersøgel- 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 0 2,6 Landbrug 0,4 2,5 Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0 0 0 0 0 0 0 4,4 0 0 0 0 0 0 0 8 lait 0,4 12,5 10 0 1,9 1,8 0 3,6 0 0 0 0 1,8 1,3 0 2,5 0 0 0 0,7 0,4 0 1,7 0 0 4,8 0 5,03 1 3,47 16 0 0 0 0 0 0 0 8 6,1 2,9 10,9 0 9,43 1 12,57 50,9 Tacis medvirker til udviklingen af en effektiv øst-vestgående transportrute ser, bistand til virksomhedsplanlægning, nye kontakter og kurser til fordel for lokale virksomheder. Blandt andet er der gennem et Tacis-projekt på «Institut tet for offentlig administration» sørget for uddannelse af aserbajdsjanske embeds- og tjenestemænd. Efter Tacis- støttens ophør sidst i 1997 er projektet blevet selvfinan sierende via aftaler med de lokale myndigheder, den private sektor og nytablerede private virksomheder i Baku samt gennem søgning af internationale støtteydere. Tacis- mandskabet vil følge projektet for at kunne bedømme investeringsudbyttet på længere sigt. Endnu et projekt har medvirket til at strukturere faciliteterne til lederud dannelse, sådan at der på to universiteter nu kan udbydes MBA-kurser. I øvrigt har et arbejdsmarkedsprojekt også banet nye veje for Tacis. 11 Hviderusland (Belarus) SSPJB om udvikling af nye afsætningsmuligheder for disse) blev udsat i endnu et halvt år. Endvidere er der 12 tilbage værende projekter under Tempus-uddannelsesprogram met. I årets løb blev der afsluttet et projekt om menneskelige ressourcer (styrkelse af den offentlige arbejdsformidling i Hviderusland) samt et erhvervsstøtte projekt under det «produktivitetsfremmende initiativpro gram». Regionale projekter Hviderusland er involveret i flere projekter under Tacis- programmet for mellemstatsligt og grænseoverskridende samarbejde. Eksempelvis er Hviderusland også omfattet af et projekt fra 1996 vedrørende de transeuropæiske transportnet, som udbydes i offentlig licitation i begyn delsen af 1998. To vigtige transportkorridorer passerer Hviderusland, nemlig Øst-vestkorridor II, der forbinder Berlin, Warszawa, Minsk og Moskva, og den lange Nord- sydkorridor IX fra Finland til Grækenland. Som resultat af Ministerrådets beslutninger i 1997 er Tacis-aktiviteterne i Hviderusland (Belarus) blevet ind skrænket. Bekymringerne over folkeafstemningen i november 1996 og de følgende indenrigspolitiske begi venheder førte til, at Udenrigsministrenes Råd i februar 1997 forlangte en «nøje gennemgang» af den tekniske bistand, og at al støtte i september 1997 blev stillet i bero, undtagen det humanitære hjælpearbejde og program merne for regional bistand og demokratisering. Som følge heraf er Hviderusland det eneste Tacis-land, for hvilket der ikke hverken er indgået noget vejledende program for perioden 1996-99 eller gennemført noget handlingspro gram i den nuværende programperiode. Støtte til samfundsudvikling I tråd med Rådets konklusioner fra december udarbejde de Kommissionen i slutningen af 1997 et forslag om et støtteprogram med et budget på 5 millioner ECU (Tacis Civil Society Development Programme) til Hviderusland. Der sigtes på følgende tre målgrupper: NGO'erne, medi erne og undervisningssektoren. Igangværende projekter I årets første halvdel var der stadig uafsluttede program mer fra 1995 om landbrugsuddannelse (tilpasning og udvikling af nye pensa for landbrugsskolerne i Hvider usland), og energireformer (energiudnyttelse i beboel- sessektoren samt omstrukturering og privatisering af energisektoren i Hviderusland). Et erhvervscenter i Minsk finansieres også stadig med midler fra 1995. Et projekt om omstilling af fhv. militært tilknyttede virksomheder (og Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 0,3 0 7,52 0,68 1 1,6 4,1 2,24 0 0 0 2,51 1,9 1 0,7 0 0 0 21,82 1,68 8,11 9 6,54 0,7 0 8,7 56,55 2 0 2 0 0 1 0 0 1,3 0 0 0,7 2 3 0 0 0 2 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 lait 8,92 14,63 Der blev i begyndelsen af 1998 bevilget 5 millioner ECU til aktiviteter til styrkelse af borgerretssamfundet 12 Georgien Interimsaftale med Georgien trådte i kraft i september 1997 og repræsenterer et skridt i retning af den Aftale om Partnerskab og Samarbejde, som blev undertegnet i 1996 og nu er på ratificeringsstadiet. Regeringen har fort sat arbejdet på at indhente det forsømte med hensyn til økonomiske reformer. Georgien har også fremdeles til trukket store mængder international donorstøtte, fordi landet endnu en gang er blevet anerkendt som et mønstereksempel på demokratisk udvikling. Hvad angår de hidtil uløste indenrigskonflikter, er der sket en vis fremgang i det sydlige Ossetia, og EU støtter de små skridt på basis af samarbejde om tekniske anliggen der såsom transport og energi. Med støtte fra Tacis har man også fortsat arbejdet med genopbygning af Inguri- vandkraftværket - et projekt af interesse for landet. Reformer af lovgivning og offentlig forvaltning Parlamentet besluttede i september at bringe hele Geor giens lovgivning i overensstemmelse med Europæiske forskrifter, og der blev vedtaget nye love for at komme videre med reformerne. Tacis har også ydet bistand til efteruddannelse af parlamentets personale. Tilbage står nu udfordringen i at sikre en korrekt gennemførelse i prak sis, hvilket øger betydningen af den støtte, som Tacis i 1997 har ydet for at fremhjælpe Georgiens ansøgning om medlemsskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Georgien erkender, at landet - ud over sin egen vilje til at knytte stærkere bånd med det internationale samfund - også har brug for udenlandsk hjælp til sin tilpasning mht. handel, tekniske standarder, statsstøtteordninger samt lovgivning om intellektuel og industriel ejendomsret for at ^:r:*"":~"-*r«M. onj. i v J, kunne opfylde WTO's betingelser. Endvidere har Tacis- programmerne i 1997 også bidraget til at fremskynde hårdt tiltrængte reformer inden for den offentlige sektor. Erhvervslivet er også ved at blive forberedt på at klare sig under nye vilkår, takket være et vidtspændende og meget rost støtteprogram for mindre virksomheder. Endelig er der ydet støtte til udviklingen af hensigtsmæssige lovram mer for et værdipapirmarked. Omstrukturering af virksomheder Centret for Omstrukturering af Virksomheder og for Ledel- sesbistand (Centre for Enterprise Restructuring and Management Assistance - CERMA) i Georgien er et af Tacis' bestræbelser på at støtte præsident Shevardna dzes ambition om, at der inden år 2000 skal omstruktu reres 100 virksomheder og uddannes 200 lokale konsulenter. Projektet vil muligvis blive støttet med op imod 100 millioner kroner fra Verdensbanken. I 1997 stod Tacis for oprettelsen af CERMA og opnåede en forord ning fra præsidenten om at give Centret en officiel funk tion og beføjelse, ligesom der blev ansat og oplært 20 lokale medarbejdere. I løbet af de første fem måneder efter, at CERMA var blevet fuldt funktionsdygtigt, blev der tillige gennemført en vellykket omstrukturering af fem virk somheder, heriblandt en kornmølle. Her blev der på anbe faling af en pensioneret fransk bager, som Tacis havde engageret som ekspert, startet landets første produktion af franske croissanter, og det blev en bragende succes. CERMA samarbejder desuden med otte andre virksom heder inden for f. eks. belysningsindustri, farmaceutika og forarbejdning af landbrugsprodukter. Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 0 0 3,5 1,18 1,25 2,65 0,4 0,73 0 0 0 1,5 0 0 2,75 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 0 3,6 1,8 0 0 0 0 0 1,9 1,3 0 2,3 0 0 0 0,8 0,5 0 4,85 1,5 0 3,5 0 4,58 1 0,57 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13,85 7,03 5,95 6,2 0,73 7,33 1 7,87 lait 4,96 16 49,96 13 Tacis fokuserer stærkt på energisektoren i Georgien Støtte til landbrugssektoren Fokus på energi På landbrugsområdet er der på forsøgsbasis etableret regionale landbrugshandels-uddannelses- og konsulent centre for at hjælpe private landmænd og landboorgani sationer med at tilpasse sig markedsøkonomiens spilleregler. Udviklingen af landbrugslåneordninger har fået et skub fremad med vedtagelsen af en jordbrugslov og ved den begyndende etablering af private handelsfolk inden for landbrugssektoren og især kornhandel. Det Regionale Landbrugsreformprojekt for Kaukasus (Regio nal Agricultural Reform Programme - RARP), der drives af Tacis, har siden 1996 fungeret udmærket i Georgien. Pro grammet, der består i at hjælpe lokale landmænd med at oprette og drive kreditforeninger, er et nyskabende initia tiv, der trækker på vedvarende ekspertbistand for at sikre et konstant pengekredsløb. I Georgien har der hidtil kun været et enkelt misligholdt lån. I alle andre tilfælde har kreditforeningerne, der bygger på lokale landmænds gen sidige forpligtelser, sat medlemmerne i stand til at købe såsæd og kunstgødning eller nødvendigt udstyr, og låne ne er blevet indfriet til tiden. Der er ydermere ydet støtte fra det Europæiske Fællesskabs program til sikring af fødevareforsyning. Energisektoren er af stor betydning for Georgien. Det samme er INOGATE-projektet af naturlige årsager, da Georgien er et vigtigt transitland. Tacis har imidlertid også drevet andre energiprogrammer, som er med til at dække de stigende forsyningsbehov ved at fungere som reserve for Georgiens internationale olieselskab, GIOC, der repræsenterer landet i det kaspiske olieeksportprogram. Endvidere har Tacis ydet ledelsesmæssig rådgivning i international handel ved at engagere forhenværende lede re i store, vestlige oliefirmaer. I andre projekter har man fokuseret på at mindske efterspørgslen, dels ved at for bedre myndighedernes takstopkrævning for energifor brug, og dels ved at etablere et center, der vejleder i effektiv energiudnyttelse. Blandt øvrige Tacis-programmer kan nævnes samar bejdsprojekter med lokale universiteter via Tempus-pro grammet samt udviklingsarbejde på transportområdet via TRACECA, herunder især genopbygning og forstærkning af vej- og jernbaneforbindelser ved den aserbajdsjanske grænse. 14 K,A3AK,CTAH; KAZAKSTAN: Kasakhstan Kasakhstans åbenlyse rigdomme af faktiske og potentielle ressourcer, især af olie og gas, men også af landbrugs produkter, har i 1997 tiltrukket stadig bredere opmærk somhed fra vestlig side. Interimsaftalen med det Europæiske Fællesskab er trådt i kraft, og håbet er, at der nu vil ske hurtige fremskridt i retning af en fuld ratifi cering og ikrafttrædelse af Aftalen om Partnerskab og Samarbejde. På denne baggrund har Tacis spillet sin rolle med bistand til omstilling, såvel på højeste politiske niveau som - via en række programmer - inden for områder som f. eks. industriel omstrukturering, erhvervsuddannelse, telekommunikation og endda lokale forsøgsprojekter såsom en familielægetjeneste - Tacis' første initiativ på sundhedsområdet i Centralasien. Støtte til virksomheder Nogle af de Tacis-projekter, der støtter mindre firmaer, har præsteret imponerende resultater, ikke alene hvad angår direkte bistand til nye iværksættere, men også gen nem arbejdet for at gøre det kasakhske erhvervsklima mere gunstigt for mindre virksomheder. I 1997 blev der fra præsidentniveau udstedt flere dekreter vedrørende små og mellemstore virksomheder (SMV), der også kom til at nyde godt af særlige støtteordninger - en udvikling, der falder i tråd med Tacis' strategiske rapporter om min dre virksomheders rolle i den økonomiske struktur. Siden 1991 har Tacis udvirket etableringen af helt væsent lige SMV-udviklingsfaciliteter i Almaty, og programmet er også begyndt at tilgodese de særlige behov i nogle af de vigtige regioner. Tacis har startet flere SMV-projekter i det kasakhske center til støtte og udvikling af iværksætteri nitiativ (Kazakh Centre) i Almaty. Et af projekterne - et erhvervsuddannelsescenter - som i 1991 blev oprettet for unge iværksættere, er nu økonomisk helt uafhængigt. Tacis' SMV-projekter byder i fællesskab på et center for erhvervskommunikation, en afdeling for virksomheds planlægning og juridisk rådgivning samt et bibliotek med læsestof om politik og lovgivning vedrørende SMV. Her kan egnens virksomheder få råd og vejledning om virk somhedsplanlægning, hvormed de med positivt resultat kan ansøge om lån i lokale banker. Planen er at videreføre disse initiativer i styrket og cen traliseret form under en enkelt, overordnet kontrakt, dels for at undgå, at projekterne splittes, og dels for at kunne tilbyde et samlet kontaktled. Tacis garanterer aflønningen af det lokale mandskab, som holder samling på holdene, indtil Tacis' aftale om et nyt, centraliseret «udviklingscen ter for mindre virksomheder» realiseres efter at være ble vet godkendt sidst i 1997 eller først i 1998. Forandringen i det nye projekt, der bygger på 97-aktiviteternes succes, går stadig mere i retning af at hjælpe iværksættere, ikke alene med lånoptagelse men også med forbedring af deres ledelse og med tilbud om en sammenhængende bistand. En del af initiativet består i at oprette en «imple- menteringsafdeling» for alle SMV-projekter i Kaskhstan, at rådgive regeringen i SMV-politisk henseende (hvorved der knyttes et vigtigt bånd mellem politik og praksis), at støtte SMV-udviklingen ude i regionerne, at hjælpe med at gøre «SMV-udviklingscentret» i Aktyubinsk økonomisk uafhængigt samt at koordinere hjælpen med al SMV-støt- 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 0 0 0 6,54 0 6,3 0 6,3 4,87 1,4 3,15 1,8 Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 2,16 0,7 0 0 0 0 3,06 3,2 0 6,4 0 0 3,15 3,15 0 0 0 0 0 0 1,63 0 1,4 1,12 3,2 lait 7,73 20,6 14 14 15 0 5,9 2,9 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7,2 2,4 1,4 0 5 2,8 2,2 0 32,24 17,12 16,92 5,3 0 13,03 2,8 7,92 24 95,33 15 Investering i menneskelige ressourcer Udvikling af menneskelige ressourcer har været et centralt element i adskillige Tacis-projekter i Kasakhstan. Landets MBA-program, KEMAP, er et af prestigeprojekterne, som gennemføres i samarbejde med andre støtteydere. Tacis er her i en indflydelsesrig position med hensyn til at note re fremskridt, hvilket tildels skyldes programmets nære forbindelser med skolens rektor og akademiske dekan. Endvidere udbyder Kasakhstans statslige Lederakademi nu et økonomistudium med 50 fag - et Tacis-støttet pro jekt, som viser sig at være så vellykket, at resultaterne nu udbredes rundt om i landet. Dette vil efterhånden kunne føre til etableringen af landets første anerkendte økono muddannelse. Adskillige Tacis-projekter i Kasakhstan drejer sig om udvikling af menneskelige ressourcer te fra anden side. Der er tale om en samlet og meget nyskabende metode. Også i Aktyubinsk findes der et vel lykket center for mindre virksomheder, som nu varetager strategisk rådgivning og stiler efter at blive økonomisk uafhængigt. Privatisering og omstrukturering Sideløbende har Tacis fortsat arbejdet på privatiseringen af betydelige statsaktiver, og dette er sket i et omskifte ligt politisk klima. Selv i tilfælde, hvor der ikke har kunnet findes udenlandske støttemidler, har Tacis formået at yde et nyttigt bidrag til den politiske planlægning i diverse ministerier, der i stigende grad påskønner værdien af at til trække investeringer udefra. Herudover har Tacis beskæf til omstrukturering efter tiget sig med projekter privatisering og har oprettet konsulenttjenester til rådgiv ning om markedsføring, omkostningsberegning og grund læggende ledelse for privatiserede virksomheder. Stadig flere mellemstore virksomheder har vist sig rede til at betale for denne rådgivning, efterhånden som vanen med at søge sagkyndig, ekstern bistand vinder indpas. Forsøget med engros-markedet for kød og grøntsager i Almaty, som Tacis oprindelig støttede med 40. 000 ECU, har udviklet sig til en regulær, indendørs markedshal med forbedret varekvalitet og organiseret distribution. Føde vareministeriet er nu i færd med at udnytte ideen andre steder i Kasakhstan. 16 Kirgistan Balancen i samkvemmet mellem EU og Kirgistan er grad vist ved at ændre sig, idet der tidligere mest var tale om humanitær- og fødevarehjælp, mens der nu arbejdes mere i retning af at udvikle handelssektoren. Fra politisk rådgivning til landbobanker Tacis-bidragene i 1997 har for det første haft en politisk indvirkning på højt plan (f. eks. via rådgivning af regeringen om modernisering af udenrigs-, finans- og økonomimini sterierne eller samarbejde med nationalbanken om oprettelse af en bankrådgivningsservice, der med honor- arbaseret konsulentbistand kan medvirke til udvikling af handelsbanker). For det andet er der gjort en indsats for den befolkning, der bogstavelig talt har benene på jor den, nemlig landmændene. De har fået hjælp til at for bedre kvaliteten af deres besætninger, ligesom der er udviklet en grundlæggende struktur, der skal sikre låne muligheder for landbruget. Hjælpen til at opnå kreditad gang er ikke kun af administrativ art, idet der også ydes støtte til grupper af landmænd, som ønsker at optage lån med gensidig hæftelse. Udvikling af menneskelige ressourcer En række projekter til udvikling af menneskelige ressour cer, som blev indledt i 1997, har givet sidegevinster. Gen nem et vellykket projekt om tilpasning af den offentlige kreditsektor, som Tacis havde oprettet sammen med Ver densbanken og FN's udviklingsprogram (UNDP), blev det således demonstreret, hvor effektivt Tacis og de interna tionale finansieringsinstitutioner kan samarbejde. Tilsva rende fremmer et projekt om reformer af den offentlige forvaltning ikke alene effektiviteten inden for denne sektor. Initiativet påvirker nemlig også en rolle for udviklingen af det brede samfund og opbygningen af demokrati, fordi det efterhånden bliver god skik, at udnævnelser sker på grundlag af personlige kvalifikationer. Støtte til energisektoren Inden for energisektoren har Tacis været med til at afhjæl pe nogle af de organisatoriske svagheder og det deraf følgende energifrådseri. Man er også begyndt at beskæf tige sig med arven af gamle miljøskader. Tacis har tillige samarbejdet med myndighederne om at skabe en lovs- tyrende funktion gennem oprettelsen af statsligt miljøa gentur. Større indblik i rets- og indenrigsvæsen Kirgistan har anmodet om Tacis-bistand til narkotikabe kæmpelse og har haft besøg af det EU-hold, som i 1997 udarbejdede en rapport om alle Tacis-landenes retsvæs en og indenrigsanliggender. 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0 0,7 0 0 0 0 0 0,82 0 2,71 0 5,7 0 0 0 0 0 2,6 4 2,4 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 1,6 3,7 1,7 0 0 0 1 0 0,82 8,2 12,61 6,3 7,4 2,3 0 3,3 0 0 0 0 0 0 2,2 1,5 1,7 2,3 0 1,3 lait 0,7 9,23 10 13 40,93 17 Moldova EU's gode forbindelser og stærke politiske dialog med Moldova i hele 1997 kulminerede med, at landets uden rigsminister, premierminister og præsident besøgte Brux elles. Tacis-støtten blev ydet på baggrund af Moldovas stabile stræben efter at knytte tættere forbindelser med det internationale samfund og med Europarådet samt rat ificeringen af aftalen om mindretalsrettigheder. Aftalen om Partnerskab og Samarbejde forventes at træde i kraft i midten af 1998, hvilket vil føre til oprettelsen af et sam arbejdsudvalg og til en konsekvent rådføring med Tacis om den praktiske gennemførelse af APS'en i løbet af 1998-99. Selv om der hersker bekymring over såvel langsomme ligheden af den økonomiske udvikling og reform som han- delsunderskudet over for EU, er der alligevel sket forbedringer mht. valutastabilitet og inflationsstyring. Brut tonationalproduktet meldes også at være på vej op. Moldovernes engagement og effektivitet vedbliver ikke desto mindre at tiltrække en stor mængde international donorstøtte og aktiv medvirken, især fra amerikansk og tysk side. Tacis har et nært samarbejde med andre støt teydere i området. En rådgivende arbejdsgruppe holdt f. eks. et møde med Verdensbanken i december. Støtte til landbrugssektoren De vigtige Tacis-landbrugsprogrammer, som blev indledt i 1997, strakte sig lige fra det politiske til det rent prakti ske plan. Programmerne omfattede bl. a. støtte til Land brugsministeriet (omstilling til markedsorienteret økonomi), tilbud om politisk rådgivning og knowhow om jordbrugs reformer, udvikling af forsikringsordninger og ansporen de foranstaltninger samt en stærk forbedring af lovgiv ningsrammerne for udenrigshandel. På det mere umiddelbare plan sigter Tacis-bistanden på at hjælpe landmændene ud af en ond cirkel af gæld, der forhindrer dem enkeltvis - og landbrugserhvervet som hel hed - i at udnytte potentialet fuldt ud. Som følge af pro duktionsnedgang, forrringede afsætningsbetingelser og mangel på likvide midler er de fleste landmænd i dag stærkt forgældede over for leverandører, banker og offentlige myndigheder som f. eks. landets socialfond, hvil ket forhindrer adgangen til lånoptagelse. Tacis assisterer et regeringsuafhængigt Agentur for Omstrukturering af Landbrug i et program om gældsudskillelse og -sanering for at hjælpe landmændene på fode igen, sådan at de efterhånden kan begynde at få overskud på regnskabet. Endnu et antal projekter har medvirket til udvikling af land brugsordninger og uddannelse af markedsføringsfolk for ad den vej at få BNP- og eksporttallene i vejret. Almen og faglig uddannelse På undervisningsområdet er Tacis begyndt at yde mere støtte til udvikling af faciliteter til uddannelse i økonomi på højere niveau. Lærerne er i dag ukendte med moder ne økonomiundervisning og er tilbøjelige til at bruge det første det bedste kildemateriale, som ofte er ude af trit med markedsøkonomiens realiteter. Derfor vil Tacis i løbet af halvandet år investere 1 million ECU i at forbedre lære anstalternes evne til at uddanne fremtidens akademikere, embedsmænd, forskere og finansielle analytikere i makro- og mikroøkonomisk analyse og videregående økonomi ske studier. Projektet kom godt fra start med en forbed- 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljo Omlaegning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 0 0 0 1,73 0,13 2 Landbrug 0,97 2,27 Energi Transport Politisk radgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0 0 0 0 0 2 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,45 0 1,5 1,9 2 4,7 0,6 0,6 0 0 2,5 1,5 0 0 0 0,75 1,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4,5 0 9,18 4,25 10,28 3,7 14,14 0 0 4,9 0 0,65 4,1 0,6 5,9 0 2,9 I alt 1,1 10 18 47,1 18 Tacis ' medvirken i udformningen af Moldovas reformered pensionslov spillede en stor rolle i landets socialforsorgsprogram ring af læseplanerne i kombination med initiativer til fordel for det stedlige erhvervsliv som bidrag til at få opbygget lokale forskningsfaciliteter. I mellemtiden har et Center for Erhvervskommunikation fortsat ydet rådgivning til mindre virksomheder og vil nu blive 60 procent selvfinansierende. Målrettet støtte på flere niveauer Tacis har i 1997 spillet en afgørende rolle i Moldovas soci alforsorgsprogram, idet der er ydet bistand til udarbej delse af lovforslag om en reform af pensionslovgivningen. Denne hjælp vil fortsætte under de kommende lovgiv nings- og gennemførelsesstadier. Også de mindre Tacis- projekter har givet afkast på forskellige måder. Der er således givet sagkyndig rådgivning på områder af afgørende betydning for Moldova, bl. a. om tilslutningen til Verdenshandelsorganisationen, om gennemførelsen af Aftalen om Partnerskab og Samarbejde samt om opret telsen af en moldovisk, eksportfremmende organisation. Sideløbende er der ydet hjælp til at effektivisere den offentlige transport i Chisinau, takket være et Tacis-ven- skabsbyprojekt med fokus på busbefordring. 19 Mongoliet Tacis' indsats i Mongoliet går ud på at fremme udviklingen af den politiske, sociale og økonomiske situation med henblik på at forbedre den lokale befolknings levestan dard og livskvalitet. For opfylde disse brede målsætninger, blev der i 1997 indgået aftale om Tacis-programmer på følgende områ der: undervisning, turisme, socialforsorg, beskæftigelse, energiudvinding og -bevaring samt hjælp til de mindre virksomheder, som er nøglen til en spirende økonomisk vækst og den deraf følgende evne til at gennemføre refor mer. Nogle af programmerne har vist sig at være veleg nede til både at hjælpe mongolske virksomheder og at influere på regeringens tænkemåde. Støtte til mindre virksomheder Til trods for den påfaldende lange afstand mellem Ulaanbaatar og EU-landene, har det mongolske Erhvervs- udviklingscenter formået at skabe et stort antal virksom hedskontakter og udvist evne til at samarbejde med internationale finansieringsinstitutter. Blandt de servicey delser, som Centret tilbyder mindre virksomheder, er: kur ser, erhvervsrådgivning, søgning af samarbejdspartnere, investeringsplanlægning og information. Herudover er der oprettet et net af regionale erhvervscentre. Centret hviler nu økonomisk i sig selv, takket være opkrævning af taks ter, aftaler om tilskud fra myndigheder og øvrige donato rer samt en betydelig sponsorstøtte fra virksomheder. Over 3. 000 lokale iværksættere har fulgt kurser i virk somhedsfag og om sektorinddelte, specialiserede emner så forskellige som pølseemballager og legetøjsfabrikation. Centret har bl. a. udarbejdet nogle meget efterspurgte vej ledninger, både om at drive erhvervsvirksomhed i Mong oliet generelt og om særskilte sektorer som f. eks. læder- og cashmere-forarbejdning samt hoteldrift. Centret har bestået sin svendeprøve over for regeringen og har på grundlag af sin opbyggede troværdighed været i stand til at yde politisk rådgivning på højt niveau. Målet har været at styrke udviklingen og gennemførelsen af en sund økonomisk politik for mindre virksomheder som hel hed. Centret satte kraftige fingeraftryk, da det mongol ske parlament i 1997 vedtog en lovpakke om små virksomheder. Den praktiske gennemførelse er ligeledes blevet fremmet ved at styrke regeringsmyndighedernes bevidsthed om udviklingen af små virksomheder. Dette blev tildels opnået på basis af en studietur til EU-lande. Erhvervscentret har tillige udvist initiativ ved at afhjælpe en af de største begrænsninger for Mongoliets mindre virk somheder, nemlig hvad angår adgangen til finansiering. Centret har nemlig oprettet et firma, der på leasingbasis leverer produktionsudstyr til mineindustrien - et omkost ningsvenligt alternativ til den dyre bankfinansiering. Opbygning på samarbejdsbasis Mongoliets udenrigsminister, Shuker Altangerel, og Euro pa-kommissæren med ansvar for forbindelser til tredje lande, Hans van den Broek, afrundede det 4. møde i det fælles Samarbejdsudvalg EU-Mongoliet, der fandt sted i Bruxelles den 30. september, med en hjertelig sammen komst. Her blev der fra begge sider udtrykt påskønnelse af den anden parts anstrengelser for at bygge broer. På EU-siden var man imponeret over Mongoliets politiske stabilitet, økonomiske fremskridt, styrkede kontakter med Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter lait 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 * 20 * 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,56 3,8 0 1 0 0 0 0,64 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,4 2,9 0 1,7 0 2,9 0 0,6 9,5 0 3,96 6,7 0 2,7 0 2,9 0 1,24 17,5 Tacis' handlinger i Mongoliet siger på at øge befolkningens levestandard og livskvalitet det internationale handelssamfund (nyligt medlem af WTO) og afskaffelse af importtold. Mongolerne frem hævede værdien af Tacis-programmet (der er for perioden 1996-99 bevilget 20,5 millioner ECU og i årene 1991-95 ydet 140 millioner dollars i støtte til landet) og dets sti mulerende virkning på udenlandske investorer. Transportforbindelser I 1997 blev Mongoliet tilsluttet Tacis' TRACECA-program, der blev introduceret i 1993. Formålet er at etablere en øst-vestgående transport- og handelskorridor fra Cen tralasien tværs over Det Kaspiske Hav gennem Kauka sus, på tværs af Sortehavet og videre til Europa. 21 Den Russiske Føderation Tacis har i 1997 på mange måder bistået den igang værende demokratiske og økonomiske reformproces i Rusland. Der er i særdeleshed i dette land taget en lang række nye initiativer for at styrke programmets resultater og synlighed samt visheden for at yde en velprioriteret, målrettet indsats. Et nyt grundlag for forbindelser mellem Rusland og EU En vigtig milepæl i 1997 var ikrafttrædelsen af Aftalen om Partnerskab og Samarbejde (APS) pr. 1. december 1997. Hermed er der indledt et nyt, historisk kapitel i samar bejdsforholdet. Aftalen om Partnerskab og Samarbejde forpligter EU såvel som Rusland til at intensivere det politiske og øko nomiske samarbejde, til at styrke den politiske udvikling samt til at arbejde for Ruslands integration i et udvidet europæisk samarbejdsområde. Endemålet er at skabe en indbyrdes økonomisk tilnærmelse mellem EU og Rusland. Dette vil efter Ruslands optagelse i WTO eventuelt kunne føre til oprettelsen af en frihandelszone. Et vigtigt, indle dende skridt består i at tilnærme det russiske lovsystem til EU-lovgivningen. Dette er en forudsætning for at kunne styrke og udvide samhandelen. Tacis har en nøglefunktion I Rusland fokuserer Tacis-programmet derfor på at støt te gennemførelsen af Aftalen om Partnerskab og Samar bejde. Tacis' prioriteringer blev aftalt, da premierminister Chernomyrdin i årets løb besøgte Europa-Kommissionens formand, Jacques Santer. Følgende områder står højt på Tacis bliver primusmotor for opfyldelsen af APS-målsætningerne Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt Nuklear sikkerhed og miljo 12,89 0 0 0 0 27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 5,5 31,3 5 23,39 28,7 255,46 Dmlaegning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 46,64 24,57 44 18,85 52,8 33,8 27 247,66 Landbrug 50,85 21,49 Energi 41,5 16 12,5 21,1 Transport Politisk radgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 32,87 14,25 13,55 0 0 0 0 4,93 0 0 5,1 10 16,3 19,5 13,9 18,95 4,1 15 17 18 12,6 0 5,4 10,6 11,5 8,5 26 3 13 13 7 31 4 14,79 2,8 4,2 141,74 140,6 102,67 75,95 26,53 46,79 I alt 211,95 111 160,75 150 161,19 133 132,9 1 060,79 22 listen over Tacis-aktiviteter i Rusland: erhvervslivet, udvik ling af menneskelige ressourcer og den sociale sektor samt landbrug, energiforsyning, transport, telekommuni kation og miljø. Tacis er i Rusland det største tilskudsbaserede program for teknisk bistand og har siden 1992 indgået økonomiske forpligtelser for mere end 1 mia. ECU. Efter bestræbel serne på at skabe en bedre gennemskuelighed og målret ning af projekterne er der blevet knyttet nye samarbejdsforbindelser på lederniveau. Ikke mindst tog en ny Tacis arbejdsgruppe sidst på året fat på at øge bevidstheden hos de ansvarlige politikere på begge sider, hvad angår fremskridtenes tempo og målretning, afsti kningen af relevante arbejdskriterier og indsatsens effek tivitet. Erhvervsudvikling og styrket socialforsorg De forandringer, der er sket i Rusland med hensyn til f. eks. privatisering og liberalisering, har ikke fjernet beho vet for systematisk at arbejde for forbedringer mht. pro duktivitet, produktkvalitet, ressourceudnyttelse og ledelsesmæssig ekspertise samt evnen til at reagere på markedssignaler for dermed at sikre et genopsving for industrien og beskæftigelsen. Hertil kræves der et mere stabilt erhvervsklima til fordel for små og mellemstore virk somheders vækst og for udenlandske investeringer i fabrikker og produktionsudstyr. Der må fortsat arbejdes på at udvikle ledelseskvalifikationer og på at skabe et skatte- og socialforsorgssystem. En vigtig del af Tacis' aktiviteter har bestået i at styrke rets området gennem støtte til udvikling af administrative regel sæt, økonomisk føderalisme og økonomisk civilret. Andre aktiviteter kan beskrives som «brobygningsarbejde», her under oprettelsen af det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter, programmet for omskoling af officerer samt gennemførelsen af Konventionen om kemiske våben (Chemical Weapons Convention), som Rusland nu har rat ificeret. Da opnåelsen af et højt nukleart sikkerhedsniveau er en fælles mærkesag for Rusland og EU, har denne mål sætning fortsat stået centralt i Tacis' arbejde. Fra erhvervsuddannelse til telekommunikation Tacis har tilstræbt at styrke den lokale ekspertise inden for telekommunikation ved at støtte «telekom-» og erhvervs- uddannelsescentre i Moskva, St. Petersborg, Samara og Novosibirsk. Centrene er skabt for at imødekomme beho vet for oplæring og efteruddannelse af tekniker- og ledel- sespersonale hos telefonselskaber og tilknyttede virksomheder ude i Føderationens regioner. Uddannelses centrene sorterer under de vigtigste læreanstalter for tele kommunikation, som det i øvrigt deler lærerpersonale med. Målet er på mellemlang sigt at sætte centrene i stand til at blive bæredygtige, selvfinansierende instituti oner. Tacis har støttet Ruslands centrale kommunikationsmyn- digheders indsats for at udarbejde lovgivning for så vigti ge aspekter af telekommunikationssektoren som licensaftaler, takster, netsammenkobling og forbrugerbe skyttelse. Tacis' støtte til udviklingen af stabile og sam menhængende rammer for Ruslands lovgivning og administrative bestemmelser er blevet anerkendt som værende meget væsentlig. Roserne blev uddelt af for manden for Statskomiteen for Kommunikation og Edb, hr. Krupnov, under EU og Ruslands første «Rundbordsmøde om informationssamfundet», der blev holdt i Moskva i oktober 1997. På afprøvnings- og certificeringsområdet har Tacis støttet etableringen af Moscow Certification Test Centre (CTC). Centret er som det første i Rusland i stand til at foretage afprøvninger på terminalbetjent telekommunikationsud styr ifølge både europæiske og russiske standarder. CTC blev oprindelig oprettet inden for telefonselskabet MMT, men er nu økonomisk uafhængigt og er af de kompeten te russiske myndigheder officielt godkendt som afprøv- ningsinstitution. Hensigten med Tacis' indsats er her at Er Tacis-arbejdet nogen nytte til? Ja, og det sås f. eks. meget tydeligt under et forsøgsprojekt med postvæs enet. Projektet foregik i en af Ruslands vigtigste insti tutioner for indenrigs- og udenrigskommunikation, nemlig Moskvas internationale postkontor, MIPO. Ledelsen mente, at der især var brug for automatise ring. Den opfattelse blev dog ændret under projektet, hvor der blev afdækket andre vigtige behov, som havde mere med arbejdsmetoder end med teknisk udrustning at gøre. Der blev indført organisations- og procedureændringer, og postledelsen begyndte at gribe moderniseringen an på en ny måde. MIPO's uddannelsesfaciliteter blev forbedret og lærerne efter uddannet. Det stærke engagement fra ledelsens side og det mønsterværdige samarbejde, der opstod mel lem kontrahenten og projektpartneren var helt afgøren de for projektets vellykkede resultater. Den russiske premierminister, Viktor Chernomyrdin, og Europa-kommissionens formand, Jacques Santer, blev holdt underrettet om projektet. 23 fremme det mere langsigtede mål om harmonisering af standarder samt teknisk integration af telekommunikati onssystemer og -net. Bedre energiforvaltning Diverse lokale myndigheder udviser en stigende interes se for Tacis' bestræbelser på at forbedre forvaltningen af energiressourcer. Således har borgmestre og «egnsråds- formænd» udtrykt interesse for betalt konsultation af de energi-rådgivningscentre, som Tacis har oprettet i Eka- terinborg og Novosibirsk. Centrene blev i årets løb sam let for at opnå stordriftsfordele og derefter omstruktureret, så de nu dækker henholdsvis Uralregionen og Vestsibiri en. Planen er, at centrene i løbet af de kommende to år skal udvikles til at blive økonomisk bæredygtige og leve re betalte tjenesteydelser til den private sektor og de loka le, offentlige myndigheder. Både Rusland og potentielle investorer fra udlandet vil sandsynligvis få fordel af en ny type rådgivning gennem et projekt, som Tacis i 1997 startede om udviklingen af oli efelter. Her rækker Tacis's indsats ud over den klassiske assistance til tekniske forberedelser og gennemførlig- hedsanalyser. Via programmet tilbydes administration af projekter under udforsknings- og produktionsfasen. Des uden findes en juridisk afdeling, der laver standardudkast til udenlandske, direkte investorers aftaler om produkti onsdeling. Gennem disse aftaler fastlægger de statslige og udenlandske investorer alle betingelser for projektets varighed, licensafgifter og beskatning. Ny kurs i støtten til erhvervslivets omstrukturering Tacis har ændret fokuseringen af sin støtte til russiske virksomheders omstrukturering efter privatisering. Bistan den ydes i højere grad sektorvis end til enkelte virksom heder. Derfor kan der nu gennem analyser og pilotprogrammer formidles fælles løsninger på tværs af hele sektorer som f. eks. stål-, tekstil, træ- og møbelin dustri. Den nye tilgangsvinkel indbefatter mere end tra ditionel bistand til omstrukturering af virksomheder. Hensigten er nemlig at fremme udviklingen af aktivt sam arbejde mellem europæisk og russisk industri. Hjælpen er også knyttet til andre formål, herunder især Aftalen om Partnerskab og Samarbejde (APS), hvorved projekternes politiske synlighed forøges. Inden for f. eks. stålsektoren yder Tacis - ud over den generelle rådgivning - assistan ce til omkostningsberegning og markedsføring. I tråd med forhandlingsaftalerne mellem EU og Rusland er der nu skabt basis for Tacis-bistand på områderne konkurren ce, statsstøtte og miljøbeskyttelse. Retsvæsen og indenrigsforhold Europa-Kommissionen foreslog i november 1997 at udvi de dialogen mellem EU og Rusland om forebyggelse af ulovlige aktiviteter. I EU's handlingsplan for Rusland af 1996 blev bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og især narkohandel udnævnt som et højtprioriteret mål, hvil ket Rådets konklusioner fra Firenze, Dublin og Luxem bourg bar præg af. Tacis er allerede begyndt at spille en rolle, dels gennem sine forundersøgelsesrejser i 1997 og programmets forbindelser til UNDCP-konferencen i Mos kva i 1997, hvor emnet var samarbejde om narkobe kæmpelse, og dels gennem overvejelser af, hvordan Tacis' grænseoverskridende programmer ville kunne styr ke toldsamarbejdet og grænseovervågningen for at den vej at forebygge svindel og andre ulovligheder på tværs af grænserne. Der blev i 1997 gjort forberedelser til at styr ke indsatsen på dette vigtige område. Målet er en landsdækkende indsats Tacis' voksende engagement i Rusland er rent materielt kommet til udtryk ved, at der i 1997 blev åbnet fire nye kontorer for teknisk bistand i landet, nemlig i Irkutsk, Novosibirsk, Ekaterinborg, Krasnodar og Petrozavodsk. Dermed suppleres det eksisterende assistancekontor i St. Petersborg, og målet om at gøre Tacis til et egentligt landsdækkende program fremmes. De nye kontorer for ventes at bidrage til at definere projekter, der svarer til Tacis' målsætninger, at udbrede projektresultater og at tilbyde potentielle, lokale partnere informationsservice samt i det hele taget at gøre Tacis endnu mere lydhørt over for de lokale betingelser. Udvikling af transportnet Transport er en nøglefaktor i betragtning af Ruslands størrelse, og Tacis har i løbet af 1997 fortsat medvirket til at forbedre det russiske transportsystem (som var udviklet og fasttømret på basis af planøkonomien) for at gøre det bedre egnet til de markedsøkonomiske vilkår. Omkostningerne til godstransport vejer i dag seks gange så tungt på den russiske økonomi som på EU-landenes. Dette skyldes ikke alene de lange afstande, eftersom Kinas og Canadas transportomkostninger er på under en fjerdedel af Ruslands. Den sovjetiske industristruktur lagde mere vægt på sikkerhedshensyn end på minime ring af transportudgifter og på den samlede logistik. Med store statstilskud blev transportpriserne holdt langt under de faktiske omkostninger, hvilket ansporede til overdreven udnyttelse af transportfaciliteterne. Som følge heraf sluger udgifterne til godstransport i Rusland over 9 procent af bruttonationalproduktet (BNP) mod 6 procent i Vesteuro- 24 pa. Samtidig er transportsektoren en stor skattebyrde, idet der ydes særskilte tilskud til driftstab i et omfang sva rende til 2 procent af BNP. I overensstemmelse med de politiske prioriteringer, der siden 1995 er vedtaget om at lette vareudvekslingen mellem Rusland og EU, har Tacis koncentreret sig om landtransporten mellem de to konti nenter i regioner med stort handelspotentiale og langs de Transeuropæiske Korridorer. Det tilstræbes især at frem me alsidigheden og konkurrenceevnen i dette land, hvor omkring 90 procent af al trafik foregår pr. jernbane (mod 30 procent i Vesteuropa). Tacis har derfor kørt projekter på tværs af forskellige transportformer. I 1997 afsluttede Tacis udbudsprocedu ren og indledte tre projekter, der var planlagt i 1996, om at styrke vejtransporten ved at hjælpe mindre vogn mandsfirmaer med oprettelsen af foreninger, der kan sikre dem logistisk støtte og markedsadgang, - om at omor ganisere driften af Ruslands mangfoldige og store vand veje for at udnytte dem som en direkte forbindelse mellem Volga (og den russiske industris højborge langs floden) og Europa via Sortehavet med tilslutning til de store euro pæiske industrizoner via Danube og Rhinen, - samt om at forbedre jernbanernes informationssystem langs den samlede linje fra Moskva over St. Petersborg til Helsinki for at fremme im- og eksporttrafikken. Tacis fik i 1997 afstukket fire nye projekter og opnåede medlemsstater nes godkendelse til finansieringen, der skønnes at beløbe sig til 7 ECU. De tre af projekterne drejer sig om trans- Takket være Tacis og Natalia Dmitriyevna Boyeva, kan kunder i Frankrig, Spanien, Tyskland, Holland og Bel gien nu købe produkter fra et lille flødemejeri, der i 1928 blev grundlagt i Staroderevyankovskaya (Kras- nodar-regionen). Fru Boyeva stod som leder af virk somheden i 1991, da de pludselige forandringer i Rusland medførte et kraftigt produktionsfald og en dra stisk inflationsstigning. Med rådgivning fra Tacis for måede hun imidlertid at forvandle det skrantende mejeri til en blomstrende forretning, der i dag danner skole for hele regionen. Fru Boyeva har stået for ombygning af fabrikken, udrustning med nye maskiner og indførelse af nye kontrol- og pakkemetoder til gavn forvarernes kvalitet, opbevaring og mærkning. De klas siske mejeriprodukter er i dag suppleret med et bredt udvalg af oste- og youghurttyper, mælkedrikke og des serter. Firmaet ejer selv seks detailudsalg, en engros forretning og en vognpark, der bringer varer ud til yderligere 50 butikker. Medarbejderantallet er nu oppe på 300, og virksomheden knytter stadig nye forret ningsforbindelser rundt om i landet. port, nemlig i form af vejsikkerhedsforbedringer langs Kor ridor IXA (forbindelsen Moskva-St. Petersborg-Helsinki), - indførelse af internationale standarder for transport af sundheds- og/eller miljøfarligt gods, samt - fremme af kombineret jernbane- og vejtransport. Det fjerde projekt handler om modernisering af Moskvas internationale luft havn, Sheremetyevo 2 - et særdeles synligt projekt, da lufthavnen meget snart vil skulle betjene 5 millioner pas sagerer om året. Lufthavnen er bygget til højst at klare 12. 000 passagerer om dagen, men under spidsbelastning kan passagerantallet i dag nå op på 30-35. 000 om dagen med forsinkelser i ankomst-, afgangs- og flyvetider til følge. Hensigten med projektet er at øge kapaciteten med et minimum af investeringer og at højne sikkerheden gen nem katastrofe-simulationsøvelser. Evaluering, finansie ring og for ovennævnte projekter blev afsluttet i 1997. Det betyder, at iværksættelsen fremrykkes, og at tidsforløbet fra plan lægnings- til realiseringsstadiet forkortes. forberedelse af udbudsdokumenter Mønsterlandbrug Blandt Tacis' større landbrugsprojekter er engrosmarke- det i Kemorovo (Sibirien). Det begyndte med et ordinært marked i 1993, men efterhånden som projektet nærmer sig sin planlagte afslutning (1998), er det allerede blevet udvidet med et distributionsnet, der dækker - og rækker ud over -hele Oblast-egnen. Engrosmarkedet vil eventuelt kunne danne model for en landsdækkende ordning. Pilot projekterne om «mønstergårde» i Chelyabinsk har været meget populært blandt egnens landmænd og myndighe der (den lokale «egnsrådsformand» har f. eks. udvist et stærkt personligt engagement). Initiativet nyder stadig stor interesse gennem programmer til formidling af viden om, hvordan vestlige produktionsmetoder lader sig overføre. Et projekt i Novosibirsk, som fik en hård start i 1993, har nu udviklet sig til en stærk støtte for bl. a. sektoren for markedsføring af mejeri-, frugt- og grøntsagsprodukter, og det har bevirket, at man fra lokal side nu opfordrer til at fortsætte arbejdet. Endvidere har et projekt om afgrø deovervågning og -assistance, som realiseres på nationalt plan i samarbejde med det føderale landbrugsministerium, banet nye veje for Rusland. Projektet har for første gang muliggjort en samlet afgrødeovervågning og forudsigel se af, hvilke kornsorter, der er mest rentable. Tacis har lagt grunden til nogle af de teknologiske forbedringer ved blandt andet at overføre EU's satellit-overvågningssystem, «Mars». Projektet i Krasnodar om forædling af land brugsprodukter har dannet skole for firmaer af alle størrel ser, som har fået rådgivning om ledelse, materiel, finansiel styring, personaleadministration og omstrukturering. 25 Tadsjikistan Tacis-programmet har fungeret i Tadsjikistan siden august 1995. Det første forsøg på at starte programmet blev afbrudt, da borgerkrigen brød ud i 1992. Krigens konse kvenser har vedvarende plaget landet i form af bortførel ser, mord og almindelig lovløshed. I februar 1997 måtte alle Tacis-eksperter evakueres fra Tadsjikistan som følge af en række bortførelser af bl. a. FN-personale. Efter en bedring i situationen vendte Tacis i april tilbage til landet, men det blev en kort fornøjelse. I november blev projektlederen fra koordinationsafdelin- gen og hans hustru under pistoltrussel bortført fra deres hjem i Dushanbe. Hustruen led senere en tragisk død under forsøget på at befri hende. Denne tragedie viste, at forholdene i landet ikke tillod de tekniske eksperter at arbejde sikkert, og gennemførelsen af Tacis-programmet blev stillet i bero. EU slutter stadig op om den FN-støttede fredsproces i Tadsjikistan, og Kommissionens afdeling for humanitær bistand, ECHO, har fortsat sit virke i landet. De politiske afstemningsvalg, som nu ifølge planen skal finde sted i foråret 1999, vil kunne få stor indflydelse på landets fremtid. Før Tacis-aktiviteteme blev indstillet, var der indgået afta le om et vejledende program for perioden 1996-99, og handlingsprogrammet for 1996/97 var klar. På det tids punkt, hvor programmet blev stillet i bero, var der allere de lagt meget arbejde i at afstikke de nærmere retningslinjer for projektet. Da programmet blev indstillet, var man i henhold til hand lingsprogrammerne for 1994 og -95 i færd med at gen «AJ8 iZJUÆl l,Tr>-l1,J^-. -ll0|| S - ;^ T0HMKMCTOH-TAD2IKISTAN nemføre projekter inden for sektorerne landbrug, energi og menneskelige ressourcer. Tadsjikistan har også delta get i en række vigtige, mellemstatslige programmer som f. eks. Traceca, og landet udviklede på vellykket vis sin deltagelse i facilitetsprogrammer såsom LIEN. Afdelingen for politisk rådgivning i Landbrugsministeriet er begyndt at gøre fremskridt med indførelsen af refor mer inden for sektoren og med uddannelsen af nye mel lemledere til ministeriet. Inden for energisektoren har man for nylig taget fat på en investeringsplan for det store vandkraftværk ved Sangudinsk. Det meget vellykkede projekt, RARP-2, har betydet store investeringer i genopbygning af vandingsanlæg over hele landet ved hjælp af counterpart-midler (fødevarehjælp omsat i penge). En nyskabende metode til finansiering af NGO-projekter inden for landbruget gav lånemuligheder af vital betydning for småbrug. Et projekt om menneskelige ressourcer støttede det øko nomiske fakultet ved Tajik-statsuniversitetet i Dushanbe, som herved kunne udarbejde nye læseplaner og efterud danne sine lærere i tidssvarende studieforløb. I Khodjand, der ligger i landets nordlige del, blev der gennem et pro jekt ved byens Center for Iværksætterinitiativ og Ledelse skabt basis for at udbyde MBA-lignende uddannelser (Masters of Business Administration). Takket være de to projekter blev der skaffet hårdt tiltrængte computere til begge institutioner, og på studierejser til Europa blev der formidlet kontakter til vestlige kolleger og nye informati onskilder. Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,68 1 0 0 0 1,75 0,95 0 0 0 0,32 0,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3,43 1,95 0 0 0 0,62 26 TURKMENISTAN »&?'• Turkmenistan Allerførst på året blev forbindelserne mellem EU og Turk menistan på ny intensiveret. Den 20. januar 1997 vedtog Rådet at lade Kommissionen indlede forhandlinger om en Aftale om Partnerskab og Samarbejde (APS) med Turk menistan, hvilket skete på behørig vis senere på året. Ligesom i de øvrige centralasiatiske partnerlande foku serer Tacis-programmet også i Turkmenistan på at afstik ke strategiske prioriteringer, der styrker APS'ens målsætninger, nemlig at styrke selvforsyningen mht. føde varer og energi samt at fremme opbygningen af infra strukturer og institutioner, der kan sikre landets videre udvikling i retning af markedsøkonomi og en status som fuldgyldig og uafhængig stat. Omstrukturering af landbrug Ligesom i de tidligere år er der også i 1997 lagt stor vægt på landbrugsreformer med henblik på at få høstudbyttet og fødevareproduktion op på et passende niveau for et land, hvor en så stor del af jorden anvendes til bomulds- dyrkning. Projekterne har drejet sig om at effektivisere land- og vandudnyttelsen, og der er gennemført pilot projekter for at demonstrere, hvordan husdyr- og mark brug kan gøres økonomisk bæredygtigt. Tacis har medvirket til forandringer, som vil få en reel indflydelse på privatiseringen af landbruget og dets fødevareindustri. Derved vil levnedsmiddelbranchens udkomme og incita ment blive påvirket af markedskræfterne i stedet for en central, statsstyring af planlægning, markedsføring og distribution. For at skabe mere indhold i de reformer, der langsomt finder sted, har Tacis arbejdet for at give enkeltpersoner, virksomheder og embedsmænd mulighed for at få en større indsigt i moderne ledelsesteknikker og for at stu dere vestlige metoder og knytte kontakter med potentielle investorer. Udnyttelse af naturressourcer Ud over landbruget har en af grundpillerne i den turk- menske økonomi bestået i udvinding af naturgas - en res source, der tiltrækker en naturlig, international interesse. Sektoren er dog endnu ikke intensivt udnyttet, fordi de hidtidige aftagere enten ikke længere har behov for forsy ning eller ikke længere kan betale. Dertil kommer de ringe faciliteter til gastransport ud af landet. En udvikling af sek toren kræver storstilede udenlandske investeringer for at nå ud til alternative afsætningsmarkeder, og de turmen- ske myndigheder er uerfarne i forhandling af den type kon trakter, der nu skal indgås med internationale investorer. Tacis har derfor oprettet et projekt, der skal hjælpe olie- og gasministeriet med at sikre landet den fornødne kapa citet til at overvåge og styre kulbrintestrømmene samt til at forhandle kontrakter på et fuldt informeret grundlag og med den fornødne baggrundsviden. Stimulering af økonomisk vækst Tacis arbejder for, at staten efterhånden skal kunne ind tage en ny rolle i landets erhvervsliv. Den statsejede sektor tegner sig stadig for over 90 procent af bruttona- Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 0 0 0 0,57 1,05 Landbrug 0,88 3,68 Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0 0 0 0 0 1 0 2,5 0 0 I alt 0,88 8,8 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 1,8 1,8 3,6 1,68 0 0 0 0 0 0 0 0 0,8 0,32 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,9 0 6,27 3,85 3,7 13,54 3 0 1,10 0 0,8 4 0 3,6 0 1,92 11,5 33,18 27 projektet i slutningen af 1997. Derved opstod der et øko nomisk «hul», som centrets begrænsede indtægt fra pri vat konsultation vanskeligt kan udfylde, indtil et nyt Tacis-projekt er parat. Selv et treårigt projekt af høj kva litet kan altså have reelle problemer med at blive økono misk bæredygtigt. Årsagen er, at vilkårene for et SMV-udviklingsprojekt i dag er meget vanskelige, selv med hensyn til at dække de mest basale behov såsom egnede lokaler og et tilstrækkeligt klientgrundlag. Infrastruktur Tacis ydede i 1997 ekspertbistand for en værdi af 750. 000 ECU til forundersøgelser og projektering af to motorveje i Turkmenistan forud for bevillingen af et lån på 80 millioner dollars fra Den Europæiske Bank for Genop bygning og Udvikling (EBRD). Til projektering og forbere delse af færgeterminalen i Turkmenbashi Havn bidrog EU-kassen med 1,5 millioner ECU, hvorefter der blev ydet et EBRD-lån på 50 millioner dollars. *s*6rv 'i: Mtt*** *•<«. Tacis medvirker til at udvikle Turkmenistans kapacitet for at overvåge og kontrollere flowet af olie og olieprodukter tionalproduktet, og vækstincitamenterne er beskedne, hvilket hverken har opmuntret udenlandske investorer eller skabt nogen stor investeringskapacitet inden for landets grænser. Den private sektor er i vækst, men adgangen til attraktive afsætningsmarkeder, tilskud og lånemuligheder lader stadig tilbage at ønske. Tacis har derfor samarbej det med Departementet for statsejendom og privatise ring under Økonomi- og Finansministeriet (der har ansvaret for privatiseringen) og støttet de begrænsede personale- og institutionsressourcer med både den poli tiske og den praktiske side af privatiseringen. Tacis hjæl per også med at udarbejde skatteopkrævningssystemer, som er mere effektive og velegnede til markedsøkonomi en, samt med at få uddannet bankpersonale. Fra et «SMV-center» er der med succes blevet ydet rådgivning til små og mellemstore virksomheder i den nye private sektor, men finansieringen ophørte samtidig med 28 Ukraine I løbet af 1997 begyndte forberedelserne til Aftalen om Partnerskab og Samarbejde (APS), som forventes at træde i kraft i marts 1998. Ukraine er først det andet NUS-land, der har nået dette stadium i sine forbindelser med EU. Herved indledes der et nyt, historisk kapitel i samarbejdet samt nye muligheder for at uddybe og udvi de de gensidige relationer. Der blev i årets løb plejet flere kontakter på topplan mel lem EU og Ukraine. Under disse møder blev der lagt vægt på den stabile fremgang med hensyn til de demokratiske reformer. Der blev imidlertid udtrykt tvivl, hvad angår gen nemførelsen af nogle afgørende strukturreformer, hvor ved man risikerer, at den makroøkonomiske stabilisering, som allerede er ved at være opnået, sættes over styr. Fokus på energi Vedvarende reformer på energiområdet er et af hoved målene i Ukraine. En stabil energiforsyning er da også en bred målsætning for andre Tacis-projekter i Ukraine. Disse omfattede i 1997 udviklingshjælp og -procedurer til udskrivning og opkrævning af regninger på energiforbrug. Der er nu ved at blive igangsat et pilotprojekt med et automatisk system på et lokalt el-værk. Imidlertid er Tacis' oprindelige energispareprogrammer i Ukraine nu begyndt at give bonus. Det har resulteret i et statsligt udvalg om bevarelse af energikilder samt lovgivning og programmer om energibesparelse. Tacis støtter fortsat målretningen og gennemførelsen af energispare- programmerne. I mellemtiden fortsætter de kurser i energiforvaltning, som Tacis har oprettet i Kiev. Kursuscentret forsyner industri- og byggerisektoren med kvalificerede ledere, hvis evner er stadig mere tiltrængt i en række Tacis-lande, efterhånden som knappe ressourcer gør det nødvendigt at forlange realistiske priser for energi. Tacis-støtten ophørte i 1997, men Kiev-centret er blevet en model for andre partner lande. Ukraines næsten fuldstændige afhængighed af importeret energi er nemlig ikke utypisk for situationen i eks-Sovjetunionen som helhed. Man har generelt ikke været vant til at tænke energirigtigt under hverken pro jektering eller anvendelse af bygninger, anlæg og frem stillingsprocesser. Kiev-centret videreformidler viden om energiforvaltning fra EU til lokale uddannelsesinstitutioner og virksomhe der samt til organisationer med ansvar for energiforsy ning, og der tages højde for de stedlige behov. Kurserne er udarbejdet efter en vurdering af uddannelsesbehovene i fællesskab med egnens statslige og private virksomhe der og de offentlige myndigheder. Selve centret, der lig lokalt i en universitetsby ved Kiev, er et ger mønstereksempel, ikke alene på moderne uddannelses faciliteter, men også for en energirigtig bygningskon struktion med avanceret opvarmnings- og isolationsteknik og vandbesparende sanitetsinstallationer. Som direkte udløbere af projektet har det ansvarlige ministerium pål agt den ukrainske industrisektor at ansætte fuldt uddan nede «energiforvaltere», og Undervisnings- og Forskningsministeriet har i samarbejde med den statslige Komité for Energibesparelse afstukket rammer for uddan nelsen i energiforvaltning. Kiev-centret har medvirket til at gøre vedvarende efteruddannelse til et mindre ukendt fænomen i Tacis-landene. Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 3,54 1,7 4,65 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 16,8 0 12,36 20,5 4,3 37,5 10,7 37,5 1,5 100,54 10,25 16,05 72,16 Landbrug 7,67 12,31 10,54 Energi Transport 6,2 4,89 Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 0 0 0 8,08 7,26 0 0,83 0 7,36 5,4 0 0,55 3,82 3,22 15 5 0 0 0 4 6,9 0 0 0 1,7 6,4 lait 28,65 48,28 43,25 50,5 72,5 7,8 0 6,3 0 2,5 36,31 1,5 7,5 2 41,02 40,38 32,37 11,15 9,25 20,4 0 3 76 0 18,7 1,38 33,62 59 378,18 29 ' T^SJ Kiev-centret, der udbyder kurser i energiforvaltning, råder over en model til demonstration af energivenlig bygningskonstruktion. Her opvarmningsteknik r det miljørigtig Udfordringer efter økonomisk omstrukturering Tacis forsøger på flere måder at tackle de økonomisk betingede udfordringer. For at mindske belastningen af Ukraines socialvæsen som følge af en vedvarende øko nomisk krise har Tacis aktivt bidraget til at reformere lan dets velfærdspolitikker og til at målrette bistanden. Tacis støtter omstruktureringen af stålindustrien (med deraf føl gende omfordeling af arbejdskraften) via et forsøgspro jekt fordelt på tre virksomheder. Et nyt projekt, som blev startet i 1997, sigter på at udbrede initiativet over hele sektoren og på at indføre nye metoder til personalesty ring, kvalitetskontrol og markedsudvikling. Tacis-bistanden til økonomiske reformer sigter imidlertid ikke kun på at afbøde virkningerne af nedlagte arbejds pladser. Tacis har i Ukraine oprettet et net af «post-pri- vatiseringscentre» i Kiev, Kharkiv og Lviv samt udviklingsagenturer for mindre virksomheder i Kiev og Sebastopol, hvorfra der er ydet praktisk bistand og rådgivning til omstrukturering af nye, private virksomhe der. Centret i Kiev har opnået stor indflydelse som rådgi ver for regeringen angående politikken for mindre virksomheder. Tacis vil bidrage med knowhow om opret telse af «mikro-lånefaciliteter» til små virksomheder gen nem EBRD. Samtidig støtter Tacis sektoren for finansielle tjenesteydelser, navnlig gennem indførelse af internatio nale normer for bogholderi i kommercielle banker. Dette har allerede gjort de finansielle oplysninger mere gen nemskuelige for bankernes kunder. Initiativet vil blive fulgt op med yderligere aktiviteter til forbedring af de største handelsbankers interne styring og ledelsesinformation. Der er også indledt andre Tacis-projekter med henblik på at øge værdipapirmarkedernes gennemskuelighed og pålidelighed. Tacis slutter op om regeringens bestræbel ser på at overføre en stor del af landets produktion til den private sektor og fortsætter projekterne om yderligere pri vatisering af de største og mest attraktive virksomheder. Landbrugsstøtte Ukraines store landbrugssektor, der blandt sine fordele har den berømte, frugtbare «sortjord», har også lidt under omstillingsprocessen. Det gælder især den ikke-reforme- rede del af fødevareindustrien, hvis produkter har svært ved at konkurrere med importerede varer. De 35. 000 pri- 30 Det andet projekt, der foregår i Lugansk i kulmineregionen Donbass, sigter på at mildne de sociale konsekvenser af kulsektorens omstrukturering. Gennem en række for skellige praktiske tiltag - herunder erhvervsfaglig uddan nelse, SMV-støtte, erhvervspraktikordninger og direkte investeringsstøtte fra udlandet - vil dette projekt gavne regionens genopbygning og skabelsen af nye job. Udvikling af turismen En del af Tacis-indsatsen har drejet sig om at afdække nogle af landets virkelige potentialer. Et praktisk demon strationsprojekt til fremme af turismen i Krim - et traditio nelt rekreativt område, der i dag leverer 25 procent af regionens BNP-andel - medvirker til opbygningen af et turisme-udviklingsagentur med et stærkt islæt af privat iværksætterinitiativ til supplement af de statsdrevne instanser. Dette er Tacis' første, vidtspændende turisme projekt (som officielt blev påbegyndt i begyndelsen af 1998). Det nye udviklingsagentur er knyttet til de kom munale myndigheder i Krim og til det lokale turismeer hverv. Her havde Tacis i forvejen ydet indirekte hjælp til at få oprettet en sammenslutning, der skulle tjene som fæl les talerør for turismesektorens private erhvervsdrivende over for myndighederne. Projektet omfatter reformer på institutionsplan, strategisk rådgivning, fremhjælpning af mindre virksomheder, PR-arbejde over for udenlandske rejsearrangører og hjælp til at udvikle strategier til udvik ling af turismen. vatiserede smålandbrug er, hvis de skal kunne udnytte deres fulde potentiale, nødt til at samle en stor del af deres ressourcer i producent- og markedsføringskoope- rativer. Det lod sig juridisk ikke gøre før 1997, men Tacis' arbejde på dette felt har været medvirkende til, at der sid ste år blev vedtaget en ny lovgivning om andelsselska ber. Ikke alene er sådanne fællesvirksomheder nu blevet tilladt, men skånes også for den dobbeltbeskatning, de ellers kunne være blevet udsat for. Tacis har fulgt tiltaget op med et indledende projekt, der skal skabe en «bottom- up» vækst af regionale- og nationale repræsentations- og støttestrukturer, som kan fremme landbrugets produkti vitet og privatiseringsprocessen som helhed. Støtte til uddannelse og beskæftigelse Undervisning og lederuddannelse har traditionelt været højt prioriteret i Ukraine. Gennem et vigtigt projekt til støt te af Management-instituttet i Lviv er der indledt en ind fremragende sats for at gøre dette til det mest handelsakademi i det vestlige Ukraine - en egn med lovende fremtidsudsigter. Et andet projekt i nær tilknyt ning til ovennævnte handlede om den officielle anerken delse af højere læreanstalter, navnlig inden for økonomi og virksomhedsledelse. Tacis' boligreformprojekt har fokuseret på bank- og kre- ditforeningsbelåning af boliger. Hvad angår reformerne inden for den offentlige forvaltning, har Tacis spillet en vigtig rolle for uddannelsen af embedsmænd. Gennem et nyt projekt, der blev indledt i 1997, vil Generaldirektora tet for Offentlige Tjenester modtage støtte til at udvikle en omfattende politik for embedsmændenes grund- og efteruddannelse. Der vil herunder blive ydet rådgivning om effektiv reorganisering af den offentlige forvaltning, herunder om en eventuel ny lovgivning for sektoren. I 1997 blev der indledt to større tiltag inden for den sociale sektor med henblik på at styrke den nationale beskæftigelsespolitik og træffe aktive arbejdsmarkeds foranstaltninger, der kan bringe så mange af de ledige som muligt i arbejde igen. Med det første af projekterne, som for en stor del drejer sig om det centrale plan i Mini steriet for Arbejdsmarkedspolitik, støttes den fortsatte udvikling af beskæftigelsespolitikken, og det tilstræbes, at den også skal omfatte tiltag som f. eks. efteruddannel se, «jobklubber» og støtte til små og mellemstore virk somheder. Der vil ad samme politiske vej blive gjort en målrettet indsats for at styrke tre regioners offentlige arbejdsformidlingstjenester for at ruste dem bedre til de forudsete, fremtidige ledighedsbølger. * 31 Usbekistan I 1997 har man i Usbekistan fortsat været meget modta gelige over for Tacis' bistand, og der er arbejdet videre med store programmer til fremme af landbrugsreformer, udvikling af banksektoren, ajourføring af kvalifikationerne blandt regeringsembedsmænd (med ansvar for planlæg ning og tiltrækning af udenlandske investeringer) samt energi- og telekommunikationssektorerne. Privatisering og private investeringer Usbekistan har startet et omfattende program, der på basis af kontante tilskud fremmer privatiseringen af mel lemstore virksomheder. Hermed håber regeringen at kunne undgå nogle af nabolandenes fejltagelser, nemlig at finansiere privatiseringen med diverse former for kortfri stede kreditter, som ikke tilfører virksomhederne nogen ny kapital. Tacis har i nært samarbejde med Verdens banken og USAid bidraget til udarbejdelsen af program mets lovgivningsrammer og har formidlet uddannelse af de nye investeringsfondes ledere i relation til virksom hedsstyring. Tacis har arbejdet for at øge den brede befolknings kendskab til fondene og til begrebet «lokal investering». Som resultat heraf er det allerede konstate ret, at fondene er blevet mere kræsne i valget af investo rer og kræver at få reel indflydelse i de firmaer, der investeres i. og regional forvaltning. Tacis slutter op om bevægelser, der arbejder for en styrkelse af det lokale demokrati og lydhørheden over for stedlige behov samt for en rationa lisering af de statslige forvaltningsstrukturer. Derfor dre jede projektet sig på den ene side om at yde det ledende personale hos de lokale myndigheder i Syrdaria Oblast støtte i form af effektivitetskurser og teknisk assistance. Undervisningen, der omfattede fagene økonomisk pro gnose, omkostningsstyring og personaleledelse, blev overvåget af en ekspert, som var udstationeret på stedet i 18 mdr. , assisteret af mere midlertidigt personale. De lokale medarbejdere gennemførte i øvrigt to studierejser til EU-lande. Projektets andet hovedaspekt bestod i at knytte kontakter mellem lokalbefolkningen og de lokale myndigheders personale. I dette øjemed blev der gen nemført to offentlige meningsmålinger, udgivet et lokalt nyhedsbrev og åbnet et informationskontor for at styrke bevidstheden om serviceydelser til den lokale befolkning, såvel som ansvarlighed. Projektet blev indledt i 1995 og afsluttet sidst i 1997, men der bygges videre på resulta terne i et nyt og bredere program, som vil blive gennem ført i 1998 og handler om reformeringen af Usbekistans offentlige sektor som helhed. Der håbes på, at det vel lykkede arbejde vil kunne videreføres under et nyt Tacis- støtteprojekt til fordel for Statsakademiet. Modernisering af lokale forvaltningsmyndigheder Udvikling af virksomhedskultur Oprettelsen af en lærer-/forældreforening ved skolen i Gulistan var blandt biprodukterne af et vellykket Tacis- projekt, der udfordrede de indbyggede vanskeligheder i at ændre holdninger og forbedre metoder inden for statslig Støtten til de små virksomheder blev forstærket via Tacis' vellykkede Center for Erhvervskommunikation, som hjalp i hundredevis af lokale klientvirksomheder og ikke nok med det, for Centret viste sig i sig selv at være et Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it 0 0 1,03 0,4 0,29 0 0 0 0 2,26 3,51 3,05 5,28 1,68 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 3,35 6,8 3,35 2,2 0 0 0 0 0 0 0 0 1,5 1,8 0 0 7,7 6,4 4,5 0 6 1,4 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7,61 22,01 16,03 10,18 1,97 9 1,4 5,3 73,5 lait 1,72 18,78 15 10 28 32 ning, indlogering og telekommunikation langs TRACECA- ruten. De lokale samarbejdspartnere og myndigheder har imidlertid ikke været i stand til at finansiere investeringen i en række strategisk velplacerede, moderne rastepladser. Tacis har derfor afholdt internationale konferencer i Tash kent (og i Ashkabad) for at stimulere udenlandske investo rer, hvilket nu er ved at give udslag i form af konkrete forretningsplaner. Vejarbejde på strækningen Tashkent-Samarkand mønstereksempel på et økonomisk bæredygtigt foreta gende med gode, erhvervsmæssige og øvrige kontakter til EU - navnlig på grund af de lokale medarbejderes dyg tighed. Med god understøtning i form af nye økonomiske styringsmetoder, som blev indført af Tacis, er det lykke des at oparbejde et solidt team, der formår at drive cen tret som en forretning. Blandt de mange andre uddannelsesinitiativer, som Tacis har været med til at for anstalte, er et center til udvikling af kvalifikationer i mar kedsføring. Centret, der ligger i Tashkent, har banet nye veje med en medieafdeling til journalistuddannelse og planlægningshjælp. Herfra stammer bl. a. videoserien «Business Doctors», som Usbekistans præsident har pris belønnet for dens bidrag til udviklingen af en virksom hedskultur i landet. Investering i transport Inden for TRACECA-programmet har Tacis støttet moder niseringen af vejfaciliteterne ved at lave forundersøgelser specielt for Usbekistan og Turkmenistan. Der er konsta teret et klart behov for faciliteter til autoreparation, optank- 33 Mennesker, projekter og politik Menneskene er mørtlen, der holder sammen på Tacis- programmets mursten. En af Tacis' enkle, men vigtige biroller består i at samle folk fra forskellige lande og med forskellige ideer. Udvekslingen af initiativer, erfaringer og kulturpåvirkninger beriger EU's forbindelser med sine part nerlande og disse landes forståelse af Unionen og dens medlemsstater hver især. Land: Rusland Emne: Omskoling af officerer Da Sovjetunionen gik i opløsning, stod den nye stat, Rusland, med et overskud af militært mandskab. Siden da er tusinder af officerer enten blevet afskediget eller har frivilligt forladt militæret. Men de store mængder af fhv. officerer har skabt et nyt problem af format: hvad skal man stille op med alle disse ledige mænd? Det var udgangspunktet, da Nikolai Gorbunov fra den russiske stats tekniske universitet, MATI, sammen med et hold kol leger og med støtte fra Ruslands regering oprettede et «officerscenter» (under det Produktivitetsfremmende Ini tiativprogram) ved statens tidligere luftfartsteknologiske institut i Moskva. «Instituttet beskæftigede sig for første gang med proble met i 1991. Vi fandt pengene og begyndte at omskole afskedigede officerer. Vi gjorde os klart, at Rusland nu befandt sig under nye betingelser og i en ny situation, og at der måtte gøres noget af hensyn til de ledige office rers sociale sikkerhed. En af løsningerne for dem var at læse videre», husker Nikolai Gorbunov. I 1993 blev Tacis for første gang inddraget i Instituttets projekt. «Vi hjalp Tacis-eksperterne med det grundlæggende», fortæller Gorbunov. Der blev bevilget 14,5 millioner ECU til et offi- cer-omskolingsprojekt. Støtten kom fra højeste rege ringsniveau, idet der fra premierministerens kontor blev udstedt et dekret vedrørende projektet. Undervisnings ministeriet, «Den føderale beskæftigelsestjeneste» og For svarsministeriet blev også inddraget for at støtte projektet økonomisk. Vi blev opfordret til på basis af vort institut at oprette 15 regionale centre rundt om i Rusland, og vi skul- Tidligere militærofficerer omskoles til civil beskæftigelse 34 le stå for den praktiske ledelse af programmet. I den første programfase, der blev afviklet i perioden 1994-96, blev der i alt omskolet over 20. 000 officerer i centrene, selv om vi kun havde regnet med 16. 000», oplyser Niko lai Gorbunov. «Tacis' bidrag var helt afgørende. Uddan nelsen af kursusledere foregik i Europa med bistand fra EU, der også betalte for uddannelsen af 400 lærere både fra Moskva og ude fra regionerne. Det lykkedes os at skabe et hold lærere til at lede og efteruddanne office rerne», forklarer Gorbunov og tilføjer: «Vi mener, en af de største fordele ved projektet var, at det gav underviserne, der alle var erfarne forelæsere, lejlighed til at stifte bekendtskab med vestlige projekter og at få en første- håndserfaring med vestlige undervisningsmetoder». Undervisningsforløbet for eks-officererne blev sammen sat i samråd med regionerne, og læseplanerne blev udar bejdet under hensyntagen til både regionerne og kursisternes baggrund. Der blev udvalgt ti specialefag, nemlig produktionsindtjening, små og mellemstore virk somheder, informationsstyring, total kvalitetsstyring, mil jøstyring, forsikring, finansiering og turisme. investeringsstyring, logistik, «En del af programmet handler om at hjælpe eks-office rerne med at finde beskæftigelse efter omskolingskurset, og det er heller ikke let. Vi prøver at lære dem, hvordan man søger job, klarer en jobsamtale og skriver CV. Vi prøver som regel at finde mindst ét jobtilbud til hver kan didat. I dag kommer de fra firmaer, fonde, statslige instan ser og private sammenslutninger for at møde vores kursister med henblik på at tilbyde dem job», fortæller Nikolai Gorbunov. Han undervurderer ikke Tacis' hjælp til officererne med at klare den nye situation. «Der burde være flere af den slags programmer. Tacis gør noget ved problemet og hjælper folk. Programmet har givet vores lærere lejlighed til at se vestlige lande og undervisningsmetoder. Det er et vigtigt bidrag, og det førte endda til uventede resultater, som ikke var tilsigtede, for da lærerne kom hjem fra Europa tog de fat på noget, der ligner en reform af de højere uddannelser. Vores fakulteter og professorater begyndte at ændre orientering. Der blev opfundet nye benævnel ser, og de gamle planøkonomiske termer blev droppet. Vi begyndte at bruge engelske udtryk, som i nogle tilfæl de ikke engang fandtes på russisk - f. eks. 'businessman', 'business plan' og 'privatisation'," beretter Nikolai Gor bunov. Efterhånden som projektet skrider frem, holder lærerne mere sammen, og kursusmaterialerne forbedres. «Vi har skræddersyet materialerne til eks-officerernes behov i praksis. Vi laver rollespil og praktiske øvelser både fra Vesten og fra den russiske hverdag. Computerne bruger vi ikke kun til tekstbehandling, men også til at analysere stoffet og til at lave undervisningsprogrammer til udvidel se af projektet. Tacis har bevilget os yderligere to år og 2 millioner ECU. Antallet af kursuscentre og omfattede regi oner er vokset, og vi har holdt sammen på den oprinde lige medarbejderstab. », konkluderer Nikolai Gorbunov, og de kursister, vi talte med, gav ham ret. Alle syntes at være taknemmelige for at kunne tilegne sig nye færdig heder og skabe sig en ny levevej. Officerernes ægtefæl ler er også inddraget i programmet og er enige i, at det fire måneder lange kursus er en hjælp til at møde udfor dringerne i et Rusland, som med raske og beslutsomme skridt er ved at gå over til markedsøkonomi. Land: Georgien Emne: Aftale om Partnerskab og Samarbejde Georgien har i kraft af sine traditioner, sin kultur og sin folkementalitet altid været europæisk orienteret. Landets deltagelse i den europæiske integrationsproces får sta dig større betydning og slagkraft, Begejstringen for Euro pa er reel og folkelig. Aftalen om Partnerskab og Samarbejde, som blev indgået mellem Georgien og det Europæiske Fællesskab og dets medlemslande i 1996, var en «historisk vigtig begivenhed», hedder det fra rege- ringshold. Aftalen er et redskab til at gennemføre EU-stra- tegien i det sydlige Kaukasus, hvilket indebærer et samarbejde mellem alle lande i regionen. «EU-støtten til Georgien i landets vanskeligste år var at vital betydning for vor unge nation, og det vil befolkningen aldrig glemme», udtaler præsident Edvard Shevardnadze. Aftalen om Partnerskab og Samarbejde er det hidtil ene ste aktstykke, som vort parlament har vedtaget enstem migt. Det er også besluttet, at samtlige nye love i Georgien skal efterprøves i henseende til deres forene lighed med Fællesskab-lovgivningen. De to nævnte afgørelser viser, hvor alvorligt Georgiens politikere tager landets forbindelser med EU. Præsidenten hører blandt de allerivrigste EU-tilhængere, og han ser Tacis-pro- grammet som det vigtigste redskab til at hjælpe Georgi en og til at styrke båndene mellem Georgien og EU. «EU yder i dag en væsentlig bistand til Georgien, men hjælpen har ændret karakter i de senere år, hvor der blevet lagt mere vægt på udviklingsprogrammer. Såvel den tekniske assistance, der er ydet via Tacis, som de igangværende og allerede gennemførte genopbygningsprojekter bety der meget - både for at holde fast i det, der allerede er opnået, og for den fremtidige udvikling», siger præsident Shevardnadze. Præsident Shevardnadze: mellem Georgien og EU» •Tacis er den vigtigste drivkraft i styrkelsen af båndene Som et af de bedste eksempler på samarbejdet mellem Tacis og Georgien nævner præsidenten det europæisk asiatiske transport- og samfærdselsprojekt, TRACECA: «EU-støtten til alle initiativerne under dette projekt bor ger i høj grad for, at det tillægges overordentlig stor betyd ning og vil blive gennemført med succes». Tacis' aktiviteter i Georgien har gennemgående været meget vellykkede og opfattes af mange som et synligt og hånd gribeligt bevis på Europas stærke vilje til at fremme lan dets økonomiske omstilling og dets stræben for at styrke demokratiet og den regionale integration. I en verdens del, hvor freden for væbnede konflikter er skrøbelig, er EU-bistanden desto mere nødvendig og velkommen. «Projekter gennemført af Tacis opnår en særlig status set fra flere synspunkter. Gennemførelsen er først og frem mest med til at bevare og styrke den nuværende stabili tet i de tre sydlige Kaukasus-lande. De projekter, der gennemføres på nationalt plan, er desuden vigtige for regionens øvrige lande. Projektgennemførelsen lægger grunden til et regionalt samarbejde, som igen danner et solidt fundament for en styrkelse af stabiliteten ude i regi onerne», forklarer Shevardnadze. Tacis indledte sine aktiviteter i Georgien i 1992 - et tids punkt af vital betydning for stiftelsen af de institutioner, der skulle sikre en vellykket overgang til markedsøkono mi og et stabilt demokrati. Edvard Shevardnadze mener, at de georgienske samarbejdsorganisationer har under vurderet Tacis-hjælpens betydning. Holdningen har været, at Georgien selv havde et tilstrækkelig stort intellektuelt potentiale. Den økonomiske og humanitære hjælp blev modtaget mere positivt. Resultaterne af den økonomiske og humanitære bistand, som i årenes løb var blevet ydet fra anden side, tydeliggjorde behovet for teknisk assi stance og formålene hermed, nemlig overførsel af knowhow til Georgiens institutioner og uddannelsessek tor. «De georgiensk-europæiske forbindelser er nu kom- 35 met ind i en ny fase, idet både den nydende og den yden de part - henholdsvis Georgien og EU - nu er virkelige partnere», slutter præsident Shevardnadze. Land: Usbekistan Emne: Udvikling af forfatningsretten En af grundstenene i et gryende demokrati - og især i et land, som først nu er ved at opstå som en selvstændig enhed - er etableringen af retssikkerhed. En funktions dygtig forfatning er en vigtig del af grundlaget for et demokrati. Men i lande, hvor der hidtil har været få eller slet ingen civilretlige strukturer, er skabelsen af en forfat ningsret en stor udfordring. I Usbekistan bidrog Tacis til at afhjælpe denne mangel. En ung og entusiastisk advokat fra Athen, Maria-Magda- lini Malorroura, havde de helt rette kvalifikationer, idet hun på samme tid var kyndig i det russiske sprog og specia list i komparativ forfatningsret. M. -M. Malorroura tog til Tashkent for at lede et projekt, der havde til formål at hjælpe usbekerne med at finde ud af, hvilken slags for fatningsret de havde brug for, og hvordan den skulle fun gere. «Projektet bestod af tre seminarer, og det første handlede om forskellige modeller for en forfatningsrets funktion. Vi foretog en komparativ analyse af retssyste merne i USA og Europa. På seminar nummer to så vi nærmere på domstolsadministration og retssager. Det tredje seminar drejede sig om administrationens betyd ning for retssystemets funktion og beskyttelsen af forfat ningssikrede rettigheder», forklarer M. -M. Malorroura. «Med støtte fra Europarådet er vi nu ved at forberede et fjerde seminar i forlængelse af det oprindelige projekt». "Tacis hjalp os med at få udviklet politikken vedrørende forfatningsretten. Vi fik en masse at vide og har nu et ændret syn på forfatnings- og lovgivningsmæssige anlig gender. Vi agter at styrke og forbedre vort system», siger forfatningsdommer Gafur Abdumajidov. «Samarbejdet med Tacis har ændret vort syn på Europa. Tidligere var vi ikke i stand til at diskutere den slags med vore euro pæiske kolleger. Nu kan vi drøfte tingene med eksperter og stille dem spørgsmål. Det er en hel revolution - ja, det er måske nok et stærkt udtryk, men det er faktisk tilfæl det», mener dommer Abdumajidov og fortsætter: «Tacis- programmet retfærdiggør sig selv. Det er et meget nyttigt projekt, især forUsbekistan, hvor vi jo er «begyndere» på dette felt. Seminarerne var meget udbytterige, for vi sav nede viden og erfaringer fra andre lande. Jeg så gerne programmet udvidet yderligere for at tiltrække flere sag kyndige hertil - eller måske for at give os mulighed for at tage på studierejser og arrangere seminarer og arbejds grupper i andre lande». «Vi ville også gerne have Tacis' hjælp til at få oversat nogle af dokumenterne til det usbe- kiske sprog. Måske kan vi fortsætte samarbejdet. Jeg vil selv udgive min egen sammenfattede udlægning af for fatningsrettens aktiviteter, og et helt kapitel bliver forbe holdt en beskrivelse og en evaluering af bistanden fra Tacis», slutter Gafur Abdumajidov. Land: Rusland Emne: Økonomisk forskning Hvorfor skulle Rusland eller Tacis lægge særlig vægt på emnet økonomisk forskning? «Rusland har brug for at udvikle en international og moderne, makroøkonomisk forskningskapacitet» svarer adm. direktør for det «Rus sisk-europæiske Center for Økonomisk Politik», Jan Lun- din. Centret, der blev oprettet med tilskud fra Tacis, er virkeliggørelsen af en vision om, at centret i både Rusland og EU ville kunne blive vidt anerkendt som en bemyndi get informationskilde med rådgivning på højt politisk plan og præg af akademisk udmærkelse. «Flere europæiske økonomer med meget stor erfaring er tilknyttet centret, der fungerer som kontaktled mellem den russiske regering og økonommiljøet. Endnu en vigtig opgave består i at udbrede viden om den russiske øko nomis tilstand. Mediet er en af vores tidsskrifter, «Russi- an Economic Trends». Vi agter desuden at udvide vores udvalg med andre publikationstyper. Aftalen om Partner skab og Samarbejde med Rusland er endnu en årsag til, at centret blev oprettet. Artikel 80 i aftalen handler om at skabe en dialog mellem Rusland og EU omkring økono misk politik. Jeg tror på, at centret også på dette punkt kan spille en aktiv rolle og fremme målet. Jeg kender pro blemerne i både den russiske og den europæiske øko nomi indefra. Jeg tror, vi vil kunne finde et fælles ståsted via centret her», udtaler Jan Lundin. Lundin lægger stor vægt på, at der er tale om en økono misk udveksling og ikke en envejsproces. «Vi kan også lære noget af de russiske erfaringer, idet vi arbejder under omskiftelige økonomiske vilkår og under overholdelse af europæiske normer for økonomisk politik. Et godt eksem pel herpå er Ruslands forholdvis lave ledigheds procent til trods for landets økonomiske krise. Det er værd at lægge mærke til, og vi har da også til hensigt at udforske det punkt nærmere under et kommende seminar om arbejds markedsforhold», tilføjer Jan Lundin. Der eksisterer allerede flere store økonomiske institutter i Moskva og rundt omkring i Rusland. Disse organisatio ner har i flere år været aktive inden for økonomisk forsk ning men blev først i 1991 i stand til at forske i andet end 36 samfunds- og planøkonomi. «Der var meget strenge grænser for, hvilke typer af forskning, vi kunne udføre. Instituttet rådede heller ikke over de vestlige landes moderne makroøkonomiske værktøjer. Man kunne kalde 1990 for «År Nul», hvor de første begyndte at studere moderne økonomisk videnskab og fortsatte med det, ind til de omkring 1995 kom ud med en «kandidateksamen». Hvis de derefter ønskede en PhD-grad, begyndte de i 1996 at tage forskningsundervisning. Det tager yderlige- 'Den russiske økonomi er ikke noget specielt: hvis man trykker for mange pengesedler, fører det til inflation' re fem år, og så er vi fremme ved år 2000. Det tager altså sin tid at udvikle forskningskapacitet. Der findes allerede en base af veluddannede russiske økonomer med en vis erfaring, og der er også nogle fremragende eksempler blandt dem», præciserer Jan Lundin. »Vi har primært brug for at oparbejde en intern kapacitet med økonomiske måleinstrumenter. De russiske økono mer må udstyres med de nødvendige redskaber til at bevi se eller modbevise begrundelser for, at økonomien reagerer på bestemte måder. Vi kan skaffe folk, der for står at bruge værktøjerne, til at samarbejde for dels at for bedre situationen og dels at yde strategisk rådgivning og medvirke til at skabe en international forskningskapacitet. Jeg mener ikke, der er noget enestående ved den russiske økonomi. Den samme regel gælder overalt: hvis man tryk ker for mange pengesedler, fører det til inflation". Jan Lundins job er at lede centret. «Jeg er her for at løse hverdagsopgaver - f. eks. at stå for lønudbetaling og at varetage forbindelsen med de russiske myndigheder. Vi skal koordinere de fem arbejdsgrupper, vi har «arvet»; makroøkonomi, handel, udenlandske investeringer, social- og arbejdsmarkedsforhold samt industripolitik», forklarer Jan Lundin. Tre økonomer fra EU arbejder permanent i cen tret, suppleret af en række specialister udsendt via Moskva. Der er også omkring 25 unge, russiske forskere, der er ved at afslutte deres PhD-eksamen. Ved at arbejde i centret høster de værdifulde erfaringer, inden de skal ud og styre forandringen af Ruslands økonomiske forskning. I mellem tiden stoler Jan Lundin i sit stille sind på, at centret allere de anses for at være en pålidelig forsknings- og rådgivningskilde. «Vi slår ikke meget på tromme for vores kontakter på regeringsplan. Meget af vores rådgivning er nemlig af fortrolig art», siger Jan Lundin og tilføjer: «Vores arbejde består i at skabe bedre dokumentation og forsk ning, at fokusere på de økonomiske hovedspørgsmål og at registrere problemerne». Land: Georgien Emne: Uddannelse af embedsmænd De fleste EU-borgere tager de offentlige embedsmænds samfundsfunktion som en selvfølge. I Georgien, derimod, er deres rolle uklart defineret og forholdsvis ny. Det gamle regimes embedsmænd så det som deres primære opga ve at opfylde målsætningerne i de statslige planer. Med indførelsen af demokrati har embedsmændenes arbejds opgaver og pligter over for både regeringen og befolk ningen ændret sig radikalt, men kun få af dem forstår deres nye rolle - for ikke at tale om markedsøkonomiens kompleksitet. Som hjælp til at få uddannet en ny genera tion af offentlige embedsmænd har Tacis oprettet en skole for offentlig forvaltning. Under ledelse af dekanen ved Fakultetet for Ledelse og Offentlig Forvaltning under Geor giens Tekniske Højskole, George Turkia, er det blevet et af de mest vellykkede Tacis-projekter i landet. "Formålet med at oprette skolen var at skabe radikale for andringer i Georgiens offentlige forvaltning og at gøre embedsmændene fortrolige med hovedmålsætningerne for et demokratisk samfund, der fungerer i en marked søkonomi», forklarer George Turkia og fortsætter: «Tidli gere eksisterede begrebet offentlig forvaltning ikke hos os, og der var ingen rigtige eksperter på området». Der for udvalgte han i samarbejde med Tacis' eksperter et hold specialister. De blev hovedsagelig hentet fra det eksi sterende fakultet. Som forberedelse gennemgik speciali sterne en intensiv, 6 måneder lang efteruddannelse i Tyskland og England. "Så snart, lærerne var uddannet og vi var klar, begyndte vi at afholde korte, intensive kurser for offentlige embeds mænd. Kurserne varer i to, tre eller seks uger», oplyser G. Turkia. Der undervises i ti fag: almen ledelse, marked søkonomi, finansiel styring, informationsteknologi, forfat ningsret, socialsikring, skatteforvaltning, personalestyring, ledelsesservice og diverse specialiserede efteruddannel- 37 seskurser. Ved projektets afslutning i maj 1998 vil i alt 2. 000 offentlige embedsmænd have gennemgået skolens kurser. "Vi er Tacis og EU dybt taknemmelige for den erfarne rådgivning og støtte. Men vi kan ikke fortsætte uden økonomisk hjælp udefra», understreger George Tur- kia. «Det har været et udmærket Tacis-projekt. Tacis-fol- kene indså vigtigheden af at uddanne offentlige embedsmænd, og vi er stolte af det, der er udrettet. Der er stor søgning til kurserne, og regeringen har allerede meddelt sit ønske om at sende embedsmændene på efteruddannelseskurser hvert femte år. Men uden økono misk bistand forsvinder vi», pointerer George Turkia. Kursisterne, hvoriblandt mange ikke er klare over den økonomiske usikkerhed, der truer deres skole, er begejst rede for undervisningen og de færdigheder, de tilegner sig. «Vi havde ikke drømt om, hvor interessante kurserne her ville være», udtaler en af de studerende. «Bare det at lytte og være klar over, at man kan få så meget at vide. jo, vi er yderst tilfredse med undervisningen», lyder det fra en anden. «Uddannelsen har givet os et nyt syn på vores problemer. Hovedmålet har flyttet sig, og mentali teten er forandret. Nu griber vi tingene professionelt an», kommenterer en tredje kursist. «Jeg mærker en stærk motivation hos alle mine kursister. De er meget interes seret i at studere, og det gør det spændende for mig at undervise», bemærker en af lærerne om sin lille gruppe af kursister fra parlamentet, rådhuset og en række ministe rier. George Turkia er på sin side forvisset om, at midler ne nok skal blive fundet, og at «Tacis' fremragende arbejde» vil fortsætte fremover. Land: Georgien Emne: Kreditordninger for landbruget På femte sal i det georgienske landbrugsministeriums imponerende bygning sidder en mand, der ved første øje kast kunne ligne bestyreren af en lokal, engelsk bankfilial. Indtrykket viser sig ved nærmere eftersyn at holde stik. Vi står nemlig over for den erfarne bankmand og kredit specialist for Tacis' Regionale Landbrugsreformprojekt (RARP) i Kaukasus, Peter Shaw. Da han af Tacis blev anmodet om at hjælpe med at oprette en regional kredi tordning for landbruget i Kaukasus, gik han med til at følge projektet i højst to år. Nu, mere end to år senere, er han stadig i Tbilisi, og hans engagement i projektet er ikke blevet mindre. Peter Shaw er overbevist om, at Tacis-projektet har bety det meget for Georgiens landbrug, og at det også begyn der at føre til mærkbare forandringer i Aserbajdsjan, hvor et lignende projekt er under udvikling. «Vi begyndte med counterpart-midler, der oprindelig bestod af fødevare hjælp, men som i dag udbetales i form af kontante mid ler. Fødevarehjælpen blev ydet til Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, og det blev aftalt, hvordan regeringens reservemidler skulle anvendes. Regeringerne i Aserba jdsjan og Georgien indvilgede i, at der via handelsbanker blev oprettet en kreditordning for at støtte landbrugets udvikling. Hovedformålet var at forbedre forarbejdningen af landbrugsprodukter både kvalitets- og kvalitetsmæs sigt, at mindske afhængigheden af fødevarehjælp fra udlandet og at udnytte de private pengeinstitutter som vigtigste finansieringskilde», forklarer Peter Shaw. Startkapitalen var på 8 millioner dollars, og der blev ydet toårige lån. «Bankerne reagerede positivt. Gældsindfriel- sen ligger på 97 procent - et tal, man i enhver vestlig bank ville være lykkelig over - og vores egenkapital er nu oppe på 25 millioner dollars», beretter en stolt Peter Shaw. «Indvirkningen på landbrugets økonomi har været stor. De store lånebeløb har i høj grad hjulpet både landbruget og banksektoren. Udlån til landbruget er forbundet med en høj risiko, hvilket kølner ethvert pengeinstituts inter esse. Vi gjorde rentesatserne fordelagtige for både lån tagerne og investorerne. Vi har otte tilsynsfolk, der hjælper bankerne med målretning, udbetaling og indfri else af kortfristede lån. Vi fungerer som et hovedkontor med afdelinger rundt om i landet. Vi er også med til at efteruddanne bankfolk i risikostyring og etablering af de styringsmekanismer, som kræves for at administrere udlån. Det er en hjælp for bankerne og har også betydet meget for landbrugsøkonomien», fortæller Peter Shaw, Programmet i Georgien har fungeret siden april 1996, altså i godt to år, mens udlånsordningen i Azeri blev ind ført i maj 97. I Georgien blev der især ydet kortfristede lån til landmændene for at fremme hvedeproduktionen, til kornmøllerne for at få kornet malet og til bagerierne for at få melet omsat til brød. Det var et fint kredsløb, som Peter Shaw nu er i færd med at udvide. «Vi skal i gang med at låne penge ud til andre landbrugssektorer som f. eks. te- og vinavlerne. Vi fortsætter med at overvåge, at pengene bruges efter hensigten. Vi er også med til at sikre bankfolkene en bedre uddannelse, og vi instruerer dem i, hvordan man styrer udlånene og sikrer, at de bliver tilbagebetalt. Desuden har vi hjulpet med oprettelsen af fire landbokreditforeninger», oplyser Peter Shaw. "Jeg kan lide projektet, fordi det giver resultater. I natio nalbanken glæder man sig, fordi projektet er med til at styrke banksektoren og giver pengeinstitutterne erfaring. Kommissionen i Bruxelles er også godt tilfreds - det skul le man da tro, siden vi har fået projektet forlænget med et 38 oplivede projektet. Broen kunne færdiggøres for omkring 2 millioner ECU. Ifølge byggeriets rådgivende projektle der, Bartolomeo Marvaldi, gjorde EU en god forretning på grund af de særegne økonomiske omstændigheder i Georgien. «Rundt omkring lå der i forvejen lagre af usæl gelige, formstøbte betonblokke, som vi købte op til spo tpris. Det disponible udstyr på arbejdsstedet rækker til et projekt af denne art og ville koste betydeligt mere i vest lige lande. Men materiellet stod ubrugt, da vi overtog det, og prissætningen foregår stadig på en utidssvarende måde». Arbejdskraften er forholdsvis billig, men antallet af arbejdere er højere end på en tilsvarende, vestlig bygge plads. Der vil i alt blive brugt over 200. 000 mandtimer, og der skal flyttes mere end 130. 000 kubikmeter jord for at færdiggøre broen. Selv om ingen rigtigt tror på, at den nye bro nogensinde vil kunne måle sig med den Røde Bro, har den sikret sig en plads i historien. En gammel romersk tradition blev nemlig overført til Georgien af italieneren Marvaldi, der sørgede for, at der i den ene af broens kæmpemæssige bæresøjler blev anbragt et rør indeholdende konstrukti onstegningerne til den nye bro. Røret blev placeret af førstesekretæren for Europa-Kommissionens delegation i Georgien, Jérôme Cassiers. De lokale georgienere, som har ansvaret for opførelsen af broen, håber på, at den vil stå færdig, inden 1998 er omme. Hvad udretter Tacis så? Tacis' hovedbestanddel er de projekter, som Tacis-pro- grammet helt konkret genemfører. Projektresultaterne er ofte usynlige, for det, der bliver tilbage, når programmet er afsluttet, er en forandret tankegang, en ændret indstil ling, en ny begrebsverden og en anderledes måde at gøre tingene på. Dette er et uundværligt led i overførslen af knowhow. Men der er også de mere håndgribelige resul tater, som vil bestå, såsom kursuscentre, erhvervssam-, arbejde og fysiske strukturer. Det, der står klart, er, at Tacis-projekter har kunnet lave væsentligt om på forhol dene i alle partnerlandene. Opførelsen af den nye «Røde Bro» mellem Georgien og Aserbajdsjan 39 Lån til landmænd under det Regionale Landbrugsreformprojekt søger at forbedre produktionen både kvalitativt og kvantitativt år! Arbejdet handler ikke kun om bankvæsen, men lige så meget om at knytte kontakter og vinde folks tillid. Man må bevæge sig ud over den daglige arbejdsrutine for at få tingene til at lykkes», konkluderer Peter Shaw. Emne: Den Røde Bro Omkring en times kørsel fra Tbilisi ændrer omgivelserne sig markant. Her ser man ingen tovlige bybilister, men i stedet et idyllisk landskab med græssende får og geder - og ind imellem en lastbil. Cirka 800 lastvognstranspor- ter går hver dag frem og tilbage over den gamle Røde Bro. Den nuværende brostruktur blev bygget for over 300 år siden og er opkaldt efter sine murstens mørkrosa farve, der harmonerer med den leragtige jord rundt om. Broen, der ligger på hovedvejen mellem Tbilisi og Baku, indgår i TRACECA-vejkorridoren. Grænsen mellem Georgien og Aserbajdsjan går et eller andet sted midt på broen, men ingen ved helt præcis hvor. Men den maleriske røde bro blev ikke bygget til nutidens trafik og slet ikke til det større antal køretøjer, der vil følge med den tiltagende handelsaktivitet på egnen. Den nye bro, som kun ligger på georgiensk landområde, bliver tosporet med frakørselsveje, såvel til Azeri og den armen ske grænse som til de lokale landsbyer. Byggeriet blev påbegyndt under sovjetstyret men gik sidst i 80'erne i stå, efterhånden som pengene slap op. TRACECA gen Regionale programmer Styrket samvirke mellem de Nye Uafhængige Stater samme folk og projekter også kan få indflydelse på frem tidens politik. Tacis-programmets regionale komponent er beregnet på at opfylde behov, som ikke kan dækkes af landepro grammerne alene. I 1997 sås der talrige eksempler på udfordringer, der blev mødt, ikke mindst i kraft af part nerlandenes stærke, indbyrdes støtte af projekter, som blev fundet at være af stor gensidig værdi for alle parter. Tacis stimulerer det regionale samarbejde som et middel til fremme af fred, stabilitet, sikkerhed og velstand. Sam arbejdet regionerne imellem er en potentielt stærk ingre diens i arbejdet for at undgå og endda afværge de spændinger, der stadig truer stabiliteten. Når ministre og højtstående embedsmænd fra forskellige lande - under tiden af stærkt divergerende observans - med opbakning fra Tacis kan samarbejde om praktiske problemer af fæl les interesse, forøges chancerne for, at der også kan knyt tes stærke bånd på det politiske plan. F. eks. har Aserbajdsjan og Turkmenistan skrinlagt deres uenighed om territorialrettighederne i Det Kaspiske Hav og drøfter i stedet de driftsmæssige aspekter omkring olieudvinding og -overførsel inden for rammerne af Tacis' INOGATE- program. Det mellemstatslige samarbejde er også nøglen til at frem me opfyldelsen af nogle af EU- og partnerlandenes hovedambitioner, ikke mindst mht. transport, overførsel af kulbrinteressourcer og miljøbeskyttelse. Det mellem statslige samarbejde får ikke alene folk og projekter til at samarbejde i tråd med de vedtagne politikker. Samtidig skabes der nemlig meget realistiske muligheder for, at de INOGATE (mellemstatslig olie og gas til Europa) I olie- og gasforsyningsprogrammet, INOGATE, som dri ves af Tacis, samarbejdes der om en nær sammenknyt ning af flere partnerlandes energieksport. Der blev i 1997 konstateret flere vellykkede resultater af indsatsen og ikke mindst de projekter, der resulterede i den første oliestrøm fra Kasakhstan til Sortehavet. Formålet med INOGATE er at støtte bestræbelserne på at genopbygge, rationalise re og modernisere de nationale systemer til gasoverførsel og forsyning med olie- og raffinaderiprodukter samt at vurdere de eventuelle, alternative muligheder for trans port af kulbrinte fra de kaspiske og centralasiatiske regioner til europæiske og øvrige vestlige afsætnings markeder. INOGATE sigter på at fremlægge et antal storstilede for slag, som vil kunne bankfinansieres og derved muliggøre de investeringer, som kræves for at få oprettet stikled ninger til de eksisterende rørledningsnetværk. INOGATE's bidrag har bestået i at organisere inspektioner af de eksi sterende distributionsnet, at vurdere gennemførligheden af infrastrukturprojekterne, at yde assistance omkring de kontraktmæssige forhold og - for første gang i 1997 - at investere i mindre restaureringsprojekter i de vigtige græn seegne, som rummer risici mht. menneskelig sundhed, miljø og forsyningssikkerhed. INOGATE har i løbet af 1997 fået så megen vind i sejlene, at det har været med til at overvinde problemer af natio- Midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU)"* Nuklear sikkerhed og miljø Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 36,27 7,6 60 4 100 15 67,5 5 70,5 0 98,5 0 88,5 1,5 521,27 33,1 44,85 21' 20* 23 Landbrug Energi Transport Politisk rådgivning og SPP'er Telekommunikation Andre aktiviteter 5,79 6,7 4,78 0 0 0 3,8 1,5 9 8,5 1 0,83 0 5 14 8 1 8 2 3 7 20,5 0 6,5 10,5 3,5 8,5 0 2,5 6 1,5 13,5 34,5 0 0 4 0 17,5 10 0 0,5 13 112,85 23,59 50,7 87,78 37 5 38,33 Omfatter det mellemstatslige og det grænseoverskridende program samt programmet om nuklear sikkerhed * Omfatter midler til Tempus-programmet lait 105,99 88,63 172 131,5 124,5 152 135 909,62 40 nal art. Det underliggende ønske om at forhindre konflik ter over ressource- og markedsadgang, har vundet større troværdighed og opbakning. De Tacis-midler, som er anvendt på neutrale undersøgelser, anses for at være alle involverede parters bedste garanti for en ligelig behand ling. Regionens magthavere har via Tacis og INOGATE vist, at de vil og kan samarbejde, og at politisk sam stemmighed er en realistisk mulighed. Endnu et resultat er, at de løfter om milliarder af dollars, som regionen havde modtaget fra andre donatorer og udenlandske investorer, nu er begyndt at blive indfriet i praksis. I dag er mange af verdens førende olieselskaber begyndt at inve stere i udvinding i den kaspiske region. Interessen skyldes tildels, at Tacis og INOGATE har taget fat på det gene relle problem med at få produkterne transporteret ud af regionen. Løsningen består i fælles adgang til rørlednin ger på grundlag af fælles interesser, underbygget af poli tisk stabilitet og et stærkt regionalt samarbejde. Transportnet På transportsiden har TRACECA haft en tilsvarende ind virkning. Det er i løbet af 1997 gået fremad med udvik lingen af en ekstra øst-vestgående rute, der forbinder Europa med Centralasien via Sortehavet, Kaukasus og Det Kaspiske Hav. Dette er den korteste vej og kunne til lige blive den hurtigste og billigste rute fra Centralasien til havne, hvorfra der kan afskibes gods til hele verden. På det tekniske plan gavner TRACECA de fysiske forbin delser - og dermed samhandelen og kommunikationen - mellem landene. Som følge af beslutninger vedtaget i 1997 er der nu ved at blive gennemført projekter for en værdi af 25 millioner ECU, heriblandt restaureringen af et færgeleje med af- og påkørselsrampe i den ukrainske havn, llychevsk, mens der i Poti (Georgien) anlægges en helt ny færgeterminal. Moderniseringen af havnene ved Det Kaspiske Hav og Sortehavet er nemlig nødvendige led i den samlede rute. Ud over de fysiske anlæg opbygger TRACECA også den indbyrdes forståelse deltagerne imellem. Således frem satte præsidenterne Alyev og Shevardnadze fra hhv. Aserbajdsjan og Georgien i september 1997 et fælles til bud om at være værter for en præsidentkonference i Kau kasus først i 1998. Hensigten var at få vedtaget en multilateral, TRACECA-inspireret aftale om jernbane transport. Tacis havde i forvejen afholdt en transportmi nisterkonference i byen Tbilisi i april 1997. Her deltog repræsentanter fra Sortehavslandenes Økonomiske Sam arbejdsområde (BSEC) og fra TRACECA-projektets med virkende NUS-lande. Denne konference førte igen til EU-transportministrenes konference i Helsinki i juni 1997, hvor Sortehavsregionen blev udnævnt til at være en «pan europæisk transportzone», der skulle tjene til udvidelsen af EU's transeuropæiske transportnet (TEN) østpå. TRACECA fungerer desuden som katalysator for støtte fra internationale finansieringsinstitutter og private investo rer, herunder den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), som har bevilget 200 millioner dollars til finansiering af anlægsprojekter i havne og på jernbaner og veje langs ruten, samt Verdensbanken, der har øre mærket 40 millioner dollars til veje i Armenien og Georgi en. Der er også oprettet joint-ventures mellem private investorer i EU og lokale transportvirksomheder. Tacis har ydet ekspertbistand for en værdi af 750. 000 ECU til ana lyser og projektering forud for anlægningen af to motor veje i Turkmenistan, hvorefter der blev bevilget et lån på 80 millioner dollars fra EBRD. Til projektering og forbere delse af færgeterminalen i Turkmenbashi Havn blev der bevilget 1,5 millioner ECU i støtte og derefter et EBRD-lån på 50 millioner dollars. Til modernisering af Armeniens vejnet blev der ydet ekspertbistand for 750. 000 ECU forud for frigivelsen af anden halvdel af et lån fra Ver densbanken og EBRD på i alt 40 millioner dollars. Der er under TRACECA-samarbejdet gjort en stor indsats for at forbedre styringen af alle transportformer i hensigt om såvel at gøre de erhvervsdrivende mere indstillede på at imødekomme udenlandske kunders behov som at styr ke ledernes færdigheder i f. eks. forhåndsvurdering af inve steringsplaner og således sikre det bedst mulige udbytte af de begrænsede pengemidler, der er til rådighed. Der er eksempelvis ingen veletableret tradition for at samarbej de om prisfastsættelsen, som er af stor betydning for at kunne tiltrække nye kunder. Der arbejdes på modeller til regelsæt og aftaledokumenter som hjælp til ajourføring eller supplering af eksisterende transportlovgivning. Mar kedsreguleringen, som hidtil har været gearet til at støtte de statsejede transportvirksomheder, er således ved at blive ændret, så der fremover kan tages højde for både konkurrenceaspektet og overholdelsen af gældende sik kerheds- og driftsstandarder. Samtidig arbejdes der på at fremme det indbyrdes samarbejde mellem TRACECA- landene. TRACECA har hjulpet nationale sammenslut ninger af fragtvognmænd i Georgien, Aserbajdsjan og Kasakhstan med at blive fuldgyldige medlemmer af sek torens internationale forbund, og enkeltvirksomheder i mange lande har fået hjælp til at opnå status af associe rede medlemmer. TRACECA's knowhow-projekter, der blev indledt i 1997, indbefattede forundersøgelser ifm. omstrukturering og 41 Miljøhandlingsprogrammer (National Environmental Acti on Programmes - NEAP) er blevet støttet af Tacis' mel lemstatslige program. Ideer blev til handling i 1997, hvor der blev afsat et budget på 4 millioner ECU til at bringe NEAP'erne op på internationalt niveau. Landets fastboende rådgivere overalt (undtagen i Tads jikistan) er følgelig gået i gang med at rådgive de nationale ministerier og hjælpe planlægningen af NEAP'ernes praktiske gennemførelse. Af andre aktiviteter i 1997 kan nævnes så forskellige tiltag som offentligt bevidstgørel- sesarbejde blandt familier i St. Petersborg, oprettelse af videoteker på skoler og universiteter samt kurser for jour nalister om mediedækning ifm. miljø og energibesparelser. Gennem et forenet TacisVPhare-pilotprojekt under Sor tehavs-miljøprogrammet blev der i marts taget fat på at udvikle fælles planer for miljøstyring i kystegne. Inspireret af et vellykket eksempel i Budapest finansierer Tacis opførelsen af en række miljøcentre i Ukraine, Rusland, Moldova og Georgien. Gennem Tacis' «Regionalhavsprogram» (Regional Seas Programme) blev der i 1997 fortsat ydet støtte til Sorte havs-miljøprogrammet (der arbejdes p. t. på implemente ring af den strategiske handlingsplan for Sortehavet, som sortehavslandenes miljøministre godkendte i Istanbul i oktober 1996) samt programmet for Danube-flodlejet. Tacis har endvidere udviklet et informationssystem til overvågning af landbrugsmiljøet i Centralasien for at kunne lave forudberegninger af regionens høstudbytte. Pilotprojektet omfatter bl. a. en forundersøgelse af, om eller hvordan projektet kan udbredes til andre NUS-lande og Mongoliet. Nuklear sikkerhed Atomkraftsikkerhed er fremdeles et af Tacis-program- mernes højt prioriterede emner. Der lægges især vægt på at yde bistand "ude i marken", at udvikle uafhængige administrative instanser til overførsel af "sikkerhedskul- tur" og implementering af vidtspændende programmer såsom det vedtagne "aftalememorandum for Tjernobyl". Ud over at have opnået den ukrainske regerings tilsagn om, at Tjernobyl-værket bliver lukket senest i år 2000, er Tacis stærkt engageret i arbejdet med at udskifte afskærmningen over den nedsmeltede Reaktor 4 til fordel for en mere miljøsikker konstruktion. Det Europæiske Fæl lesskab yder det største samlede bidrag til projektet, men også de øvrige donatorer slutter bredt op om at bred opbakning videreføre indsatsen. Tacis har leveret rammerne til en løsning på basis af anbe falingerne fra en indledende undersøgelse med evalue- Miljøbevidsthed begynder i en tidlig alder telekommunikation til de centralasiatiske jernbaner, et program til 2,5 millioner ECU om vejvedligeholdelse samt forprojektering af nye terminalfaciliteter til havnene i de georgienske kystbyer Poti og Batumi. Også kædens svage led - grænseovergangen mellem Georgien og Aser bajdsjan - er ved at blive forstærket med opførelse af en ny, TRACECA-finansieret bro og restaurering af den gamle Røde Bro, hvis murede buestruktur stammer fra det 12. århundrede. Der er tale om et etårigt investeringsprojekt, som blev påbegyndt i august 1997. Miljø Til supplering af de store transport- og energiprojekter indeholder Tacis' regionale planlægning et stærkt mil jømæssigt islæt. Der er stadig mange uløste miljøproble mer fra USSR-tiden, og de kræver en fælles indsats, fordi problemerne (med tilhørende risici) overskrider alle stats grænser. Udviklingen og gennemførelsen af de Nationale 42 Retsvæsen og indenrigsforhold Det Europæiske Råd, som blev holdt i Firenze i juni 1996, understregede behovet for at udbygge samarbejdet mel lem EU og de Nye Uafhængige Stater (NUS) omkring rets væsen og indenrigsforhold. Rådet besluttede derfor at åbneTacis-programmet for initiativer i den retning, I over ensstemmelse med de beføjelser, som blev udstedt af Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996, blev der især lagt vægt på at bekæmpe narkohandel i de central asiatiske republikker. Inddragelsen af retsvæsen og inden rigsforhold er starten på en ny type samarbejde. Tiltagene for at bekæmpe korruption er blandt forudsætningerne for at forbedre investeringsklimaet i en række lande. Tacis har allerede tidligere ydet støtte til retslige og indre anliggender i form af kontrol med kapitalbevægelser, told kontrol og diverse grænseoverskridende tiltag, men det var i 1997, at grundlaget for et mere vidtrækkende pro gram blev skabt. I perioden februar-juni 1997 besøgte højt estimerede eksperter - ledsaget af Kommissionen repræsenteret af Tacis - 11 af de Nye Uafhængige Stater for at afdække behovene, pejle interessen på NUS-siden og foreslå konkrete samarbejdsemner såsom gensidig juridisk bistand, samarbejde mellem statslige forvalt- ningskontorer og sikkerhedstjenester, bekæmpelse af kor ruption og ulovlig indvandring samt udvikling og styrkelse af NGO'er (statsuafhængige organisationer). Der er også planlagt indgreb i Kaukasus for at medvirke til afspærring af narkotransportruter, f. eks. ved at styrke kontrollen i lufthavne og havne samt oprettelse af et center til optræning af narkohunde. På budgettet for det mellem statslige program for 1997 er der afsat 3 millioner ECU til et handlingsprogram i NUS og Central- og Østeuropa. I 1997 bidrog EU også til at finansiere styrkelsen af en NGO-baseret «folkevandringsstyrelse» i Kaukasus samt NUS-deltagelsen på konferencen om ulovlig immigration, der blev afholdt i Prag i oktober 1997. Det regionale samarbejdes betydning blev igen i 1997 understreget i kommissionsdokumentet Agenda 2000 om regionalt samarbejde i almindelighed og med Sortehavs- regionen i særdeleshed. Tacis vil fremdeles prioritere støt ten til de regionale og mellemstatslige programmer højt. ring af fem tekniske hovedscenarier og en række alter native muligheder. Hermed vil der kunne skabes basis for en miljøvenlig løsning mht. Tjernobylværkets betonaf skærmning. Undersøgelsens anbefalede handlingsforløb blev under et andet Tacis-projekt gradvis udviklet til den særlige afskærmningsplan (Shelter Implementation Plan - SIP), som G7-landene og Ukraine vedtog i april 1997. I planen blev der indkredset 22 højtprioriterede indsats områder, der skal sikre stabiliteten på kort sigt og sikker heden på længere sigt. Tjernobyl-»Afskæmningsfondet» (Chernobyl Shelter Fund) blev stiftet i slutningen af 1997. Forsamlingen af bidragydere holdt sit første møde i december. Foruden EU har mere end 20 lande allerede givet forhåndstilsagn om at dække 380 millioner dollars ud af den samlede udgift på i alt 750 millioner dollars. Kommissionen har tilbudt at overføre op til 100 millioner dollars til fondet fra Tacis-budgettet, og det første afdrag på 50 millioner ECU skulle falde i 1998. Der blev valgt en fremgangsmåde med flere beslutningsfaser, fordi projek tet krævede hurtige indgreb på en række prioriterede områder. For projekterne i tilknytning til disse områder blev der vedtaget en «fremskyndet udbudsprocedure», som blev indledt i slutningen af 1997. I forbindelse med lukningen af Tjernobyl yder Tacis værkets indehavere og de ukrainske myndigheder for atomkraftforsyning bistand til opførelse af de nødvendige faciliteter på værksarealet ifm. nedlukningen. Der er blevet indledt en intern revisi- onsprocedure med henblik på at foretage en strategisk fintilpasning af programmet. Grænseoverskridende samarbejde Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde (Cross Border Cooperation - CBC) trådte i kraft i 1996. Arbejdet i 1997 bestod især i indledende aktiviteter på grund af de mange involverede parter på regionalt og nati onalt plan. Programmet fremmer samarbejdstiltag på tværs af de Nye Uafhængige Staters vestlige grænser til Europa. Ideen er at støtte bæredygtige projekter, som har en «grænseoverskridende» virkning, som støttes på lokalt eller regionalt plan, og som supplerer andre EU-pro- grammer, især Phare og Interreg. Lokale og regionale myndigheder har udvist en udbredt interesse for pro grammet, der bl. a. omfatter finansiering af en række grænseovergange, heraf tre langs den russisk-finske grænse, samt en række projekter om miljø, rationel ener giudnyttelse og opbygning af regional kapacitet. Hertil kommer lokale, grænseoverskridende tiltag gennem Tacis-programmet for mindre projekter. EU prioriterer pro grammet meget højt, også med henblik på den kom mende unionsudvidelse. 43 Programmer for mindre projekter Tacis har den fornødne kapacitet til at reagere hurtigt på trængende behov. Da Georgien f. eks. udtrykte ønske om rådgivning i forberedelserne af landets tilslutning til Ver denshandelsorganisationen i 1997, var Tacis i stand til at stille med en ekspert i løbet af mindre end to måneder. Den hurtige respons blev formidlet gennem Programmet for Politisk Rådgivning, der indgår i Tacis' programmer om mindre projekter (Small Projet Programmes - SPP). Programmet for Politisk Rådgivning Programmet for Politisk Rådgivning har i årets løb ydet rådgivning på højt niveau om økonomiske politikker ori enteret i retning af reformer og om det lovgivningsmæs sige grundlag herfor i alle partnerlandene på nær Hviderusland og Mongoliet. Der er blevet udsendt eks perter for at hjælpe nationale regeringer og lokale myn digheder, parlamenter, offentlige udvalg, centralbanker og andre, politisk beslutningstagende organer. Denne dis- ponibilitet har stimuleret interessen hos andre donatorer, heriblandt Verdensbanken, som for nylig anbefalede de ukrainske myndigheder til at udnytte dette program til søgningen, da der var brug for en ekspert på transport området ifm. opførelsen af en institutionsbygning for sek toren. Efter succesen i 1997, hvor der i en forsøgsfase blev ydet rådgivning med henblik på Ruslands optagelse i Ver denshandelsorganisationen, blev der ved årets udgang lagt sidste hånd på et komplet program til 1 million ECU. Der vil til formålet blive anvendt 20 russiske eksperter under overvågning af vestlige kolleger. Meningen er, at lignende projekter med tiden også skal dække Ukraine, Kasakhstan, Usbekistan, Georgien, Aserbajdsjan og Moldova. Det er på ukrainsk foranledning allerede planlagt at indvie et kontor for politisk rådgivning. Da konsultatio nen i 1997 blev åbnet endnu inden cementen i kontor bygningen var helt tør, lignede det til tider mere en byggeplads end et center for politisk/strategisk og juri disk rådgivning. Ikke desto blev stedet fra lige fra begyn delsen omgærdet med interesse fra højt niveau, og der er hver anden måned blevet afholdt politiske rådgivnings- møder med deltagelse af parlamentets ordstyrer og præs identens rådgiver. Supplering af helheden Sideløbende med Programmet for Politisk Rådgivning beskæftiger Tacis sig med yderligere otte arbejdsområ der under programmet for mindre projekter, som indtil i 1997 blev kaldt Tacis-»faciliteterne». Disse aktiviteter, der danner en samlet «paraply» for en række værktøjer til planlægningen af programmerne om teknisk bistand, sup plerer de særskilte, større Tacis-projekter. Da tendensen inden for Tacis efterhånden går i retning af færre og større projekter, får SPP'erne tilsvarende større betydning som «den anden side» af Tacis og i nogle hen seender som programmets «menneskelige ansigt». De mindre projekter kan bane vejen for de større, herunder Programmer for mindre projekter (SPP'er) Midler bevilget pr. ar, 1996/97 (mio. ECU) Politisk rådgivning Borger- retssamf. Undervis- ning og uddannelse Erhvervs- stotte Internationale normer og forpligtelser 1 alt Armenien Aserbajdsjan Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Mongoliet Moldova Rusland 1996+97 Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine 1996+97 Usbekistan 1 1 0 1 0,8 0,3 0 1,5 3 0 0,3 1 1,3 I alt 11,2 1 0,5 0 0,3 0,35 0,1 0,5 0,15 2,5 0 0 1 0,5 6,9 1,6 1 0 1 1,90 1,2 1,14 1 17 0 0,8 9 2,5 1,15 0,68 0 0,63 0,65 0,2 0,76 1 22,5 0 0 4,5 0,7 0,6 1,85 0 1,65 1,30 0,5 0,5 1,25 12 0 0 4,9 1 5,35 5,03 0 4,58 5 2,3 2,9 4,9 57 0 1,1 20,4 6 38,14 32,77 25,55 114,56 44 for de pilotprojekter, som gennemføres for at sondere ter rænet, før der foretages større investeringer. SPP'erne kan også udfylde huller, som er konstateret under gen nemførelsen af større projekter, og de kan følge op på værdifulde elementer fra store projekter efter fuldførelsen. Fremme af hurtighed og fleksibilitet De tjenester, der formidles gennem SPP'erne, når hurtigt og effektivt ud til samarbejdspartnerne og med enklere kontraktindgåelses- og udbudsprocedurer, som endda er blevet yderligere rationaliseret i 1997. SPP'erne handler typisk om emner, om hvilke organisationer i partnerlan dene kan fremsætte forslag til konkrete initiativer i min dre målestok. SPP'erne muliggør desuden en højere grad af fleksibili tet. Projekterne er jo kortfristede og sigter ikke på større problemområder, men i højere grad på rådgivning og støt te inden for mere afgrænsede og specifikke felter. Desuden drives SPP'erne af efterspørgslen, idet partner landenes forslag vurderes i forhold til både Tacis-pro- grammets generelle målsætninger og de gældende godkendelseskriterier for SPP'er. Grundideen i SPP-konceptet er, at et projekt får størst indvirkning, hvis dets målsætninger sigter på et præcist behov i partnerlandet, og det er netop, hvad SPP'emes fleksibilitet giver mulighed for. Finansieringsmåden er ændret i siden 1996, idet midlerne ikke længere hentes fra budgettet for Tacis' mellemstatslige program, men fra nationale handlingsprogrammer. Herved opnås en større national indflydelse og et stærkere incitament, når der f. eks. skal sættes beløb på Tacis-støtten til hvert enkelt formål. Forbedring af investeringsklimaet dan dette kan fungere. Det gælder f. eks. de 5 millioner ECU, hvormed Tacis påregner at støtte finansieringen af forundersøgelserne til et miljøprogram, der gennemføres i samarbejde med Verdensbanken. I dette program har parterne lige rettigheder, såvel til at fremsætte forslag og initiativer som til at træffe beslutninger. Verdensbanken er på forhånd velvilligt indstillet over for investering i let- gennemførlige miljøprojekter. Hensigten er at styrke inve steringerne ved hjælp af multiplikatoreffekten fra Tacis' tekniske bistand på dette højt prioriterede domæne. Knytter «græsrodsforbindelser» SPP-projekterne har også et stærkt mellemfolkeligt aspekt, idet de er afhængige af kommunikation og sam arbejde mellem EU og partnerlandenes befolkninger. Ofte er der tale om meget synlige projekter, der udspinder sig blandt individuelle samfundsborgere eller -grupper og i mange tilfælde i en grad, der er helt ude af proportioner med de forholdsvis beskedne pengeinvesteringer. Selv om SPP'erne ganske vist er relativt dyre at administrere, rummer de derfor nyttige muligheder for at opbygge vari ge forbindelser på borgerniveau. De mindre projekter har også den fordel, at de gør det muligt for Tacis' koordina- tionsenheder at opretholde et højt engagementsniveau i et projekt, hvilket ikke altid lader sig gøre med store projek ter, der forvaltes af et overordnet ministerium. I interims- evalueringen af Tacis blev det konkluderet, at SPP'erne, sammenlignet med de meget større Tacis-projekter, havde haft en «tilsvarende eller kraftigere» indvirkning på deres partnerorganisationer». I det følgende har vi sammenfat tet nogle af de vigtigste aspekter ved de øvrige SPP-pro- jekteri 1997. Samarbejde med internationale finansieringsinstitutter Tacis kan i relation til Programmet om mindre projekter (SPP) fungere som en nyttig katalysator for investeringer. Nogle af de seneste udviklingstendenser har vist, hvor I 1997 skete der en ny udvikling i den såkaldte Bangkok facilitet, hvor igennem den Europæiske Bank for Genop bygning og Udvikling (EBRD) tildeles Tacis-midler som Koordinering af donatorer Midler bevilget pr. år 1991-97 (mio. ECU) Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet EBRD-Bangkok-faciliteten Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 l a it 0 5 5 10 8 14,88 15,98 19,69 20 10 20 0 0 20 15 20 17 28 110,55 62 lait 34,88 20,98 24,69 40 43 37 200,55 45 bistand til at tilrettelægge og gennemføre sine projekter. Tacis gennemgår EBRD-forslagene for projekter med til bud om teknisk bistand for at undgå overlapninger og for at sikre, at EBRD-projekterne afspejler EU's overordnede prioriteringer i henseende til NUS. Der er ofret megen tid på styringen i begyndelsen, hvor der har skullet fast lægges regler og procedurer, men nu, hvor bestemmel serne er på plads, fungerer faciliteten effektivt med en betydelig multiplikatoreffekt. For hver million ECU, Tacis donerer, investeres der således hele 10 millioner ECU. Tacis-programmet har været med til at påvise, hvor effek tivt internationale finansieringsinstitutter og Europa-Kom missionen kan samarbejde. Til dette program var der på Tacis-budgettet for 1997 afsat op til 20 millioner ECU. En forenklet menu Som et resultat af det, man kunne betegne som en ny grad af modenhed i Tacis, blev der i 1997 afsluttet nogle programmer, hvilket er udtryk for et vist mål af tillid og sondring samt for evnen til at tilpasse sig skiftende forhold i partnerlandene. Blandt de nu ophørte programmer var Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet om sam finansiering med medlemsstaterne. I dette tilfælde talte forholdene - et kvantitativt og kvalitativt fald i projektfor slagene - til fordel for at afslutte programmet. Det blev besluttet at genbevilge de 8 millioner ECU fra 1997-bud- gettet, idet der stadig var ubrugte midler fra tidligere pro gramperioder. Siden blev det vedtaget at standse programmet helt. Andre tiltag som f. eks. programmet, der skulle stimulere møde- og samarbejdsaktiviteten mel lem handelskamre i EU og NUS, er også indstillet. Hertil kommer, at nogle af programmerne er blevet absorberet i Programmet for Politisk Rådgivning. Som led i den årlige ajourføring af programudbudet ned bragte SPP'erne i 1997 partnerlandenes udvalg fra 14 til 9 programmer. Endvidere har man via SSP'erne styrket den systemati ske, brede informationsformidling til partnerlandene om programmernes indhold og hidtidige resultater. Formålet er at sikre, at små og store projekter fremdeles supplerer hinanden. SPP'ernes aktivitetsrapporter, der indeholder detaljerede oplysninger om deltagerlandenes særskilte programsektioner, vil blive ajourført hvert kvartal og distri bueret inden for Tacis' egne rækker og til partnerlandenes koordinationsafdelinger. Programmet om produktivitet og initiativ Programmet om Produktivitet og Initiativ (Productivity Ini tiative Programme - PIP) giver virksomhedsledere fra part nerlandet lejlighed til at høste erhvervserfaring i EU-lande. Fra oktober 1997 og indtil sommeren 1998 vil der gen nem PIP blive efteruddannet 250 udvalgte unge ledere, der derefter i hold på 30 rejser på 10-ugers praktikop hold i Europa. Det første hold ankommer i januar 1998. Ideen er at ruste deltagerne til at klare forandringerne, når de vender hjem, og at hjælpe virksomheder i EU med at knytte forretningsforbindelser i partnerlandene. Pro grammet er et navne- og indholdsmæssigt modstykke til «Jeltsin-initiativet « fra midt i 1997 om at tilbyde russiske virksomhedsledere efteruddannelse i udlandet. PlP-bud- gettets oprindelige bevilling på 5 millioner ECU blev i årets løb forhøjet med yderligere 10 millioner ECU, hvoraf de 5 millioner var afsat til 1997 og resten til 1998. Europæisk servicenet af sagkyndige seniorer Netværket ESSN (European Senior Service Network) er et tilbud til partnerlandenes virksomheder, som hermed for en lav pris kan trække på erfaring og know-how blandt pensionerede erhvervsledere fra EU-landene. Da arbejds kraften er frivillig, giver ordningen god værdi for pengene og har ført til påviselige resultater. En tysk ekspert råde de f. eks. et traditionelt boligbyggefirma i Georgien til i ste det at opføre bygninger til kontorudlejning i Tbilisi. Ideen bevirkede, at firmaet voksede og kunne udvide sin per sonalestab. En britisk fagmand hjalp ejerne af en russisk hønsefarm, som var blevet lukket med 150 arbejdsløse til følge. Rådgivningen var så vellykket, at virksomheden nu beskæftiger 253 personer og påregner at eksportere 3000 tons kyllinger i 1998. Bistået af en spansk ekspert fik en ukrainsk mineralproducent udviklet teknologi til at udvide sin produktion med dyrefoder, hvorved mange flere kom i arbejde. Joint Venture-programmet I oktober 1997 påbegyndte EVCA (European Venture Capital Association) et nyt projekt i Rusland, Ukraine og Kasakhstan for med finansiering fra investorer i EU at udvikle startkapitalfonde til fordel for mindre virksomheder i de tre lande. Tiltaget indgik i en række projekter, der blev gennemført i tilknytning til Joint Venture-program met. Meningen er at knytte forbindelser mellem virksom heder i henholdsvis EU- og partnerlandene gennem forberedende informationssøgning, indledende kontakt formidling, gennemførlighedsanalyser, overførsel af viden om uddannelse og teknologi samt direkte finansiering og støtte. Programmet, der i forvejen kørte i Rusland (hvor der nu godkendes helt op til ti gennemførlighedsanalyser om måneden), blev i sommeren 1997 udvidet med andre Tacis-lande. 46 LIEN Tempus Uddannelsesprogrammer specielt om AIDS-forebyggel- se i Den Russiske Føderation, forbedret pleje af psykisk handicappede børn gennem en forældreforening i Noviki (Belarus) og faglige kurser for personale, der arbejder med psykisk handicappede børn i den armenske region, Ashtrarak - det er blot nogle eksempler på konkrete resul tater af Tacis' LIEN-program. Formålet er at støtte lokale grupper, som arbejder i partnerlandenes sociale sektor. LIEN, der står for Link Inter European NGOs («Forbindel se mellem europæiske NGO'er»), handler især om at gøre lokalbefolkninger i stand til at tage hånd om deres eget samfunds styring og udvikling. Der fokuseres især på cen trale storbykvarterer og på landdistrikter. NGO'er (statsu- afhængige organisationer) i hhv. EU og NUS samarbejder her om at sikre en bedre social integration af forfordelte og marginaliserede befolkningsgrupper. Programmet omfatter ikke kun sundhedspleje, men også faglig uddan nelse, støtte til ledige (især kvinder) under jobsøgning og tiltag for at højne kvinders status. Modernisering af toldprocedurer - en vigtig forberedelse for kommende medlemmer af Verdenshandelsorganisationen Tempus - den transeuropæiske koordineringsplan for videregående uddannelse - har ført til oprettelsen af en ny «social højskole» ved Mohyla-akademiet i Kiev. Her uddannes lærere og socialrådgivere, og skolen er tillige midtpunkt for et net bestående af syv lignende institutio ner med tilsvarende uddannelsestilbud rundt om i Ukrai ne. I Hviderusland (Belarus) har Tempus moderniseret jurauddannelsen ved Det Europæiske Humanistiske Uni versitet i Minsk, hvor der er indført nye studier i ejen domsret, EU-lovgivning og international privatret. I Kirgistan er der via programmet udarbejdet og iværksat nye økonomistudier (baseret på europæiske normer og tilpasset landets situation) med sigte på at skabe et euro- pæisk-kirgistansk økonomifakultet ved Bishkek Universi tet. Tempus bygger broer mellem højere læreanstalter i hhv. EU og Tacis' partnerlande ifølge en helt bevidst «bot- tom-up» metode. Meningen er, at selvbestaltede univer- i fællesskab skal kunne udbyde sitetskonsortier uddannelser i økonomi, jura, internationale forbindelser, EU-studier, samfundsvidenskab og universitetsledelse. Toldprogrammet EU har i mange år samarbejdet med USSR og senere NUS om toldanliggender, hvilket har udgjort en vigtig del af Tacis' arbejde i 1997. I øst som i vest har man indset fordelene ved at styrke den nationale evne til at sikre sta ten den fastsatte indtægt af varebevægelser over lande grænserne og til at bekæmpe bedrageri, narkohandel og ulovlig transport af radioaktive materialer. Nogle af de igangværende projekter er bilaterale som f. eks. aftalerne mellem toldkontorerne i Vyborg (Rusland) og Lappeen- ranta i Finland om udveksling af knowhow mht. forbed ringer i den grænseoverskridende handels- og passagertrafik. Andre aftaler er multilaterale som f. eks. projektet om «toldregler i øst og vest», hvor Kasakhstan, Kirgistan, Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbe kistan er samlet for at udarbejde toldregler, der harmo lægge nerer med Fællesskabets normer, langsigtede strategier med henblik på en samordnet gen nemførelse og for at sikre landene ekspertbistand på bestemte felter. Der blev sidst i 1996 afholdt en hørings runde med toldmyndighederne i alle Tacis' partnerlande for i fællesskab at opstille prioriteringer for projekterne. for at Statistikprogrammet Tacis' statistiske samarbejde blev i 1993 indledt med til tag, der især drejede sig om programmer for teknisk bistand, og hvis hovedsigte var at knytte gensidige bekendtskaber, at yde en indledende assistance til opret- 47 Ved udgangen af 1997 var der 65 igangværende ven skabsby-projekter, der overvejende handlede om miljø beskyttelse, økonomisk udvikling, socialpolitik og offentlig forvaltning. Nogle af de deltagende byer eller regioner - bl. a Lille og Le Mans i Frankrig, Berlin og Osnabruck i Tyskland samt Mendip i Storbritannien - samarbejder med deres eks-sovjetiske partnerby eller -region om mere end ét projekt. Alt i alt efteruddannes mindst 195 offentlige embeds- og tjenestemænd fra De Nye Uafhængige Sta ter i min. 12 uger, og mindst 65 ansatte fra regionale myn digheder i EU-landene skal tilbringe min. 8 uger i partnerlandet, hvor de skal hjælpe med at gennemføre reformprojekterne. (20 kommunale medarbejdere fra Hil lerød medvirker således aktivt i Darkhan-projektet i Mong oliet). Borgmestre eller folkevalgte politikere fra de berørte byer og regioner deltager også i programmets udvek- slingsbesøg, konferencer og seminarer om emner såsom affaldsstyring, spildevandsbehandling, socialpolitik og offentlig forvaltning. teisen af et nationalt statistisk kontor samt at få iværksat statistiske temaprojekter. I 1997 blev der i EU's og Tacis' statistiske samarbejde fokuseret på nationale prioriterin ger uden at glemme tværnationale initiativer. Der blev lagt særlig vægt på de højest prioriterede områder med udvælgelse af nationale og regionale projekter, idet hen sigten var at opnå håndgribelige resultater (f. eks. blev de første forsøgsundersøgelser i praksis gennemført i perio den). I Rusland, som har et statsfinansieret statistisk sam arbejde, blev der arbejdet med en bred vifte af statistiske emner. Via den ydede bistand til institutionsopbygning har man i alle Tacis-lande fået fastlagt de overordnede målsætninger for omlægningen af de statistiske syste mer, ligesom der er blevet afstukket prioriteringer for det videre, statistiske Tacis-samarbejde på nationalt plan. De fleste af Tacis-landene har vedtaget - eller er i færd med at vedtage - lovgivning vedrørende statistik. Der er indledt nye samarbejdsprojekter om statistik (eksterne handels- statistikker baseret på tolddeklarationer og en kombine ret nomenklatur samt udbredelse af statistiske oplysninger til befolkningen). En aktivitetsklassificering baseret på en officiel russisk oversættelse af NACE er nu ved at blive indført, og i alle Tacis-landene er der oprettet et virksom hedsregister. Man er også i færd med at indføre metoder til indsamling af repræsentativt talmateriale til erhvervs- statistikkerne. Endvidere har et antal arbejdsgrupper udarbejdet forslag til strategiske henstillinger på nøgle områder såsom gennemførelse af statistisk lovgivning, klassificering, informationsteknologi, udbredelse af oplys ninger samt "uformel økonomi. » EU-landenes nationale statistiske institutter er hovedkil den til ekspertise i henseende til overførsel af knowhow til Tacis-landene. Samordningen af aktiviteter og den stra tegiske planlægning sikres via Tacis' styringsudvalg for statistisk samarbejde og i form af seminarer for lederne af Tacis-landenes statistiske tjenester. Venskabsaftaler mellem byer Tacis' venskabsby-program knytter bånd mellem lokale og regionale myndigheder fra henholdsvis EU og De Nye Uafhængige Stater. Herved underbygges udviklingen af demokratiske strukturer og en effektiv offentlig forvaltning på lokalt plan. Udveksling af erfaringer samt viden om god praksis og uddannelse for de lokale myndigheders ledende personale bidrager til den kortsigtede gennem førelse af konkrete reformplaner og fremmer et bære dygtigt samarbejde på længere sigt. Fra at være et pilotprojekt er venskabsby-initiativet blevet opprioriteret og indgår nu som et permanent led i rækken af pro grammer om mindre projekter. 48 Phare og Tacis Demokratiprogram I februar 1997 blev den interne styring af Tacis' Demo kratiprogram sammenlagt med det tilsvarende Phare- program, og betegnelsen er nu Phare/Tacis Demokrati programmet (PTDP). Der var i maj 1997 indkommet 270 forslag, hvoraf der blev udvalgt omkring 45. Hovedpar ten af Tacis-budgettet til dette program er hidtil gået til store projekter i Rusland og Ukraine, hvor man især har lagt vægt på udvikling af NGO'er og derudover på bevid stgørelse, mediemæssig uafhængighed og menneske rettigheder. De fleste af de resterende midler er anvendt til ad hoc-projekter om f. eks. parlamentspraksis, støtte til afholdelse af valg og fremme af retssikkerheden. Mikro- projekterne, der udgjorde en meget beskeden andel af den samlede helhed, kom i Rusland først rigtigt i gang i 1997. Evaluering Behovet for programmet er hævet over enhver tvivl. I en evalueringsrapport, der især handlede om Tacis-arbejdet i Georgien, Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, blev der især peget på behovet for en yderligere styrkelse af demokratiet og borgerretssamfundet i lyset af lokalsam fundenes respekt for lov og orden, politiske partier, NGO'er, medier, menneskerettigheder, minoriteter, lokale og regionale beslutningsmyndigheder og politisk kultur - samt varierende grader af svaghed i det officielle demo krati. Det blev konkluderet, at PTDP «er et værdifuldt pro gram, hvis væsentligste indvirkning består i at skabe en livlig NGO-aktivitet, der «bidrager til demokratiserings processen og danner et bolværk imod en tilbagegang i «Research Center for Human Rights» i Moskva, der falder ind under Phare/Tacis' Demokratiprogram, arbejder ikke mindst for at beskytte børns menneskerettigheder demokratiseringsprocessen, hvilket finder sted i nogle lande, især i Hviderusland og Kasakhstan». Resultaterne af denne evaluering har ført til, at de anvendte priorite ringer og fremgangsmåder er blevet taget op til revision. Investering i mennesker Projektudvælgelsen blev ifølge rapporten betragtet som "velafbalanceret», og programmet burde opfattes som en «investering i mennesker», idet «de formidlede, praktiske kundskaber, kontakter og positive værdier. har en mul tiplikatoreffekt, eftersom de sætter personer i nøgleposi tioner i stand til at udvikle nye ideer og friske perspektiver med sigte på at forbedre borgerretssamfundet". Herved opbygges der «en samfundsmoral i alle disse lande, grup per og enkeltpersoner, hvilket er grundlæggende for opbygningen af en demokratisk, politisk kultur, som arbej der for demokratiske forandringer, og som udgør en slags kontinuerlig folkeoplysning». På baggrund af de fortsatte spændinger og de igang værende eller truende stridigheder i den transkaukasiske region, er der via en række «konflikt-løsningsfremmende» Tacis-projekter under PTDP-programmet blevet arbejdet for NGO-udvikling og tillidsopbygning i Georgiens kon fliktramte zoner. Denne indsats var oprindelig rettet mod ungdommen, men har siden henvendt sig mere til parla mentarikere og økonomer i form af en rapport, som menes at have influeret på den aftale, der i marts 1997 blev undertegnet i Moskva. Gennem PTDP-projekterne formidles bl. a. efteruddannelse af journalister over hele regionen, f. eks. i form af en populært udformet, engelsk sproget medievejledning. Projekternes kontrahenter invi terede i januar det ossetianske «udbryderparlament»s formand på besøg i den nationale hovedstad, Tbilisi, hvil ket muliggjorde et møde med hr. Zhvania og præsident Shevardnadze. Gennem endnu et Tacis-projekt blev der udviklet en flygtningekomité for hele Kaukasus-regionen. Komiteen har med succes samarbejdet om at udøve pres for frigivelsen af krigsfanger og gidsler. In Kasakhstan har det «Centralasiatiske net til fremme af en bæredygtig udvikling» (CASDIN) samarbejdet med Tacis om at støtte andre NGO'er ved at indsamle og videreformidle viden og ved at yde ekspertbistand og for midle kontakter til andre statsuafhængige organisationer samt til regeringen og erhvervslivet. CASDIN udgiver regelmæssigt et nyhedsbrev om bæredygtig udvikling og har i løbet af 1997 opbygget en landsomspændende koa lition af NGO'er. Ad den vej styrkes den ofte mangelfulde uddannelse, ekspertise og erfaring blandt NGO'er, der kæmper i et ikke altid venligt miljø. 49 Økonomiske og driftsmæssige resultater I 1997 nåede Tacis-budgettet op på 486 millioner ECU, som var afsat til overførsel af knowhow til NUS. Som resultat af en opstrammet ledelse og en kortere frist for indgivelse af programforslag nåede Tacis-udvalget at god kende samtlige forslag inden september. Det betyder, at projekterne nu hurtigere bliver ført ud i livet end tidligere. Store fremskridt af pengemidler kontraktbinding De store fremskridt ses allertydeligst af de faktiske, kon traktbundne beløb, som i 1997 tilsammen udgjorde 691 millioner ECU. Det er det højeste tal siden Tacis-pro- grammets begyndelse og en stigning på 52% i forhold til 1996. Det oprindelige mål for 1997 var 540 millioner ECU, som altså blev overgået med 151 millioner ECU eller 28 procent. Endnu en stor landvinding i 1997 var den væsentlige nedskæring af de bortforpligtede men ikke-kontrakt- bundne beløb, nemlig fra 752 millioner ECU i 1996 til 543 millioner ECU - en reduktion på næsten 28 procent i løbet af et enkelt år. Også betalingsevnen fik det bedre i 1997. Der blev i løbet af året udbetalt 405 millioner ECU, dvs. 8 procent mere end de 376 millioner ECU i 1996. Samtidig blev afreg- ningsforsinkelsen nedbragt fra 85 til 56 dage. Styrket programledelse Den direkte årsag til de ledelsesmæssige rationaliserin ger i 1997 var, at der ved udgangen af 1996 blev kon stateret et efterslæb af ikke-bortforpligtede midler svarende til halvandet års budget. Fremskridtene er til dels opnået gennem forbedrede udbuds- og evalue- ringsprocedurer, herunder bedre oplysning om kommende udbud, foreløbig udvælgelse og tildeling af kontrakter. Endvidere indførte Tacis fra begyndelsen af 1997 nye kontraktbestemmelser. De nye regler for afløn ningen af kontraktpersonale i udlandet var med til at afkla re grundlaget for tilbudsevalueringen og bidrog dermed til at stimulere konkurrencen blandt potentielle kontra henter. Der er blevet strammet op på den interne programstyring på alle niveauer, underbygget af bedre edb-anlæg til kon- Midler, der er bortforpligtede, kontraktbundne og betalt 1991-97 (mio. ECU) Betalinger for hvert enkelt budgetår 1991-97 (mio ECU) Forpligtelser* Kontrakter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 396,5 418,9 472,1 469,7 511,2 536 481,7 5,3 203,2 348,7 514,7 527 454,5 691 Betalinger 0,4 32,1 180,3 300,3 374,5 375,8 405 Akkumulerede midler, der er bortforpligtede, kontraktbundne og betalt 1991-97 (mio. ECU) Forpligtelser* Kontrakter Betalinger 1991 1991-92 1991-93 1991-94 1991-95 1991-96 1991-97 396,5 815,4 1 287,5 1 757,2 2 268,4 2 804,4 3 286,1 5,3 208,5 557,2 1 071,9 1 598,9 2 053,4 2 744,4 0,4 32,5 212,8 513,1 887,6 1 263,4 1 668,4 Budget Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i 1997 1991 1992 1995 1994 1993 1996 I alt 1991 0,4 23,4 130,8 114,4 59,8 24,6 7,4 360,8 1992 1993 1994 1995 1996 1997 8,7 33,9 118,5 102,1 82,5 27,4 373,1 15,6 58 109,7 92,3 68 343,6 9,4 76,3 96,3 104,6 286,6 26,6 68,2 124,1 218,9 11,9 60,9 72,8 12,6 12,6 lait 0,4 32,1 180,3 300,3 374,5 375,8 405 1668,4 Akkumulerede kontrakter og betalinger 1991-97 (%) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1,3 25,6 43,3 61 70,5 73,2 83,5 Akkumulerede kontrakte r i % af akkumulerede forpligtelser Akkumulerede 7,5 15,6 38,2 47,9 55,5 61,5 60,8 * Tallene viser de oprindelige bortforpligtelser uden hensyntagen til aftaler, der er annulleret på et senere stadium med deraf følgende fald i de samlede beløb betalinger i % af akku mulerede kontrakter 50 Bortforpligtede Tacis-midler, angivet pr. land 1991-97 (mio. ECU) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait Armenien Aserbajdsjan De Baltiske Stater Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet Rusland Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan Regionale programmer* Koordinering af donatorer** Bistand til implementering af programmer*** Andre aktiviteter**** 2,3 0,4 15 8,92 4,96 7,73 0,7 1,1 0 211,95 0 0,88 28,65 1,72 105,99 0 6,2 0 9,55 12,5 0 14,63 9 20,6 9,23 9 0 111 0 8,8 48,28 18,78 88,63 34,88 17 8 0 9 6 14 10 0 0 160,75 0 0 43,25 0 172 0 8 0 7 8 14 0 10 8 150 4 8 50,5 15 131,5 20,98 24,69 6 6 0 12 6 15 8 9 0 161,19 4 4 72,5 10 124,5 40 14 16 0 0 16 0 0 0 9,5 133 0 0 76 28 152 43 0 0 0 5 0 24 13 18 0 132,9 0 11,5 59 0 135 37 48,85 50,9 15 56,55 49,96 95,33 40,93 47,1 17,5 1060,8 8 33,18 378,18 73,5 909,62 200,55 24,03 11,11 0 0 20,99 10 23 10 37,5 11 34,46 11,87 157,29 42,87 lait 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 481,73 3286,1 Omfatter det mellemstatslige program og programmerne for hhv. nuklear sikkerhed og grænseoverskridende samarbejde (kun 1996-97) * Omfatter EBRD's Bangkok-facilitet, Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet og Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi ** Omfatter koordineringsenheder, information, overvågning og evaluering *** Omfatter Demokratiprogrammet Tacis-midler bevilget pr. sektor 1991-97 (mio. ECU) Nuklear sikkerhed og miljo Omlaegning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse Landbrug Energi Transport Telekommunikation Politisk radgivning og SPP'er Andre aktiviteter* Koordinering af donatorer** Bistand til implementering af programmer*** 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 53 37,5 60 79,64 100 94,46 88 78,66 108 72,4 141,5 55,2 98 60,92 648,5 478,78 103 42,28 79,91 63,55 99,4 55,7 44,75 488,59 79,95 65 49,8 0 0 2,05 0 6,2 60,54 38,96 33,19 6,76 37,8 0,83 34,88 24,03 32,19 38 32,77 6,65 8 48,02 20,98 11,11 41,58 43,7 22,8 4,1 41,08 40,53 24,69 20,99 48,33 42,35 21,1 7,9 0 48,71 40 23 18,5 45,8 43 6,4 61,01 28,39 43 37,5 26,5 43,9 20,7 7,3 55,32 52,88 37 34,46 307,59 317,71 223,36 39,11 203,21 221,51 200,55 157,29 Omfatter Demokratiprogrammet mm * Omfatter Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi, Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet samt EBRD's Bangkok-facilitet ** Omfatter koordineringsenheder, tværfaglig fond, information, overvågning og evaluering I alt 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 481,73 3286,1 51 Bistand til implementering af programmer Midler bevilget pr. år 1991-97 (mio. ECU) Koordineringsenheder Tværfagligt samarbejde Overvågning og evaluering Information og kommunikation 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 0 6,2 0 0 15 0 8 9,03 9,11 9,99 0 0 0 2 0 3 8 10 0* 5 8,5 13,5 8,5 7 7 46,5 12,56 70,39 8,5 6,4 17 23,4 Midlerne til overvågning og evaluering blev i 1995 hentet fra bevillingen til tværfagligt samarbejde lait 6,2 24,03 11,11 20,99 23 37,5 34,46 157,29 gennemførelsen af programmet. Pengene kan nemlig ikke udbetales og det praktiske arbejde ikke komme i gang, før der er skrevet kontrakt. Udbetaling - Det tredje og sidste stadium i finansie- ringsprocessen - udbetalingen - sker portionsvis i løbet af den aftalte kontraktperiode og i takt med færdiggørelsen af hvert programafsnit. Da projekterne kan vare i flere år, fordeles udbetalingerne ofte over et tilsvarende åremål. Af samme grund vil udbetalingerne altid være forsinkede i forhold til de bortforpligtede og kontraktbundne beløb. Af andre årsager kan nævnes, at kontrakterne undertiden ophæves, før de er fuldført, og at diverse reservefonde ikke nødvendigvis skal opbruges helt. trol af projekternes fremskriden, mere personaleuddan nelse (om planlægning, udbud samt procedure- og kon traktmæssige anliggender) og omrokering af medarbejdere for bedre at kunne håndtere spidsbelast ninger, når de opstår. Der blev i 1997 foretaget en klare re arbejdsfordeling for hhv. ledelses- og kontrolpersonale, hvorved den økonomiske styring kommer til at virke som en modvægt for den operationelle styring. Endnu en hindring for en effektiv styring har været de mange - og ofte for små - projekter, som tidligere hobe de sig op. Der er nu taget skridt i retning af at udarbejde færre, men større projekter. Finansieringsprocedure Tacis' programlægningsproces omfatter tre stadier fra det tidspunkt, hvor budgetmyndighederne har godkendt års budgettet og til projekterne iværksættes og pengemid lerne udbetales. Tacis har vedtaget en finansiel styringsprocedure svarende til disse tre stadier. Bortforpligtelse - Der vedtages hvert år et Tacis-bud- get med angivelse af, hvor meget Kommissionen er rede til at bevilge til Tacis-programmet. Derefter udarbejdes de «operationelle programmer» (dvs. handlingsprogrammer ne), og så snart finansieringsforslagene har fået grønt lys fra Tacis-udvalget og er vedtaget af Kommissionen, anses bevillingerne til de pågældende forslag for at være «bort- forpligtede». Tacis skal bortforpligte hele sit årsbudget i løbet af det år, budgettet dækker. Ikke-bortforpligtede bevillinger annulleres. Kontraktbinding - Når bevillingerne er bortforpligtet, afholdes der en udbudsforretning for at få realiseret de aktiviteter, der er foreskrevet i handlingsprogrammerne. Efter en veloverstået udbudsprocedure og kontraktind gåelse anses de tilknyttede pengemidler for at være «kon traktbundne». Kontraktbindingen er det vigtigste led i 52 Tacis-midler bevilget pr. sektor 1991-97 Landbrug Omlægning af statslige virksomheder og udvikling af den private sektor 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1 alt Armenien 0 1,66 Aserbajdsjan 0,4 2,5 De Baltiske 5,95 0 0 0 0 Stater Hviderusland 1,6 2,51 2 (Belarus) 0 0 0 0 Georgien 2,65 1,5 0 1,8 Kasakhstan 2,16 3,06 3,15 3,15 0 0 0 2 0 3 Kirgistan 0 2,71 Moldova 0,97 2,27 Mongoliet 0 0 4 0 0 0 4,7 0 Rusland 50,85 21,49 12,5 16,3 3,7 2,5 0 17 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,4 2,2 3,7 0 1,66 2,9 5,95 Armenien 0,7 3,54 2,3 0 2 Aserbajdsjan De Baltiske Stater 0 0 2,6 0 0 0 8,11 Hviderusland 0,3 7,52 4 5,95 16,92 12,61 14,14 0 (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet 0 0 0 0 0 3,5 0 6,54 6,3 0,82 1,73 0 0 0 0 1,9 1,8 0 5 3,6 6,3 0 0 5 1,9 5,9 0 1,45 1,5 5,7 1,7 0 0 0 0 0 0 14,24 8 0 21,82 4,85 0 13,85 7,2 32,24 0 4,5 0,82 9,18 3,96 0 0 0 2,56 0 1,4 0 10,6 13 141,74 Rusland 27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 31,3 28,77 255,53 Tadsjikistan 0 0 Turkmenistan 0,88 3,68 0 0 1,68 1,75 3,6 1,68 Ukraine 7,67 12,31 10,54 5 4 Usbekistan 1,03 3,05 Regionale 5,79 3,8 0 0 3,35 2,2 2 10,5 0 0 0 6,4 1,5 0 3,7 1,5 0 0 3,43 13,54 41,02 16,03 23,59 programmer Tadsjikistan Turkmenistan 0 0 0 0,57 0 0 Ukraine 1,7 16,8 12,36 Usbekistan 0 2,26 Regionale 7,6 4 0 15 programmer 0 1,8 4,3 3,35 5 0 1 0 0 0 0 2,9 6,27 10,7 10,25 16,05 72,16 2 0 0 0 0 7,61 1,5 33,1 I alt 79,95 60,54 32,19 41,58 48,33 18,5 26,5 307,59 lait 37,5 79,64 94,46 78,66 72,4 55,2 60,92 478,78 Energi Reform af offentlig administration, sociale servicetilbud og uddannelse 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1 alt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt 2,3 3,5 0 Georgien 1,18 1,25 4,1 0 2 0 3,6 2,5 4,8 0 0 0 0 0 3 0 0 Armenien 1,3 Aserbajdsjan De Baltiske Stater 0 3 0 0 0 0 0 Hviderusland 4,1 1,9. 0 (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet 0,4 0,7 0,7 0 0 0 3,2 0 2 0 0 0 2,4 0 0 0 0 0 0 0 0,6 1 Rusland 41,5 16 21,1 19,5 Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan Regionale programmer 0 0 6,2 0,4 6,7 0 1 0 0 1 0 8,08 5,4 15 5,28 1,5 0 5 0 3 7,4 10,9 3 9 6,2 5,3 6,3 4,1 2,7 0 0 0 1,7 1,4 1,5 0 0 0 0 6,3 4,5 0 3 1,95 4 7,5 55,38 0 10,18 0 1,7 1,5 0 18 0,95 0 6,9 0 3,5 Armenien Aserbajdsjan De Baltiske Stater 0 0 0 Hviderusland 0,68 (Belarus) 3 0 1 1,5 1,8 0 0 0 0 0 1,8 0 0 1,8 1,8 Kasakhstan 4,87 1,4 3,15 Kirgistan 0 Moldova 0,13 Mongoliet 0 0 2 0 2,6 0 0 0 1,9 3,8 1,5 1,3 0 0 1,3 2,9 1,6 2 0 2 0 0 0 1,5 0 0 0 2,9 Tadsjikistan Turkmenistan 0 0 0 1,05 0 0 1 1,8 Ukraine 4,65 3 7,36 4 Usbekistan 0 3,51 6,8 1 1 7 4 0 21 20 23 0 0 7,8 7,7 0 0 0 0 0 0 3 4 6,8 6,1 0 1,68 7,03 17,12 8,2 4,25 10,28 0 27 0 0 6,7 247,66 2 3,85 2,5 36,31 0 4 22,01 112,85 13,5 17,5 50,7 Regionale 44,85 0 programmer 11,5 13 140,6 Rusland 46,64 24,57 44 18,85 52,8 33,8 I alt 65 38,96 38 43,7 42,35 45,8 43,9 317,71 I alt 103 42,28 79,91 63,55 99,4 55,7 44,75 488,59 Bemærk: De Baltiske Stater modtog kun støtte i 1991 53 Nuklear sikkerhed og miljø Politisk rådgivning 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt 102,67 Andre aktiviteter Armenien Aserbajdsjan De Baltiske Stater Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet Rusland Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan Regionale programmer Programmer for mindre projekter 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,85 4,4 0 0 0 0 0,7 0 2,75 6,4 5,7 1 0 0 0 2,5 0 3 8,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 1,63 0 0 0 18,95 0 0 0 0 20,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,85 4,4 0 0,7 2,75 8,03 5,7 1 0 18,95 0 2,5 0 3 37 61,01 55,32 116,33 I alt 0 37,8 8 41,08 0 61,01 55,32 203,21 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I alt Armenien Aserbajdsjan 0 0 De Baltiske 2,05 Stater Hviderusland O (Belarus) Georgien O Kasakhstan O Kirgistan O Moldova O Mongoliet O Rusland O Tadsjikistan O Turkmenistan O Ukraine O Usbekistan O 0 0 0 O O O O O O O O O O Regionale O 0,83 programmer 8,8 0 8 0 6 1,4 1 O O 0,7 0 0,7 0,8 1,12 O 0,75 0,64 0,5 3,2 1 1,5 O 10 15 14,79 o o 3,82 0 0,32 0,3 0,8 1,7 1,5 2,5 0,32 6,4 1,8 6 0,5 0,4 0 0,95 3,47 0 0 0 0 10,25 12,57 2,05 O 3,7 0,57 O 7,87 7,92 3,3 2,2 1,3 0,65 2,9 O 1,24 4,23 46,82 O 0,8 0,62 1,92 18,7 33,62 O 13 5,3 34,33 O O O 0,6 2,8 O O 3 2 4 Faciliteter O O O O O 61,01 O 61,01 Koordinering O 34,88 20,98 24,69 40 43 37 200,55 af donatorer* Bistand til 6,2 24,03 11,11 20,99 23 37,5 34,46 157,29 implementering af programmer" Andre aktiviteter*" O 14 10 12 Armenien Kasakhstan 0,3 0 Rusland 12,89 Ukraine 3,54 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5,5 0 0 5 0,3 0 23,39 20,5 37,5 37,5 1,5 100,54 Regionale programmer 36,27 60 100 67,5 70,5 98,5 91,5 524,27 1 alt 53 60 100 88 108 141,5 98 648,5 ransport 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1 alt Armenien Aserbajdsjan De Baltiske Stater 0 0 4 Hviderusland 2,24 (Belarus) Georgien 0,73 Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongoliet 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,3 0 0 0 0 0,6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Rusland 32,87 14,25 13,55 13,9 12,6 8,5 Tadsjikistan Turkmenistan 0 0 0 0 0 0 Ukraine 4,89 7,26 3,22 Usbekistan 0,29 1,68 Regionale 4,78 9 0 14 programmer 0 0 0 0 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,7 0 0 7 0 0 2 0 0 0 4 6,54 0,73 0 1,7 0,6 0 0 0 17,37 1,97 8,5 34,5 10 87,78 I alt 49,8 33,19 32,77 22,8 21,1 43 20,7 223,36 Telekommunikation 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait Armenien Aserbajdsjan De Baltiske Stater Hviderusland (Belarus) Georgien Kasakhstan Kirgistan Moldova Mongolie Rusland Tadsjikistan Turkmenistan 0 0 o o o o o o o 0 0 0 o o O O O O O o o o o o 4,93 5,1 4,1 5,4 0 0 O O O O O O O O O o o 1 O o o o 3 O O O 1,4 O 1 2,8 2,8 O O O 4 O O O O O O O 26,53 O O 1,38 1,4 Ukraine 0,83 0,55 Usbekistan Regionale programmer 0 1 O 1 lait 6,76 6,65 4,1 7,9 6,4 7,3 39,11 54 2,5 O 0,5 5 lait 8,25 59,74 80,11 86,21 111,71 169,9 124,34 640,26 * Omfatter Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi, Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet samt EBRD's Bangkok-facilitet ** Omfatter Koordineringsenheder, Fonden for tværfagligt samarbejde samt information, overvågning og evaluering *** Omfatter Demokratiprogrammet Kronologi 1991-1997 Tacis-programmet begyndte i 1991 som en mekanisme til støtte af omstillingsprocessen i det tidligere Sovjetunio nens 15 lande, nemlig Rusland, Ukraine, Estland, Let land, Litauen, Moldova, Belarus, Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Kasakhstan, Kirgistan, Usbekistan, Turkme nistan og Tadsjikistan. I 1992 overgik de baltiske stater fra Tacis- til Phare-programmet for de central- og østeuro pæiske lande, og i 1993 blev Mongoliet føjet til rækken af lande, der nyder godt af Tacis. Spiren til programmet blev lagt i december 1990 på Det Europæiske Råds topmøde i Rom. Her besluttede medlemsstaterne at støtte de tid ligere sovjetstaters reforminitiativer gennem overførsel af knowhow. Tacis har siden sine første år udviklet sig til et meget målrettet stykke værktøj til formidling af viden, der under bygger de brede EU-politiske målsætninger i en proces præget af dialog med partnerlandene. For at få tingene sat i relief er det værd at bemærke, at der for bare ti år siden kun var afsat en snes af Kommissionens medarbej dere til at dække alle politiske og økonomiske forbindelser med USSR og Kina. Dialogen var begrænset, og partner skaber eller udveksling af ideer og varer var ukendte begreber. Meget af ændret sig i den tid, Tacis har virket. I det følgende er sammenfattet nogle vigtige datoer og årstal i udviklingen af Tacis' og EU's forbindelser med pro grammets partnerlande: 1991 Rådets vedtager forordning 2157/91 med principper for Fællesskabets økonomiske bistand til Tacis-landene under overgangen til markedsøkonomi samt etablering af Kommissionen som ansvarshavende for programmets styring. 1992 Tacis tilpasses under hensyntagen til Sovjetunionens opløsning. En aftale indgås med de 12 Nye Uafhængige Stater, mens De Baltiske Stater overgår til Phare-pro grammet. 1993 Rådets vedtager forordning 2053/93 (ændring af forord ning fra 1991) for at muliggøre en treårig planlægning af de vejledende programmer af hensyn til det «styrkelsen af demokrati» og optagelsen af Mongoliet. 1994 med Rusland, Ukraine og Moldova • Mongoliet bliver medlem af Tacis 1995 Første INOGATE-møde afholdes i Bruxelles med delta gelse af højtstående ministre. Emnet er fælles olie- og gasinteresser i Centralasien • Kommissionen vedtager meddelelser om forbindelser ne mellem EU og hhv. Rusland, Kaukasus og Centrala sien • APS'er undertegnes med Hviderusland, Kasakhstan og Kirgistan • APS-forberedelser med Armenien, Aserbajdsjan og Georgien • APS-forhandlinger indledes med Usbekistan • Parlamentet godkender APS'er med Kirgistan, Moldo va, Rusland og Ukraine • Interimsaftaler indgås med Rusland, Ukraine, Moldova og Kasakhstan • Interimsaftale-forhandlinger indledes med Hviderusland (Belarus) 1996 Rådets forordning 1279/96 erstatter forordningen fra 1993. Der skabes en klar sammenknytning med APS'er- ne, hvorved indtil 10 procent af budgettet kan investeres i infrastrukturer ifm. grænseoverskridende samarbejdsnet og udligningsstøtte til joint-ventures mellem små og mel lemstore virksomheder i hhv. EU og NUS. Forordningen styrker også fokuseringen på demokrati og menneske rettigheder. • APS'er indgås med Usbekistan, Georgien, Aserbajdsjan og Armenien • Interimsaftaler med Rusland, Ukraine og Moldova træ der i kraft • Interimsaftaler indgås med Armenien, Georgien, Kirgis tan, Usbekistan og Hviderusland (Belarus) • Interimsaftale-forhandlinger indledes med Aserbajdsjan 1997 • APS med Rusland træder i kraft pr. 1. december • Ny, højtstående Tacis-rådføringsgruppe nedsættes til samarbejde med Rusland • Interimsaftale med Georgien træder i kraft • Interimsaftale indgås med Aserbajdsjan • Tacis' tekniske kontorer bliver fuldt funktionsdygtige i Irkutsk, Novosibirsk, Ekaterinborg, Krasnodar og Petrozavodsk • Tacis-informationscenter med offentlig adgang åbnes i • Europa-Kommissionen vedtager en meddelelse om for Bruxelles bindelser mellem EU og Ukraine • Partnerskabs- og Samarbejdsaftaler (APS'er) indgås • Kommissionen vedtager meddelelser om regionalt sam arbejde i hhv. Europa og Sortehavsregionen 55 Nye milepæle i sigte Da Tacis jo fortsat udvikler sig, kan vi allerede nu bebude en række vigtige begivenheder fra 1998 og fremover: 1998 APS med Ukraine træder i kraft pr. 1. marts. Første møde i EU/Ukraine-samarbejdsudvalget planlægges afholdt i juli. APS med Moldova planlægges at træde i midten af 1998. Forberedelse af ny Tacis-forordning indledes. 1999 Rådet, Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg drøfter den nye Tacis-forordning, der bliver bestemmende for programmets form og karakter efter år 2000. Flere APS'er forventes at træde i kraft i årets løb. Den aktuelle Tacis-forordning udløber i december. 2000 Den nye Tacis-forordning er planlagt til at skulle træde i kraft pr. 1. januar. 56 Nyttige adresser i de nye uafhængige stater Kirgistan Armenien Tacis Coordinating Unit Ministry of Economy 1 Government Building Republic Square 375010 Yerevan Tel (+374-2) 15 11 63 Fax (+374-2) 15 11 64 Tacis@arminco. com Aserbajdsjan Tacis Coordinating Unit Moldova Government House Floor 8, Room 851 370016 Baku Tel (+994-12) 93 60 18 Fax (+994-12) 93 12 76 lnfo@eccu. baku. az Hviderusland Tacis Coordinating Unit Mongoliet Tacis Coordinating Unit Ul. Abdymomunova, 205 Room 20 720000 Bishkek Tel (+996-3312) 22 57 89 Sat tel/fax (+996-3312)62 06 60 Root@tacis. bishkek. su Tacis Coordinating Unit Government Building Rooms 214-216 Piata Marii Aduranii Nationale 1 2033 Chisinau Tel (+373-2) 23 30 37 Fax (+373-2) 23 41 43 Taciseco@mer. un. md EC Coordinating Unit Government Building 2 Rooms 407-409 Negdsen Undestnii St. Ulaanbaatar 46 Tel (+976-1) 31 06 63 Fax (+976-1) 31 10 13 Ectacis@magicnet. mn Georgien Government House Room 115 220010 Minsk Tel (+375-17) 227 32 39 Fax (+375-17) 227 26 15 Tacis@udsm. belpak. minsk. by Tacis Technical Office Ul. Interntsionalnaya, 21 2nd floor 220030 Minsk Tel (+375-17) 276 82 80 Fax (+375-17) 276 82 81 Elena@kehusma. belpak. minsk. by EC Delegation 5 Revaz Lagidze Street 380008 Tbilisi Tel (+995-32) 99 96 02 Fax (+995-32) 99 08 33 Eugeorg@eu-delegation. org. ge Tacis Coordinating Unit State Committee for Science and Technology 12 Chanturia Street 380004 Tbilisi Tel (+995-32) 98 85 37 Fax (+995-32) 98 84 37 Office@cutacis. kheta. ge Kasakhstan EC Delegation Ul. Kazybek Bi, 20a 480100Almaty Tel (+7-327) 263 99 39 Tel (+7-327) 263 88 58 Fax (+7-327) 263 77 52 Eukaz@itte. kz Tacis Coordinating Unit Ul. Zheltoksan, 115 Rooms 109 480091 Almaty Tel (+7-327) 250 61 75 Fax (+7-327) 263 78 97 tacis. cu@asdc. kz Tadsjikistan Tacis Coordinating Unit Ministry of Agriculture Prospect Rudaki, 44-46 2nd Floor, Office 103 734025 Dushanbe Tel (+7-377) 221 26 09 Fax/Tel (+7-377) 251 01 00 Turkmenistan Tacis Coordinating Unit Ul. Kemine, 92 744005 Ashgabat Tel (+993-12) 51 21 17 Fax (+993-12) 51 17 21 Postmaster® taciscu. cat. glasnet. ru EC Delegation Ul. Kruglouniversitetska, 10 252024 Kiev Tel (+380-44) 462 00 10 Fax (+380-44) 230 23 90. Mail@eudelukr. kiev. ua Tacis Coordinating Unit Ul. Mikhailivska, 14 252001 Kiev Tel (+380-44) 229 68 39 Fax (+380-44) 230 25 13 tacis@kievcu. relc. com Tacis Coordinating Unit Ul. Taras Chevchenko, 4 700029 Tashkent Tel (+7-371) 139 40 18 Fax (+7-371) 240 65 88 taciscu@tacis. uznet. net Ukraine Usbekistan ©Europa-Kommissionen, 1998 Den Russiske EC Delegation Foderation Pevchesky Pereulok, 2/10 109028 Moscow Tel (+7-503) 956 36 00 Fax (+7-503) 956 36 15 Tacis Coordinating Unit Smolensky Boulevard, 3/5 119898 Moscow Tel (+7-095) 246 94 10 Fax (+7-095) 245 09 88 cutacis@online. ru Tacis Technical Office Square Isaakievskaya, 6 Room 102 190107 St Petersburg Tel (+7-812) 319 98 35 Fax (+7-812) 310 20 69 martyn@tacis. spb. su Tacis Technical Office Prospect Lenina, 85 Office 338 620062 Ekaterinburg Tel (+7-343) 256 85 52 Fax (+7-343) 256 85 53 2233@dialup. mplik. ru Tacis Technical Office c/o Irkutsk State Economic Academy/ Faculty of Law Ul. Gorkova, 22 4th Floor, Room 407 664015 Irkutsk Tel (+7-395) 224 26 80 Tel/Fax (+7-395) 224 25 72 itacis@online. ru Tacis Technical Office Gymnazicheskaya, 14 350000 Krasnodar Tel/fax (+7-861) 262 57 80 totacis@istnet. ru Tacis Technical Office Ul. Nizhegorodskaya, 6 Office 334 630102 Novosibirsk 102 Tel (+7-383) 210 17 55 Fax (+7-383) 210 24 61 totacis@sapa. nsk. su Tacis Technical Office Ul. Lenina, 37A 185035 Petrozavodsk Tel (+7-814) 277 16 89 Fax (+7-814) 277 16 74 tacis. westman@karelia. ru Belgien The Phare & Tacis Information Centre Rue Montoyer 19 Montoyerstraat Bruxelles 1000 Brussels Tel (+32-2) 545 90 10 Fax (+32-2) 545 90 11 phare. tacis@skypro. be ISSN 0254-1459 • KOM(98) 416 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-CO-98-434-DA-C ISBN 92-78-37907-7 • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Europa-Kommissionen • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og ekstern Service, (DG IA), Kommissionens Delegationer (GD IA) • Informationsenhed - Tacis Postadresse CHAR 11/232 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles World Wide Web Addresse http://europa. eu. int/comm/dg1a/tacis/index. htm Tlf. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 64 94 Fax (+32-2) 296 80 24 E-mail tacis. info@dg1a. cec. be 1000-07,98