title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1570/98, 17. juuli 1998, millega muudetakse I–IV lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidusEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
public health
veterinary drug
veterinary legislation
waste

text: 244 ET Euroopa Liidu Teataja 03/23. kd 31998R1570 L 205/10 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 22. 7. 1998 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1570/98, 17. juuli 1998, millega muudetakse I–IV lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaar- ravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1569/98, (2) eriti selle artikleid 6, 7 ja 8, ning arvestades, et: käesoleva määruse vastuvõtmisest alates on lisasid mitu korda muudetud; asjakohaste dokumentide arvukus, keerulisus ja hajutatud avaldamine mitmetes EÜT numbrites muudab nende kasutamise raskeks ning kaob selgus, mis peaks olema kõigi õigusaktide põhiline tunnus; seepärast tuleks need konsolidee- rida; samas tuleks muuta või täpsustada mõne ühendi nimetust või keemilist kirjeldust ning parandada teatavad olulised vead; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veteri- naarravimite alalise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I–IV lisa muudetakse vastavalt käes- oleva määruse lisale. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. juuli 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN (1) EÜT L 224, 18. 8. 1990, lk 1. (2) EÜT L 205, 22. 7. 1998, lk 7. A. Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa muudetakse järgmiselt. 1. 1. 1. Antibakteriaalsed ained Kemoterapeutilised ained 1. 1. 1. Sulfoonamiidid LISA Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Kõik sulfoonamiidide rühma kuuluvad ained Lähteravim Kõik toiduloomade liigid Veised, lambad, kitsed Kõikide sulfoonamiidide rühma kuuluvate ainete kogujääk ei tohi ületada 100 µg/kg” 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim 1. 1. 2. Diaminopürimidiini derivaadid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Bakviloprim Bakviloprim Veised Sead Trimetoprim Trimetoprim Veised Sead 10 µg/kg 300 µg/kg 150 µg/kg 30 µg/kg 40 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg Rasvkude Maks Neer Piim Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 4 5 Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Hobuslased Kodulinnud (ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune) Kalad 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides” 1. 2. Antibiootikumid 1. 2. 1. Penitsilliinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Amoksitsilliin Amoksitsilliin Kõik toiduloomade liigid Ampitsilliin Ampitsilliin Kõik toiduloomade liigid Bensüülpenitsilliin Bensüülpenitsilliin Kõik toiduloomade liigid 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 4 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 4 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 4 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim 2 4 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Kloksatsilliin Kloksatsilliin Kõik toiduloomade liigid Oksatsilliin Oksatsilliin Kõik toiduloomade liigid Penetamaat Bensüülpenitsilliin Veised 300 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 30 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 30 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 4 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim” 1. 2. 2. Tsefalosporiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Tsefasoliin Tsefikinoom Tsefasoliin Tsefikinoom Veised, lambad, kitsed 50 µg/kg Piim Veised 50 µg/kg 50 µg/kg 100 µg/kg 200 µg/kg 20 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 4 7 1. 2. 3. Kinoloonid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Danofloksatsiin Danofloksatsiin Veised (ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima) Kodulinnud (ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune) Difloksatsiin Difloksatsiin Kanad, kalkunid Enrofloksatsiin Enrofloksatsiini ja tsiprof- loksatsiini summa Veised, sead, kodulinnud Sarafloksatsiin Sarafloksatsiin Kanad 200 µg/kg 100 µg/kg 400 µg/kg 400 µg/kg 200 µg/kg 100 µg/kg 400 µg/kg 400 µg/kg 300 µg/kg 400 µg/kg 1 900 µg/kg 600 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 10 µg/kg 100 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Maks Neer Nahk ja rasvkude Maks” 1. 2. 4. Makroliidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Spiramütsiin Spiramütsiini ja neospira- mütsiini summa Veised Kanad 200 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 300 µg/kg 400 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks 2 4 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Tilmikosiin Tilmikosiin Veised, lambad, sead Tülosiin Tülosiin A Lambad Veised Sead Kodulinnud (ei kasutata kanade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune) 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg 50 µg/kg Maks Neer Piim 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer” 1. 2. 5 Fluorfenikool ja seonduvad ühendid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Fluorfenikool Fluorfenikooli ja selliste metaboliitide summa, mida mõõdetakse fluorfenikool- amiinina Veised 200 µg/kg 3 000 µg/kg 300 µg/kg Lihaskude Maks Neer” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 4 9 1. 2. 6. Tetratsükliinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Kloortetratsükliin Lähteravimi ja selle 4-epimeeri summa Kõik toiduloomade liigid Doksütsükliin Doksütsükliin Veised Sead, kodulinnud Oksütetratsükliin Lähteravimi ja selle 4-epimeeri summa Kõik toiduloomade liigid Tetratsükliin Lähteravimi ja selle 4-epimeeri summa Kõik toiduloomade liigid 100 µg/kg 300 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 200 µg/kg 100 µg/kg 300 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 300 µg/kg 300 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 300 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 200 µg/kg 100 µg/kg 300 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 200 µg/kg Lihaskude Maks Neer Piim Munad Lihaskude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Maks Neer Piim Munad Lihaskude Maks Neer Piim Munad” 2 5 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d 1. 2. 7. Tiamfenikool ja seonduvad ühendid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Tiamfenikool Tiamfenikool Veised Kanad (ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune) 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer” 2. 2. 1. Antiparasiitikumid Endoparasiitide vastased ained 2. 1. 1. Salitsüülaniliidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Klosanteel Klosanteel Veised Lambad 1 000 µg/kg 3 000 µg/kg 1 000 µg/kg 3 000 µg/kg 1 500 µg/kg 2 000 µg/kg 1 500 µg/kg 5 000 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer” 2. 1. 2. Tetravesinikimidasoolid (imidasooltiasoolid) Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Levamisool Levamisool Veised, lambad, sead, kodulinnud 10 µg/kg 10 µg/kg 100 µg/kg 10 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 5 1 2. 1. 3. Bensimidasoolid ja pro-bensimidasoolid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Febanteel Fenbendasool Flubendasool Oksfendasool Selliste ekstraheeritavate jääkide summa, mis võivad oksüdeeruda oksfendasool- sulfooniks Veised, lambad Veised, lambad, sead, hobuslased Selliste ekstraheeritavate jääkide summa, mis võivad oksüdeeruda oksfendasool- sulfooniks Veised, lambad Veised, lambad, sead, hobuslased Flubendasooli ja (2-amino- 1H-bensimida-sool-5-üül) (4-fluororo-fenüül)meta- nooni summa Sead, kanad, jahilinnud Flubendasool Kanad Selliste ekstraheeritavate jääkide summa, mis võivad oksüdeeruda oksfendasool- sulfooniks Veised, lambad Veised, lambad, sead, hobuslased Oksibendasool Oksibendasool Sead Tiabendasool Tiabendasooli ja 5-hüdrok- sütiabendasooli summa Veised 10 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 500 µg/kg 50 µg/kg 10 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 500 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 400 µg/kg 300 µg/kg 400 µg/kg 10 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 500 µg/kg 50 µg/kg 100 µg/kg 500 µg/kg 200 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Munad Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim 2 5 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Triklabendasool Selliste ekstraheeritavate jääkide summa, mis võivad oksüdeeruda ketotriklaben- dasooliks Veised, lambad 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg Lihaskude Maks Neer Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoi- duks ettenähtud piima” 2. 2. Ektoparasiitide vastased ained 2. 2. 1. Fosfaatorgaanilised ühendid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Diasinoon Diasinoon Veised, lambad, kitsed Veised, sead, lambad, kitsed 20 µg/kg 20 µg/kg 700 µg/kg 20 µg/kg 20 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer” 2. 2. 2. Formamidiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Amitraas Amitraasi ja kõikide 2,4-DMA sisaldavate meta- boliitide summa, väljenda- tuna amitraasina Sead 400 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg Nahk ja rasvkude Maks Neer” 2. 3. Endo- ja ektoparasiitide vastased ained 2. 3. 1. Avermektiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Avermektiin Avermektiin B1a Veised 10 µg/kg 20 µg/kg Rasvkude Maks 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 5 3 Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Ei kasutata lammaste puhul, kellelt saadakse inimtoi- duks ettenähtud piima Doramektiin Doramektiin Veised Sead, lambad Eprinomektiin Eprinomektiin B1a Veised Ivermektiin 22,23-divesinikaver- mektiin B1a Veised Sead, lambad, hobuslased Moksidektiin Moksidektiin Veised, lambad 10 µg/kg 150 µg/kg 100 µg/kg 30 µg/kg 20 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 600 µg/kg 100 µg/kg 30 µg/kg 40 µg/kg 100 µg/kg 20 µg/kg 15 µg/kg 50 µg/kg 500 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Rasvkude Maks Rasvkude Maks Lihaskude Rasvkude Maks Neer” 3. 3. 2. Närvisüsteemi toimivad ained Autonoomsesse närvisüsteemi toimivad ained 3. 2. 1. Antiadrenergilised ained Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Karasolool Karasolool Sead 5 µg/kg 5 µg/kg 25 µg/kg 25 µg/kg Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer” 2 5 4 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d 4. 4. 1. Põletikuvastased ained Mittesteroidsed põletikuvastased ained 4. 1. 1. Arüülpropioonhappe derivaat Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Vedaprofeen Vedaprofeen Hobuslased 50 µg/kg 20 µg/kg 100 µg/kg 1 000 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer” 4. 1. 2. Fenamaadirühma derivaadid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Tolfenaamhape Tolfenaamhape Veised Sead 50 µg/kg 400 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 400 µg/kg 100 µg/kg Lihaskude Maks Neer Piim Lihaskude Maks Neer” 5. 5. 1. Kortikoidid Glükokortikoidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Deksametasoon Deksametasoon Veised Veised, sead, hobuslased 0,3 µg/kg 0,75 µg/kg 2 µg/kg 0,75 µg/kg Piim Lihaskude Maks Neer” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 5 5 B. Määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisa muudetakse järgmiselt. 1. Anorgaanilised kemikaalid Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted “Vismutsubkarbonaat Vismutsubgallaat Vismutsubnitraat Vismutsubsalitsülaat Boorhape ja boraadid Bromiid, naatriumsool Kaltsiumatsetaat Kaltsiumbensoaat Kaltsiumkarbonaat Kaltsiumkloriid Kaltsiumglükonaat Kaltsiumhüdroksiid Kaltsiumhüpofosfit Kaltsiummaleaat Kaltsiumoksiid Kaltsiumfosfaat Kaltsiumpolüfosfaadid Kaltsiumpropionaat Kaltsiumsilikaat Kaltsiumstearaat Kaltsiumsulfaat Soolhape Vesinikperoksiid Jood ja anorgaanilised joodiühendid, kaasa arvatud: — naatrium- ja kaaliumjodiid — naatrium- ja kaaliumjodiid — jodofoorid, sealhulgas polüvinüülpürrolidoonjood Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Üksnes suukaudseks manustamiseks Üksnes suukaudseks manustamiseks Üksnes suukaudseks manustamiseks Üksnes suukaudseks manustamiseks Kõik imetajatest toiduloomade liigid Üksnes paikseks kasutuseks Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kasutamiseks abiainena 2 5 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Magneesium Magneesiumsulfaat Magneesiumhüdroksiid Magneesiumstearaat Magneesiumglutamaat Magneesiumorotaat Magneesiumalumiiniumsilikaat Magneesiumoksiid Magneesiumkarbonaat Magneesiumfosfaat Magneesiumglütserofosfaat Magneesiumaspartaat Magneesiumtsitraat Magneesiumatsetaat Magneesiumtrisilikaat Kaalium-dl-aspartate Kaaliumglükoronaat Kaaliumglütserofosfaat Kaaliumnitraat Kaaliumselenaat Naatriumklorit Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised Naatriumdikloroisotsüanuraat Veised, lambad, kitsed Naatriumselenaat Naatriumseleniit Väävel Tsinkatsetaat Tsinkkloriid Tsinkglükonaat Tsinkoleaat Tsinkstearaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised, sead, lambad, kitsed, hobuslased Kõik toiduloomade liigid” Üksnes paikseks kasutuseks Üksnes paikseks kasutuseks 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 5 7 2. Orgaanilised ühendid Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Kõik imetajatest toiduloomade liigid Üksnes raviks ja zootehniliseks kasutuseks “17β-ostradiool Atsetüültsüsteiin Alfaprostool Bensüülalkohol Betaiin Brotisolaam Busereliin Butüül-4-hüdroksübensoaat Kofeiin Karbetotsiin Tsefasoliin Tsetrimiid Kloorheksidiin Kloorkresool Kloorprostenool Kõik toiduloomade liigid Veised, sead, hobuslased Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik imetajatest toiduloomade liigid Veised Lambad, kitsed Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised, sead, hobuslased D-Phe 6-luteiniseerivat hormooni vabastav hormoon Kõik toiduloomade liigid Dembreksiin Detomidiin Diklasuriil Dikloksatsilliin Dietüülftalaat Dimetüülftalaat Hobuslased Veised, hobuslased Lambad Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Dinoprosttrometamiin Kõik imetajatest toiduloomade liigid Kasutamiseks abiainena Üksnes raviks Intramammaarseks kasutuseks, v. a juhul, kui udarat kasutatakse inimtoiduks Üksnes paikseks kasutuseks Üksnes raviks Üksnes suukaudseks kasutuseks tallede puhul 2 5 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Etamifülliinkaamsilaat Etanool Etüüllaktaat Etiprostoontrometamiin Fertireliinatsetaat Foolhape Tavaline glütserool Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised, sead Veised Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Gonadotropiine vabastav hormoon Kõik toiduloomade liigid Heptaminool Hesperidiin Hesperidiinmetüülkalkoon Kõik toiduloomade liigid Hobuslased Hobuslased Inimese kooriongonadotropiin (HCG) Kõik toiduloomade liigid Postmenopausaalsete naiste uriinist isoleeritud gonado- tropiin Veised Orgaanilised joodiühendid — jodoform Isobutaan Isofluraan Isoksupriin Ketanseriintartraat Ketoprofeen Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Hobuslased Veised, hobuslased Hobuslased Veised, hobuslased Sead Kasutamiseks abiainena Üksnes anesteetikumina kasutamiseks Üksnes raviks vastavalt nõukogu direktiivile 96/22/EÜ (EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 3) L-viinhape ning selle ühe- ja kahealuselised naatriumi, kaaliumi ja kaltsiumi soolad Kõik toiduloomade liigid Kasutamiseks abiainena Piimhape Letsireliin Kõik toiduloomade liigid 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 5 9 Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Linaõli Lobeliin Luprostiool Õunhape Medroksüprogesteroonatsetaat Melatoniin Menbutoon Mentool Mineraalsed süsivesinikud, madala kuni kõrge viskoos- susega, sealhulgas mikrokristalsed vahad süsinikuarvuga ligikaudu C10–C60; alifaatsed, hargnenud ahelaga alifaatsed ja alitsüklilised ühendid N-butaan N-butanool Neostigmiin Oksütotsiin Pankreatiin Papaiin Papaveriin Peräädikhape Fenool Fluoroglutsinool Polükresuleen Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik imetajate liigid Kõik toiduloomade liigid Kasutamiseks abiainena Lambad Lambad, kitsed Veised, lambad, kitsed, sead, hobuslased Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik imetajatest toiduloomade liigid Üksnes intravaginaalseks kasutuseks zootehnilistel eesmärkidel Välja arvatud aromaatsed ja küllastumata ühendid Kasutamiseks abiainena Kõik imetajatest toiduloomade liigid Üksnes paikseks kasutuseks Kõik toiduloomade liigid Veised Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Üksnes vastsündinud vasikad Üksnes paikseks kasutuseks Üksnes mitte-lakteerivate lammaste puhul Polüsulfaaditud glükoosaminoglükaan Prasikvanteel Hobuslased Lambad Tiine mära vereseerum Kõik toiduloomade liigid 2 6 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Propaan Propüleenglükool Kvatresiin Seebikoorepuu saponiinid r-kloprostenool Rifaksimiin Romifidiin Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Veised, sead, hobuslased Veised Hobuslased Naatriumbensüül-4-hüdroksübensoaat Kõik toiduloomade liigid Naatriumbutüül-4-hüdroksübensoaat Kõik toiduloomade liigid Somatosalm Tau-fluvalinaat Teobromiin Teofülliin Tiomersaal Tümool Timerfonaat Lõhe Mesilased Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Trimetüülfluoroglütsinool Kõik toiduloomade liigid” Kasutamiseks säilitusainena kontsentratsioonis kuni 0,5 % Intramammaarseks kasutuseks, v. a juhul, kui udarat kasutatakse inimtoiduks, ja emakasiseseks kasutuseks Üksnes raviks Kasutamiseks üksnes multidoosiliste vaktsiinide säilitusainena kontsentratsioonis, mis ei ületa 0,02 % Kasutamiseks üksnes multidoosiliste vaktsiinide säilitusainena kontsentratsioonis, mis ei ületa 0,02 % 3. Ained, mida peetakse üldiselt ohutuks Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted “Koirohuekstrakt Atsetüülmetioniin Alumiiniumhüdroksiid Alumiiniummonostearaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 6 1 Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Üksnes välispidiseks kasutuseks Ammooniumsulfaat Bensoüülbensoaat Bensüül-p-hüdroksübensoaat Kaltsiumboroglükonaat Kaltsiumtsitraat Kamper Kardemoniekstrakt Dietüülsebakaat Dimetikoon Dimetüülatsetamiid Dimetüülsulfoksiid Epinefriin Etüüloleaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Etüleendiamiintetraäädikhape ja selle soolad Kõik toiduloomade liigid Eukalüptool Folliikuleid stimuleeriv hormoon (naturaalne folliikuleid stimuleeriv hormoon kõikidelt liikidelt ja nende sünteetilised analoogid) Formaldehüüd Sipelghape Glutaaraldehüüd Guajakool Hepariin ja selle soolad Inimese kooriongonadotropiin (naturaalne HCG ja selle sünteetilised analoogid) Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Raudammooniumtsitraat Kõik toiduloomade liigid 2 6 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Rauddekstraan Raudglükoheptonaat Isopropanool Luteiniseeriv hormoon (naturaalne luteiniseeriv hormoon kõikidelt liikidelt ja nende sünteetilised analoogid) Lanoliin Magneesiumkloriid Magneesiumglükonaat Magneesiumhüpofosfit Mannitool Metüülbensoaat Monotioglütserool Montaniid Müglüool Orgoteiin Poloksaleen Poloksameer Polüetüleenglükoolid (molekulmassiga vahemikus 200 kuni 10 000) Polüsorbaat 80 Serotoniin Naatriumkloriid Naatriumkromoglükaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Naatriumdioktüülsulfosukinaat Kõik toiduloomade liigid 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 6 3 Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted Naatriumformaldehüüdsulfoksülaat Kõik toiduloomade liigid Naatriumlaurüülsulfaat Naatriumpürosulfit Naatriumstearaat Naatriumtiosulfaat Tragakant Karbamiid Tsinkoksiid Tsinksulfaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid” 4. Homöopaatilistes veterinaarravimites kasutatavad ained Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted “Kõik homöopaatilistes veterinaarravimites kasutatavad ained tingimusel, et nende kontsentratsioon ravimis ei oleks suurem kui 1/10 000-le. Kõik toiduloomade liigid” 5. Inimtarbimiseks mõeldud toiduainetes lisaainetena kasutatud ained Farmakoloogilised toimeained Loomaliigid Muud sätted “E-koodiga ained Kõik toiduloomade liigid Üksnes toiduainetes lubatud lisaained, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/2/EÜ (EÜT L 61, 18. 3. 1995, lk 1) III lisa C osas loetletud säilitusained” 2 6 4 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d C. Määruse (EMÜ) nr 2377/90 III lisa muudetakse järgmiselt. 1. 1. 1. Antibakteriaalsed ained Kemoterapeutilised ained 1. 1. 2. Bensüülsulfoonamiidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Kloorsuloon Kloorsuloon Veised 50 µg/kg 150 µg/kg 400 µg/kg Lihaskude Maks Neer Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000” 1. 2. Antibiootikumid 1. 2. 1. Beeta-laktamaasi inhibiitorid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Klavulaanhape Klavulaanhape Veised, lambad Veised, lambad, sead Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1999” 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer 1. 2. 2. Makroliidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Erütromütsiin Erütromütsiin Veised, lambad Veised, lambad, sead, kodulinnud Kodulinnud 40 µg/kg 400 µg/kg 400 µg/kg 400 µg/kg 400 µg/kg 200 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Munad Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 2000; jääkide piirnormid kehtivad kõikide mikrobioloogiliselt aktiivsete jääkide suhtes väljenda- tuna erütromütsiini ekvivalendina 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 6 5 Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Josamütsiin Josamütsiin Kanad Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000” 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 400 µg/kg 200 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Munad 1. 2. 4. Tsefalosporiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Tseftiofuur Kõikide beetalaktaamstruk- tuure sisaldavate jääkide summa väljendatuna desfuroüültseftiofuurina Veised Sead Tsefapiriin Tsefapiriini ja desatsetüül- tsefapiriini summa Veised 200 µg/kg 600 µg/kg 2 000 µg/kg 2 000 µg/kg 100 µg/kg 500 µg/kg 600 µg/kg 3 000 µg/kg 4 000 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 100 µg/kg 10 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 1999 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 1999” 1. 2. 5. Aminoglükosiidid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Aminosidiin Aminosidiin Veised, sead, küülikud, kanad 500 µg/kg 1500 µg/kg 1500 µg/kg Lihaskude Maks Neer Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000 2 6 6 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Apramütsiin Apramütsiin Veised (üksnes mitte-lakteerivate kariloo- made puhul kasutamiseks) Sead Dihüdrostreptomütsiin Dihüdrostreptomütsiin Veised, lambad Veised, lambad, sead, kodulinnud Gentamütsiin Gentamütsiin Veised Veised, sead Neomütsiin (sh framütsiin) Neomütsiin Veised, lambad, kitsed Spektinomütsiin Spektinomütsiin Veised, lambad, kitsed, sead, kanad, kalkunid, pardid Kanad Veised Veised, lambad, sead, kodulinnud 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg 10 000 µg/kg 20 000 µg/kg 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg 5 000 µg/kg 200 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 1 000 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 200 µg/kg 1 000 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 5 000 µg/kg 500 µg/kg 200 µg/kg 300 µg/kg 500 µg/kg 2 000 µg/kg 5 000 µg/kg Lihaskude Maks Maks Neer Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Munad Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1999 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1998 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 6 7 Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted Streptomütsiin Streptomütsiin Veised, lambad Veised, lambad, sead, kodulinnud 200 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 1 000 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 2000” 1. 2. 6. Kinoloonid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Dekokvinaat Dekokvinaat Veised, lambad Flumekviin Flumekviin Veised, lambad, sead, kanad Flumekviin Flumekviin Veised, lambad, sead, kanad Marbofloksatsiin Marbofloksatsiin Veised Lõhelased Sead Sarafloksatsiin Sarafloksatsiin Lõhelased 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg 500 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer 50 µg/kg Lihaskude Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000 50 µg/kg 100 µg/kg 300 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 50 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 75 µg/kg 150 µg/kg 50 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 30 µg/kg Rasvkude või nahk ja rasvkude Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000 Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Nahk ja rasvkude Maks Neer Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1998” 2 6 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d 1. 2. 9. Polümüksiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Kolistiin Kolistiin Veised, lambad Veised, lambad, sead, kanad, küülikud Kanad Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000” 50 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 200 µg/kg 300 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Munad 1. 2. 10. Penitsilliinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Naftsilliin Naftsilliin Veised Penetamaat Bensüülpenitsilliin Lambad Sead Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 1999. Üksnes intramammaarseks kasutuseks Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000” 30 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 30 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 150 µg/kg 4 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer 1. 2. 11. Fluorfenikool ja seonduvad ühendid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Fluorfenikool Fluorfenikooli ja selliste metaboliitide summa, mida mõõdetakse fluorfenikool- amiinina Kalad 1 000 µg/kg Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2001” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 6 9 2. 2. 1. Antiparasiitikumid Endoparasiitide vastased ained 2. 1. 2. Bensimidasoolid ja pro-bensimidasoolid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Albendasool-sulfoksiid Netobimiin Veised, lambad Veised, lambad, faasanid Veised, lambad, kitsed Albendasooli, albendasool- sulfoksiidi, albendasoolsul- fooni ja albendasool-2- aminosulfooni summa väljendatuna albendasoo- lina Netobimiini, albendasooli ja albendasooli metabolii- tide summa, mõõdetuna 2- amino-bensimidasoolsul- foonina 100 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 1 000 µg/kg 500 µg/kg 100 µg/kg 100 µg/kg 1 000 µg/kg 500 µg/kg 100 µg/kg Piim Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Piim Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 31. juulil 1999” 2. 2. Ektoparasiitide vastased ained 2. 2. 1. Formamidiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Amitraas Amitraasi ja selliste meta- boliitide summa, mida mõõdetakse 2,4-dimetüül- aniliinina Veised Lambad Mesilased Amitraasi ja kõikide 2,4- DMA sisaldavate metabolii- tide summa, väljendatuna amitraasina 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 10 µg/kg 400 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg 200 µg/kg Rasvkude Maks Neer Piim Rasvkude Maks Neer Mesi Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1998 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1999” 2 7 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d 2. 2. 2. Iminofenüültiasolidiini derivaadid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Tsümiasool Tsümiasool Mesilased 1 000 µg/kg Mesi Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1999” 2. 2. 4. Fosfaatorgaanilised ühendid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Asametifos Asametifos Lõhelased 100 µg/kg Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juunil 1999” 2. 2. 5. Atsüüluurea derivaadid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Teflubensuroon Teflubensuroon Lõhelased 500 µg/kg Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 1999” 2. 3. Endo- ja ektoparasiitide vastased ained 2. 3. 1. Avermektiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Ivermektiin 22,23-divesinik-avermek- tiin B1a Hirved, sealhulgas põhjapõdrad Moksidektiin Moksidektiin Hobuslased 20 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg 20 µg/kg 50 µg/kg 500 µg/kg 100 µg/kg 50 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 1999 Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 7 1 3. 3. 2. 3. 2. 1. Närvisüsteemi toimivad ained Autonoomsesse närvisüsteemi toimivad ained β2-adrenomimeetilised ained Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Klenbuterool-vesinikkloriid Klenbuterool Veised (näidustused: üksnes tokolüüsi esilekutsumiseks poegivatel lehmadel) Hobuslased (näidustused: tokolüüs ja hingamisteede haiguste ravi) Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. juulil 2000” 0,1 µg/kg 0,5 µg/kg 0,5 µg/kg 0,05 µg/kg 0,1 µg/kg 0,5 µg/kg 0,5 µg/kg Lihaskude Maks Neer Piim Lihaskude Maks Neer 5. 5. 1. Põletikuvastased ained Mittesteroidsed põletikuvastased ained 5. 1. 1. Arüülpropioonhappe derivaat Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliigid Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “Karprofeen Karprofeen Veised Hobuslased Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2000” 500 µg/kg 500 µg/kg 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg 50 µg/kg 100 µg/kg 1 000 µg/kg 1 000 µg/kg Lihaskude Rasvkude Maks Neer Lihaskude Rasvkude Maks Neer 2 7 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 3. k d D. Määruse (EMÜ) nr 2377/90 IV lisa muudetakse järgmiselt. Farmakoloogilised toimeained “Klooramfenikool Kloroform Kloorpromasiin Kolhitsiin Dapsoon Dimetridasool Furasolidoon Metronidasool Nitrofuraanid Ronidasool” 0 3 / 2 3. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 2 7 3


title: Komission asetus (EY) N:o 1548/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, niiden jäsenvaltioiden vahvistamisesta, joissa voidaan toteuttaa rypäletäysmehun markkinointivuoteen 1996/97 liittyvä myynninedistämiskampanja, annettu asetuksen (EY) N:o 1435/97 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU Member State
food consumption
fruit juice
grape
marketing year
sales promotion

formats: html pdf print

text: L 202/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1548/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, niiden j(cid:132)senvaltioiden vahvistamisesta, joissa voidaan toteuttaa ryp(cid:132)let(cid:132)ysmehun annettu markkinointivuoteen 1996/97 liittyv(cid:132) myynninedist(cid:132)miskampanja, asetuksen (EY) N:o 1435/97 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon viinikaupan yhteisest(cid:132) j(cid:132)rjest(cid:132)misest(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2087/97 (2), ja erityisesti sen 46 artiklan 5 kohdan ja sen 81 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) ohjelmien tarkastelun loppuunsaattamiseen tarvittavat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat huomioon ottaen on syyt(cid:132) pident(cid:132)(cid:132) komission asetuksen (EY) N:o 1435/97 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1035/98 (4), 1 artiklan 2 kohdassa allekirjoittamista koskevaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa, sopimusten tarkoitettua muutetun asetustekstin mukaisesti m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132) sijoittuu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998; asetuksen on n(cid:132)in ollen tultava ja voimaan julkaisup(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132)(cid:132)n, t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viinin hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1435/97 1 artiklan 2 kohta seuraavalla tekstill(cid:132): sopimukset T(cid:132)m(cid:132)n myynninedist(cid:132)miskampanjan yhteydess(cid:132) ”2. tehdyt allekirjoitetaan viimeist(cid:132)n 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Sopimusten maksu suorite- taan viimeist(cid:132)(cid:132)n kolmen sopimuksen moitteetonta t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa seuraavan kuukauden aikana. ” 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 84, 27. 3. 1987, s. 1 (2) EYVL L 292, 25. 10. 1997, s. 1 (3) EYVL L 196, 24. 7. 1997, s. 58 (4) EYVL L 148, 19. 5. 1998, s. 9


title: Rådets forordning (EF) nr. 1587/98 af 17. juli 1998 om en ordning for godtgørelse af de meromkostninger ved afsætning af visse fiskerivarer fra Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de franske oversøiske departementer Guyana og Réunion, der er en følge af disse områders beliggenhed i Fællesskabets yderste periferi

eurovoc_concepts:
fishery product
island region
peripheral region
sales aid

text: 24. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 208/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 1587/98 af 17. juli 1998 om en ordning for godtgørelse af de meromkostninger ved afsætning af visse fiskerivarer fra Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de franske oversøiske departementer Guyana og R(cid:130)union, der er en følge af disse omr(cid:134)ders beliggenhed i Fællesskabets yderste periferi R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra følgende betragtninger: Der er til traktaten om Den Europæiske Union knyttet en erklæring om regionerne i Fællesskabets yderste periferi; Unionens fiskerisektor er i vanskeligheder, som forstærkes af omkostningerne ved fiskerivarernes transport til marke- derne p(cid:134) grund af disse perifere omr(cid:134)ders afsides belig- genhed og isolation; franske oversøiske særlige programmer indførte R(cid:134)det de ved afgørelse 89/687/EØF (4), 91/314/EØF (5) og 91/ 315/EØF (6) for henholdsvis departementer (Poseidom), De Kanariske Øer (Poseican) og Madeira og Azorerne (Poseima) som følge af omr(cid:134)dernes afsides belig- genhed og økarakter; programmerne er i Fællesskabets politik for omr(cid:134)derne i dets yderste periferi og indeholder generelle retningslinjer for de foranstalt- ninger, der skal iværksættes for at tage hensyn til de særlige forhold og ulemper, der karakteriserer disse omr(cid:134)der; integreret andre foranstaltninger af samme type, der allerede er blevet iværksat, har vist sig vellykkede; (1) EFT C 292 af 26. 9. 1997, s. 5 og EFT C 125 af 23. 4. 1998, s. 18. (2) EFT C 34 af 2. 2. 1998. (3) EFT C 73 af 9. 3. 1998, s. 46. (4) EFT L 399 af 30. 12. 1989, s. 39. (5) EFT L 171 af 29. 6. 1991, s. 5. (6) EFT L 171 af 29. 6. 1991, s. 10. disse omr(cid:134)der har specifikke udviklingsproblemer s(cid:134)som meromkostninger ved afsætning af visse produkter som følge af deres afsides beliggenhed; for at opretholde konkurrenceevnen for visse fiskerivarer over for fiskeri- varer fra andre omr(cid:134)der i Fællesskabet iværksatte Fælles- skabet i fiskerisektoren en række aktioner til udligning af meromkostningerne i 1992 og 1993; disse aktioner blev i 1994 og perioden 1995-1997 videreført ved vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1503/94 (7) og nr. 2337/95 (8); der bør fra 1998 fortsat anvendes en ordning for godtgørelse af meromkostningerne ved forarbejdning og afsætning af visse fiskerivarer (tun og demersale arter fra Azorerne; tun, sort sabelfisk og makrel fra Madeira; tun, sardiner, makrel, akvakulturprodukter, blæksprutter, tunge og blankesten fra De Kanariske Øer; rejer fra Guyana; tun og sværdfisk fra R(cid:130)union) og følgelig træffes foranstaltninger til videre- førelse af disse aktioner; nær- og kystfiskeriet er af væsentlig social og økonomisk betydning i omr(cid:134)derne i Unionens yderste periferi; det er nødvendigt at rationalisere fiskeriindsatsen, for at bestandene kan blive forvaltet hensigtsmæssigt; her bør der navnlig tages hensyn til den forskning af høj teknisk standard, som udføres i forskellige videnskabelige insti- tutter i de nævnte omr(cid:134)der; som led i bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i disse regioner er det nødvendigt at overholde de tilsva- rende EF-bestemmelser, navnlig for det franske departe- ment Guyana reglen om forbud mod rejefiskeri i farvande af en dybde p(cid:134) under 30 m, og at (cid:134)bne mulighed for i givet fald at tilpasse de fastsatte beløb for de forskellige arter p(cid:134) grundlag af de afsætningsvilk(cid:134)r, der gælder for dem, og deres karakteristika (cid:190) (7) EFT L 162 af 30. 6. 1994, s. 8. (8) EFT L 236 af 5. 10. 1995, s. 2. L 208/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 7. 98 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 3 Artikel 1 Der indføres en ordning for godtgørelse af de meromkost- ninger ved afsætning af visse fiskerivarer fra Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de franske oversøiske departementer Guyana og R(cid:130)union, der er en følge af disse omr(cid:134)ders beliggenhed i Fællesskabets yderste peri- feri (de p(cid:134)gældende arter er anført i bilaget). De i denne forordning fastsatte aktioner omfatter produ- center, ejere af fartøjer, som er registreret i havne i de i artikel 1 nævnte omr(cid:134)der, og som udøver deres virk- somhed i disse omr(cid:134)der, eller sammenslutninger af s(cid:134)danne personer samt erhvervsdrivende i forarbejdnings- sektoren, der m(cid:134) bære de meromkostninger, som er forbundet med afsætningen af de i forordningen nævnte varer p(cid:134) grund af omr(cid:134)dernes afsides beliggenhed. Artikel 2 1. Med hensyn til Azorerne best(cid:134)r den i artikel 1 omhandlede ordning i betaling af følgende beløb: a) 177 ECU pr. ton tun for en mængde p(cid:134) højst 10 000 tons pr. (cid:134)r leveret til den lokale industri b) 455 ECU pr. ton demersale arter for en mængde p(cid:134) højst 3 500 tons pr. (cid:134)r. 2. Med hensyn til Madeira best(cid:134)r den i artikel 1 omhandlede ordning i betaling af følgende beløb: a) 184 ECU pr. ton tun for en mængde p(cid:134) højst 5 000 tons pr. (cid:134)r leveret til den lokale industri b) 242 ECU pr. ton sort sabelfisk for en mængde p(cid:134) højst 1 800 tons pr. (cid:134)r c) 116 ECU pr. ton makrel for en mængde p(cid:134) højst 2 000 tons pr. (cid:134)r leveret til den lokale industri. 3. Med hensyn til de Kanariske Øer best(cid:134)r den i artikel 1 omhandlede ordning i betaling af følgende beløb: a) 152 ECU pr. ton tun til afsætning i fersk tilstand for en mængde p(cid:134) højst 11 320 tons pr. (cid:134)r Artikel 4 Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning fast- sættes efter proceduren i artikel 32 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturproduk- ter (1). Artikel 5 til regulering af De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er inter- ventioner landbrugsmarkederne som omhandlet i artikel 3 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 729/ 70 af 21. april 1970 om finansiering af den fælles land- brugspolitik (2). De af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisekti- onen. finansieres b) 56 ECU pr. ton frosset tun for en mængde p(cid:134) højst Artikel 6 1 000 tons pr. (cid:134)r c) 56 ECU pr. ton sardiner og makrel til frysning for en mængde p(cid:134) højst 4 000 tons pr. (cid:134)r d) 105 ECU pr. ton sardiner og makrel til forarbejdning for en mængde p(cid:134) højst 12 100 tons pr. (cid:134)r e) 563 ECU pr. ton akvakulturprodukter for en mængde p(cid:134) højst 1 300 tons pr. (cid:134)r f) 110 ECU pr. ton blæksprutteprodukter, tunge og blan- kesten for en mængde p(cid:134) højst 25 000 tons pr. (cid:134)r. 4. Med hensyn til Guyana best(cid:134)r den i artikel 1 omhandlede ordning i betaling af 1 102 ECU pr. ton rejer for en mængde p(cid:134) højst 4 200 tons pr. (cid:134)r. 5. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r R(cid:130)union best(cid:134)r den i artikel 1 omhandlede ordning i betaling af 1 000 ECU pr. ton tun og sværdfisk, der afsættes i fersk tilstand, for en mængde p(cid:134) højst 1 000 tons pr. (cid:134)r. 6. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 4 tilpasse beløbene for de forskellige arter under hensyn- tagen til vilk(cid:134)rene for deres afsætning og deres karakteri- stika inden for rammerne af de globale finansielle bestemmelser i stk. 1-5. senest den 1. Kommissionen forelægger juni 2001 Europa-Parlamentet, R(cid:134)det, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennem- førelsen af foranstaltningerne i denne forordning, even- tuelt ledsaget af forslag til de foranstaltninger, der m(cid:134)tte vise sig nødvendige for at n(cid:134) de i artikel 1 nævnte m(cid:134)l. Artikel 7 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1998 til den 31. december 2001. (1) EFT L 388 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3318/94 (EFT L 350 af 31. 12. 1994, s. 15). (2) EFT L 94 af 28. 4. 1970, s. 13. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1287/95 (EFT L 125 af 8. 6. 1995, s. 1). 24. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 208/3 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. RUTTENSTORFER Formand L 208/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 7. 98 BILAG I. AZORERNE Sparidae Dorade (cid:190) Spidstandet blankesten (cid:190) Meerbrassen (cid:190) Sea bream (cid:190) Besugo (cid:190) Pilkkupagelli (cid:190) Kuhq(cid:148)mi (cid:190) Rovello (cid:190) Zeebrasem (cid:190) Goraz (cid:190) Havsruda Type: Pagellus Bogaraveo Berycidae B(cid:130)ryx (cid:190) Berycider (cid:190) Schleimk(cid:148)pfe (cid:190) Red bream (cid:190) Palometa roja (cid:190) Limap(cid:132)(cid:132) (cid:190) Lp(cid:146)qun (cid:190) Berice rosso (cid:190) Slijmkop (cid:190) Imperador (cid:190) Beryxfisk Type: Berycidae, Beryc decadactylus Ariidae Poisson-chat (cid:190) Havmaller (cid:190) Kreuzwelse (cid:190) Sea catfish (cid:190) Bagres marinos (cid:190) Merimonni (cid:190) Cat(cid:149)xaqo (cid:190) Pescigatto di mare (cid:190) Zeemeervallen (cid:190) Gata (cid:190) Toppsegelmal Type: Ariidae Trichiuridae Sabre (cid:190) H(cid:134)rhaler (cid:190) Haarschw(cid:132)nze (cid:190) Scabbardfish (cid:190) Peces sable (cid:190) Huotrakala (cid:190) Spah(cid:149)xaqo (cid:190) Pesci sciabola (cid:190) Haarstaarten (cid:190) Peixes-espada e lirios (cid:190) H(cid:134)rstj(cid:132)rt Type: Trichiuridae Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thun (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Type: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis II. MADEIRA Trichiuridae Sabre (cid:190) Sort sabelfisk (cid:190) Kurzflossen (cid:190) Black scabbardfish (cid:190) Sable negro (cid:190) Huotrakala (cid:190) Spah(cid:149)xaqo (cid:190) Pesce sciabola nero (cid:190) Zwarte haarstaartvis (cid:190) Peixe-espada preto (cid:190) H(cid:134)rstj(cid:132)rt Type: Aphanopus carbo Scombridae Maquereau (cid:190) Spansk makrel (cid:190) Makrele (cid:190) Mackerel (cid:190) Caballa (cid:190) Makrilli (cid:190) Sjoulpq(cid:148) (cid:190) Sgombro (cid:190) Makreel (cid:190) Cavala (cid:190) Makrill Type: Scomber japonicus Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thun (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Type: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis III. DE KANARISKE ØER Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thun (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Type: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis 24. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 208/5 Clupeidae Sardine (cid:190) Sardin (cid:190) Pilchard (cid:190) Pilchard (cid:190) Sardina (cid:190) Sardiini (cid:190) Saqd(cid:146)ka (cid:190) Sardina (cid:190) Sardien (cid:190) Sardinha (cid:190) Sardin Type: Sardina pilchardus Soleidae Sole (cid:190) Tunge (cid:190) Gemeine Seezunge (cid:190) Sole (cid:190) Lenguado (cid:190) Kielikampela (cid:190) Ck(cid:150)sser (cid:190) Sogliola (cid:190) Tong (cid:190) Linguado (cid:190) Tunga Type: Solea vulgaris, Dicologoglossa cuneata Sparidae Dorade (cid:190) Guldbrasen (cid:190) Goldbrasse (cid:190) Gilt-head seabream (cid:190) Dorada (cid:190) Pilkkupagelli (cid:190) Kuhq(cid:148)mi (cid:190) Pagro (cid:190) Goudbrasem (cid:190) Dourada (cid:190) Havsruda Type: Sparus aurata Moronidae Bar (cid:190) Almindelig bars (cid:190) Wolfsbarsch (cid:190) European seabass (cid:190) Lubina (cid:190) Meribassi (cid:190) Kabq(cid:145)ji (cid:190) Spigola (cid:190) Zeebaars (cid:190) Robalo (cid:190) Havsabborre Type: Dicentrarchus labrax Loliginidae Calamar (cid:190) Tiarmet blæksprutte (cid:190) Kalmar (cid:190) Squid (cid:190) Calamar (cid:190) Kalmari (cid:190) Jakal(cid:145)qi (cid:190) Calamaro (cid:190) Pijlinktvis (cid:190) Lula (cid:190) Kalmar Type: Loligo vulgaris Octopodidae Poulpe (cid:190) En art ottearmet blæksprutte (cid:190) Krake (cid:190) Octopus (cid:190) Pulpo (cid:190) Meritursas (cid:190) Wtap(cid:149)di (cid:190) Polpo (cid:190) Achtarm (cid:190) Polvo (cid:190) (cid:143)ttaarmad bl(cid:132)ckfisk Type: Octopus vulgaris Sepiidae Seiche (cid:190) Sepiablæksprutte (cid:190) Tintenfisch (cid:190) Cuttlefish (cid:190) Sepia (cid:190) Seepia (cid:190) Soupi(cid:145) (cid:190) Seppia (cid:190) Inktvis (cid:190) Choco (cid:190) Tioarmad bl(cid:132)ckfisk Type: Sepia officinalis, Sepia bertheloti Ommastrephidae Calamar (cid:190) En art tiarmet blæksprutte (cid:190) Pfeilkalmar (cid:190) Flying squid (cid:190) Pota Kalmari (cid:190) Jakal(cid:145)qi (cid:190) Totano (cid:190) Grote pijlinktvis (cid:190) Pota europeia (cid:190) Bl(cid:132)ckfisk Type: Todarodes sagittarus Sparidae Dent(cid:130) (cid:190) Tandbrasen (cid:190) Zahnbrasse (cid:190) Dentex (cid:190) Dent(cid:155)n (cid:190) Hammasahven (cid:190) Sumacq(cid:148)da (cid:190) Dentice (cid:190) Tandbrasem (cid:190) Capat(cid:209)o leg(cid:146)timo (cid:190) Tandbraxen Type: Dentex spp. Scombridae Maquereau (cid:190) Almindelig makrel (cid:190) Makrele (cid:190) Mackerel (cid:190) Caballa (cid:190) Makrilli (cid:190) Sjoulpq(cid:148) (cid:190) Sgombro (cid:190) Makreel (cid:190) Sarda (cid:190) Makrill Type: Scomber spp. Bothidae Turbot (cid:190) Pighvar (cid:190) Steinbutt (cid:190) Turbot (cid:190) Rodaballo (cid:190) Piikkikampela (cid:190) Jakj(cid:145)mi (cid:190) Rombo (cid:190) Tarbot (cid:190) Pregado (cid:190) Piggvar Type: Psetta maxima L 208/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 7. 98 IV. R(cid:144)UNION Thunnidae Thon (cid:190) Tongol tun (cid:190) Thunfisch (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonggoltonijn (cid:190) Atum tongol (cid:190) Tonfisk Type: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus obesus, Thunnus maccoyii Xyphiidae Espadon (cid:190) Sværdfisk (cid:190) Schwertfisch (cid:190) Swordfish (cid:190) Pez espada (cid:190) Miekkakala (cid:190) Niv(cid:148)ar (cid:190) Pesce spada (cid:190) Zwaardvis (cid:190) Espadarte (cid:190) Sv(cid:132)rdfisk Type: Xiphias gladius Aristeidae V. GUYANA Crevette (cid:190) En art reje (cid:190) Atlantische Rote Riesengarnele (cid:190) Scarlet Shrimp (cid:190) Carabinero (cid:190) Katkarapu (cid:190) Caq(cid:148)da (cid:190) Gambero rosso (cid:190) Rode Reuzengarnaal (cid:190) Carabineiro cardeal (cid:190) R(cid:132)kor Type: Plesiopenaeus edwardsianus Penaeidae Crevette (cid:190) En art reje (cid:190) Atlantische Rote Riesengarnele (cid:190) Prawn (cid:190) Langostino (cid:190) Katkarapu (cid:190) Caq(cid:148)da (cid:190) Gambero (cid:190) Rode Reuzengarnaal (cid:190) Carabineiro cardeal (cid:190) R(cid:132)kor Type: Solenocera acuminata, Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 79/98 tas-17 ta' Lulju 1998 li temenda l-Protokoll 47 (dwar l-abolizzjoni ta' ostakoli tekniċi għall-kummerċ fl-inbid) għall-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
EU production
fortified wine
marketing standard
sparkling wine
spirits

text: 12 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 4 21999D0708(10) L 172/58 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 8. 7. 1999 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 79/98 tas-17 ta' Lulju 1998 li temenda l-Protokoll 47 (dwar l-abolizzjoni ta' ostakoli teknici ghall-kummerc fl-inbid) ghall- Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi l-Protokoll 47 ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 102/97 tal-15 ta' Dicembru 1997 (1); Billi r-Regolament tal-Kunsill jemenda r-Regolament (KEE) (KE) Nru 1419/97 tat-22 ta' Lulju 1997 li Nru 2332/92 dwar inbejjed effervexxenti prodotti fil-Komunità u r-Regolament (KEE) Nru 42252/88 dwar il-preparazzjoni u l-marketing ta' nbejjed likuri prodotti fil-Komunità (2) ghandu jigi inkorporat fil-Ftehim, IDDECIEDA KIF GEJ: Artikolu 1 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 19 (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4252/88) fl-Appendici I tal-Protokoll 47 ghall-Ftehim: “– 397 R 1419: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1419/97 tat-22 ta' Lulju 1997 (GU L 196, ta'l- 24. 07. 1997, p. 13). ”. Artikolu 2 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 38 (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2332/92) fl-Appendici I tal-Protokoll 47 ghall-Ftehim: “– 397 R 1419: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1419/97 tat-22 ta' Lulju 1997 (GU L 196, ta'l- 24. 07. 1997, p. 13). ”. It-testi tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1419/97 fil-lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, li huma annessi ghall-verżjonijiet rispettivi tal-lingwa ghal din id-Deciżjoni, huma awtentici. Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar l-1 ta' Awissu 1998, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 4 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 5 Maghmula fi Brussel, fis-17 ta' Lulju 1998. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President N. v. LIECHTENSTEIN (1) GU L 193, tad-9. 7. 1998, p. 62. (2) GU L 196, ta' l-24. 7. 1997, p. 13


title: Regolamento (CE) n. 1547/98 della Commissione del 17 luglio 1998 che fissa il limite di intervento per le mele per la campagna 1998/99

eurovoc_concepts:
intervention price
market intervention
marketing year
pip fruit
threshold price

text: 18. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 202/23 REGOLAMENTO (CE) N. 1547/98 DELLA COMMISSIONE del 17 luglio 1998 che fissa il limite di intervento per le mele per la campagna 1998/99 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, del 28 ottobre 1996, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli (1), adattato dal regolamento (CE) n. 2520/97 della Commissione (2) per quanto riguarda i codici della nomenclatura combinata relativi ai pomodori e all’uva da tavola, in particolare l’articolo 27, paragrafi 1 e 2, considerando che a norma dell’articolo 27, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2200/96 viene fissato un limite di intervento qualora il mercato di un prodotto figurante nell’allegato II manifesti o rischi di manifestare squilibri che determinano o potrebbero determinare un volume eccessivo di ritiri; che una simile situazione rischierebbe di creare difficolt(cid:133) finanziarie per la Comunit(cid:133); considerando che, con il regolamento (CE) n. 1109/97 (3), (cid:138) stato fissato un limite d’intervento per le mele per la campagna 1997/98; che, poich(cid:130) per tale prodotto sussi- stono le condizioni stabilite dall’articolo 27 succitato, (cid:138) necessario fissare nuovamente un limite per tale prodotto, per la campagna 1998/99, basato su una percentuale della produzione media destinata al consumo allo stato fresco nelle ultime cinque campagne per le quali sono disponi- bili le statistiche; che occorre inoltre stabilire il periodo di riferimento per la valutazione del superamento del limite; considerando che, in applicazione del succitato articolo 27, il superamento del limite d’intervento comporta una riduzione dell’indennit(cid:133) comunitaria di ritiro nel corso della campagna successiva a quella del superamento; che (cid:138) opportuno stabilire le conseguenze del superamento e fissare una riduzione proporzionale alla sua entit(cid:133), limita- tamente ad una determinata percentuale; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per gli ortofrutticoli, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la campagna 1998/99 il limite di intervento per 1. le mele (cid:138) fissato a 491 300 tonnellate. Il superamento del 2. intervento di cui al paragrafo 1 (cid:138) valutato in base ai ritiri effettuati tra il 1o giugno 1998 e il 31 maggio 1999. limite di Articolo 2 Se il quantitativo di mele ritirato nel quadro di misure d’intervento nel corso del periodo di cui all’articolo 1, paragrafo 2, supera il limite ivi fissato al paragrafo 1, l’indennit(cid:133) comunitaria di ritiro di cui all’allegato V del regolamento (CE) n. 2200/96 (cid:138) ridotta, per la campagna di commercializzazione proporzionalmente successiva, all’entit(cid:133) del superamento rispetto alla produzione in base alla quale (cid:138) stato calcolato il suddetto limite. La riduzione dell’indennit(cid:133) comunitaria di ritiro non pu(cid:149) comunque superare il 30 %. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 luglio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 297 del 21. 11. 1996, pag. 1. (2) GU L 346 del 17. 12. 1997, pag. 41. (3) GU L 162 del 18. 6. 1997, pag. 12


title: WRITTEN QUESTION No. 2374/98 by Sebastiano MUSUMECI to the Commission. Emergency created by illegal immigration in southern Italy and the Italian Government's failure to take action

eurovoc_concepts:
Africa
Italy
Schengen Agreement
foreign national
illegal migration
trafficking in human beings

text: 8. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 96/83 Komissio huomauttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) eritt(cid:228)in riskialttiilla alueilla toteutettaville toimille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoitusta vasta silloin, kun mets(cid:228)palojen torjuntaa koskeva suunnitelma on toimitettu komissiolle. T(cid:228)m(cid:228) periaate hyv(cid:228)ksyttiin my(cid:246)s edell(cid:228) mainitussa ehdotuksessa EMOTR:n tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen. Komissio katsoo, ett(cid:228) perustamissopimuksessa ei edell(cid:228) mainittujen toimintojen lis(cid:228)ksi anneta yhteis(cid:246)lle muuta poliittista toimivaltaa. Aluesuunnittelu ja metsi(cid:228) koskevat toimintalinjat, esimerkiksi muutokset maank(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ja tulipalojen j(cid:228)lkeinen uudelleen metsitys, kuuluvat suurimmaksi osaksi j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Komissio valmistelee kuitenkin parhaillaan ehdotusta yhteis(cid:246)n mets(cid:228)strategiasta, joka perustuu mets(cid:228)politiikkaa koske- vaan Thomasin mietint(cid:246)(cid:246)n, jonka Euroopan parlamentti hyv(cid:228)ksyi tammikuussa 1997. Metsien suojaaminen tulipaloilta lienee yksi t(cid:228)llaisen strategian t(cid:228)rkeimmist(cid:228) painopistealueista. 4. Komissio on tutkimuksen ja kehitt(cid:228)misen puiteohjelmien yhteydess(cid:228) osallistunut mets(cid:228)palojen torjuntaa koskevien ohjelmien rahoittamiseen (esim. Fuego, Inflame ja Prometheus). N(cid:228)it(cid:228) toimintoja, joista on jo saatu lupaavia tuloksia, rahoitetaan ja pidet(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ynniss(cid:228) my(cid:246)s tulevaisuudessa. Komissio katsoo t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi, ett(cid:228) ei ole tarpeen perustaa erillist(cid:228) eurooppalaista tutkimuskeskusta, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olisi ehk(cid:228)ist(cid:228) ja torjua mets(cid:228)paloja unioniin kuuluvissa V(cid:228)limeren maissa. (1) EYVL L 217, 31. 7. 1992. (2) EYVL C 170, 4. 6. 1998. (1999/C 96/116) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2374/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sebastiano Musumeci (NI) komissiolle (17. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Etel(cid:228)-Italiaan saapuvat laittomat maahanmuuttajat ja Italian hallituksen sopimusrikkomukset Laittomien maahanmuuttajien virta Etel(cid:228)-Italian rannikolle on viime viikkoina kasvanut h(cid:228)lytt(cid:228)viin mittoihin. Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Sisiliassa on noin viikon aikana tavattu satoja Afrikan valtioiden kansalaista, joiden sinne toimittajina on ollut V(cid:228)limeren rantojen v(cid:228)lill(cid:228) toimivia ihmisten salakuljetusj(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228). Italian viranomaiset ovat syyllisi(cid:228) omaan kykenem(cid:228)tt(cid:246)myytens(cid:228) puuttua asiaan, sill(cid:228) ne eiv(cid:228)t ole valmistautuneet konkreettisin aloittein vastus- tamaan maahanmuuttajien virtaa, joka nyt on k(cid:228)ynyt hallitsemattomaksi. Valtaosa maahanmuuttajista v(cid:228)ist(cid:228)(cid:228) poliisi- ja terveystarkastukset ja onnistuu p(cid:228)(cid:228)sem(cid:228)(cid:228)n muihin j(cid:228)senvaltioihin, joissa he joutuvat el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puutteessa ja olemaan my(cid:246)s rikollisj(cid:228)rjest(cid:246)jen hyv(cid:228)ksik(cid:228)yt(cid:246)n uhreina. Harjoittamallaan sallivuuspolitiikalla Italian hallitus on rikkonut niit(cid:228) nimenomaisia sitoumuksia, jotka se hyv(cid:228)ksyi ratifioidessaan Schengenin sopimuksen. T(cid:228)ll(cid:228) tavoin se vaarantaa yleisen j(cid:228)rjestyksen ja turvallisuuden Italiassa ja muualla unionissa. Aikooko komissio puuttua asiaan mit(cid:228) pikimmin ja vaatia Italian hallitusta toimiaan tekemiens(cid:228) sitoumusten mukaisesti, ja aikooko komissio vied(cid:228) asian Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimeen, jos sitoumuksia ei jatkossa- kaan noudateta? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Ei. Schengenin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) ei ole viel(cid:228) sis(cid:228)llytetty osaksi unionia, ja periaatteessa komission ei pid(cid:228) ottaa kantaa Schengenin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n soveltamiseen, koska se ei kuulu yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n. (1999/C 96/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (27. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Suurimmat sallitut l(cid:228)(cid:228)keainej(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t Sain kirjeen huolestuneelta (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)j(cid:228)lt(cid:228)ni, joka oli lukenut, ett(cid:228) 1. tammikuuta 2000 tulee voimaan uusia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka koskevat hevosille tarkoitettujen l(cid:228)(cid:228)kkeiden j(cid:228)(cid:228)mi(cid:228)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2409/98 af Joan COLOM I NAVAL til Kommissionen. Kommissionens tilstedeværelse i Macao

eurovoc_concepts:
EP delegation
European Commission
Japan
Macao
secretariat of an Institution
the EU's international role

text: 8. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 96/87 (1999/C 96/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2397/98 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Jordemłdrenes situation Der var i lang tid tradition i Finland for, at jordemłdre deltog i sundhedsplejen under svangerskabet. Dette har (cid:230)ndret sig i dag. Under svangerskabet er kvinderne ikke under tilsyn af en jordemoder, og ofte młder de jordemoderen for fłrste gang under fłdslen. Jordemłdre har ikke lov til at arbejde i r(cid:229)dgivningscentre for gravide kvinder, hvilket begr(cid:230)nser deres erhvervsmuligheder. Ordningen med distriktssygeplejersker har medfłrt, at en given sygeplejerske/sundhedsr(cid:229)dgiver kun vil skulle behandle nogle f(cid:229) gravide kvinder om (cid:229)ret. En s(cid:229)dan ordning indeb(cid:230)rer risiko for, at viden g(cid:229)r i glemmebogen, og at problem- og risikosvangerskaber ikke bliver opdaget. Undervisningen af jordemoderelever, i behandling og kontrol af gravide kvinder, varetages ikke af jordemłdre, hvilket indeb(cid:230)rer, at direktiv 80/155/E(cid:216)F (1) ikke overholdes i Finland. Hvad agter Kommissionen at głre for, at de fłrn(cid:230)vnte problemer lłses, og at direktiv 80/155/E(cid:216)F gennemfłres? (1) EFT L 33 af 11. 2. 1980, s. 8. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne Af Mario Monti (22. september 1998) Kommissionen er ikke bekendt med de problemer, der rejses af det (cid:230)rede medlem. De ser dog ikke ud til at v(cid:230)re i strid med R(cid:229)dets direktiv 80/155/E(cid:216)F af 21. januar 1980 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til og udłvelse af virksomhed som jordemoder. I Finland varetages undervisningen af jordemoderelever ikke af jordemłdre. Direktiv 80/155/E(cid:216)F foreskriver ikke, hvem der skal forest(cid:229) undervisningen. Dette spłrgsm(cid:229)l hłrer under den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats kompetenceomr(cid:229)de. De łvrige problemer, der rejses af det (cid:230)rede medlem, er tilsyneladende heller ikke i strid med direktiv 80/155/ E(cid:216)F, idet direktivet ikke foreskriver, at de aktiviteter, der er n(cid:230)vnt i artikel 4, udelukkende skal udłves af jordemłdre. (1999/C 96/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2409/98 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (17. juli 1998) Om: Kommissionens tilstedev(cid:230)relse i Macao Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Kinas Nationale Folkekongres besłger Folkerepublik- ken Kina cirka hvert andet (cid:229)r. Det seneste besłg fandt sted i slutningen af maj og den fłrste uge af juni i (cid:229)r. Ligesom ved tidligere lejligheder samarbejdede Kommissionens kontor i Beijing med forskellige aspekter fra logistisk hj(cid:230)lp til informationsmłder, og navnlig deltog Kommissionens repr(cid:230)sentant i flere af de officielle młder. En medarbejder fra kontoret ledsagede delegationen under hele besłget indtil Dalian. Siden sin oprettelse har Europa-Parlamentets delegation to gange haft Macao med p(cid:229) sin rejserute, i 1991 og i (cid:229)r fra lłrdag den 6. juni om aftenen til słndag den 7. midt p(cid:229) eftermiddagen, og inden for dette tidsrum havde den młder med guvernłren, med Macaos lovgivende r(cid:229)d (Legco) og med lederne af nogle projekter, som EU yder stłtte til. Under hele opholdet i Macao var der ingen repr(cid:230)sentation fra Kommissionens kontor i Hong Kong, skłnt Macao hłrer under dets ansvarsomr(cid:229)de. Mener Kommissionen, at dens tilstedev(cid:230)relse i Macao ikke hłrer under Hong Kong-kontorets ansvarsomr(cid:229)de? Betragter man denne tilstedev(cid:230)relse som ligegyldig? Hvad er (cid:229)rsagerne til, at kontoret i Hong Kong ikke var repr(cid:230)senteret, n(cid:229)r det deltog i młdet med konsulerne, som fandt sted i Hong Kong?


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre el proyecto de Acción Común adoptada por el Consejo sobre la base del Artículo K.3 del Tratado de la Unión Europea relativa a los acuerdos para la cooperación entre los Estados miembros por lo que se refiere a la identificación, detección, embargo preventivo, incautación y decomiso de los instrumentos y productos del delito(6490/98 - C4-0184/98 98/0909(CNS))(Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html print


title: Verordnung (EG) Nr. 1554/98 der Kommission vom 17. Juli 1998 zur Festlegung der Methode zur Zuweisung der zusätzlichen Mengen im Rahmen der durch die Verordnung (EG) Nr. 1138/98 des Rates festgelegten Erhöhung der mengenmäßigen Gemeinschaftskontingente 1998 für bestimmte Waren mit Ursprung in der Volksrepublik China

eurovoc_concepts:
China
household article
import licence
originating product
quantitative restriction
tariff quota

text: 18. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 202/33 VERORDNUNG (EG) Nr. 1554/98 DER KOMMISSION vom 17. Juli 1998 zur Festlegung der Methode zur Zuweisung der zus(cid:132)tzlichen Mengen im Rahmen der durch die Verordnung (EG) Nr. 1138/98 des Rates festgelegten Erh(cid:148)hung der mengenm(cid:132)ßigen Gemeinschaftskontingente 1998 f(cid:129)r bestimmte Waren mit Ursprung in der Volksrepublik China DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 520/94 des Rates vom 7. M(cid:132)rz 1994 zur Festlegung eines Verfahrens der gemeinschaftlichen Verwaltung mengenm(cid:132)ßiger Kontin- gente (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 138/96 (2), insbesondere auf die Artikel 9 und 13, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1393/97 der Kommission vom 18. Juli 1997 (cid:129)ber die Verwaltung der mengenm(cid:132)ßigen Kontingente f(cid:129)r bestimmte Waren mit Ursprung in der Volksrepublik China im Jahr 1998 (3), insbesondere auf Artikel 6, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Verordnung (EG) Nr. 2021/97 der Kommission legt die den Einf(cid:129)hrern zugewiesenen Mengen im Rahmen der mengenm(cid:132)ßigen Kontingente f(cid:129)r bestimmte Waren mit Ursprung in der Volksrepublik China im Jahr 1998 fest (4). Mit der Verordnung (EG) Nr. 1138/98 des Rates vom 28. Mai 1998 zur (cid:142)nderung der Anh(cid:132)nge II und III der Verordnung (EG) Nr. 519/94 (cid:129)ber die gemeinsame Rege- lung der Einfuhren aus bestimmten Drittl(cid:132)ndern (5) wurden die mengenm(cid:132)ßigen Kontingente f(cid:129)r Geschirr und Haushaltsgegenst(cid:132)nde aus Porzellan des HS-/KN- Codes 6911 10 und f(cid:129)r Geschirr und Haushaltsgegen- st(cid:132)nde aus anderen keramischen Stoffen als Porzellan des HS-/KN-Codes 6912 00 erh(cid:148)ht. Zur Ber(cid:129)cksichtigung der durch die Verordnung (EG) Nr. 1138/98 erh(cid:148)hten Kontingente sollten daher einfache Verwaltungsverfahren f(cid:129)r die Anpassung der Einfuhrli- festgelegt werden. zenzen der Gemeinschaftseinf(cid:129)hrer Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen stehen im Einklang mit der Stellungnahme des gem(cid:132)ß Artikel 22 der Verordnung (EG) Nr. 520/94 eingesetzten Ausschusses f(cid:129)r die Verwaltung der Kontingente (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Inhaber einer gem(cid:132)ß Verordnung (EG) Nr. 2021/97 ausgestellten Einfuhrlizenz f(cid:129)r 1998 f(cid:129)r Waren der HS-/ KN-Codes 6911 10 und 6912 00 sind berechtigt, eine zus(cid:132)tzliche Menge von 5 % (cid:129)ber die in ihrer Einfuhrli- zenz angegebene Menge hinaus einzuf(cid:129)hren. Artikel 2 F(cid:129)r die Zwecke der Durchf(cid:129)hrung des Artikels 1 legen ihre Einfuhrlizenz der zust(cid:132)ndigen die Lizenzinhaber Beh(cid:148)rde vor, die sie ausgestellt hat. Diese tr(cid:132)gt einen Vermerk in die Lizenz ein, daß dem Inhaber der Lizenz eine zus(cid:132)tzliche Menge von 5 % zugewiesen wird. Diese Eintragung ist geb(cid:129)hrenfrei und wird von der zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rde beglaubigt. Artikel 3 Die in der Verordnung (EG) Nr. 1138/98 festgelegten Erh(cid:148)hungen um 5 % gelten vom 1. Januar 1998 an. Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 17. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Leon BRITTAN Vizepr(cid:132)sident (1) ABl. L 66 vom 10. 3. 1994, S. 1. (2) ABl. L 21 vom 27. 1. 1996, S. 6. (3) ABl. L 190 vom 19. 7. 1997, S. 24. (4) ABl. L 284 vom 16. 10. 1997, S. 42. (5) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 1


title: A Tanács 1658/98/EK rendelete (1998. július 17.) fejlődő országok érdekeltségi területein az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozott műveletekről

eurovoc_concepts:
co-financing
developing countries
development aid
development policy
non-governmental organisation

text: 36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/29. kötet 31998R1658 1998. 7. 30. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 213/1 A TANÁCS 1658/98/EK RENDELETE (1998. július 17. ) fejlődő országok érdekeltségi területein az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozott műveletekről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, mivel a Tanács az 1977. november 28-i ülésén jóváhagyta a Bizottság által javasolt általános feltételeket és eljárásokat; tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 130w. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), Szerződés a megfelelően (2), 189c. cikkében megállapított eljárásnak mivel az Európai Parlament a nem kormányzati fejlesztési szer- vezetek fejlesztési együttműködésben betöltött szerepéről szóló 1992. május 14-i állásfoglalásában (3) újból megerősítette a nem kormányzati fejlesztési szervezetek sajátos és pótolhatatlan szere- pét, valamint fejlesztési tevékenységeik hasznosságát és hatékony- ságát, különösen hangsúlyozva a nem kormányzati fejlesztési szervezeteknek a fejlődő országok hátrányos helyzetű társadalmi csoportjai érdekében végzett munkája kulcsszerepét, a nem kor- mányzati fejlesztési szervezetek cselekvési szabadsága megőrzé- sének szükségességét és azt az alapvető szerepet, amelyet a nem kormányzati fejlesztési szervezetek játszanak az emberi jogok és az alulról szerveződő demokrácia fejlődésének elősegítése során; mivel a Bizottság a Tanácshoz intézett 1975. október 6-i közle- ményében a nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel (NGO) való kapcsolatokra vonatkozó iránymutatásokat terjesztett elő az e szervezetek által végzett fejlesztési tevékenységekre szánt pénz- eszközök felhasználásával kapcsolatos általános feltételekkel és eljárásokkal együtt; mivel a Tanács a nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel való együttműködésről szóló 1991. május 27-i állásfoglalásában hang- súlyozta a nem kormányzati fejlesztési szervezetek autonómi- ájának és függetlenségének fontosságát; mivel ezen túlmenően elismerte, hogy a nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel való együttműködés közösségi rendszere szükségképpen kiegészíti a hasonló, nemzeti szintű erőfeszítéseket, és felismerte, hogy az eljárásokhoz és azok alkalmazásához rugalmasságra van szükség; mivel a költségvetési hatóság a nem kormányzati fejlesztési szer- vezetekkel való közös finanszírozásra vonatkozó tételt illesztett be az 1976. évi költségvetésbe, és attól kezdve következetesen növelte e finanszírozás mértékét (az 1976. évi 2,5 millió ECU-ről 174 millió ECU-re 1995-ben) a Bizottságnak az e források felhasz- nálásáról szóló éves jelentései alapján; (1) HL C 251. , 1995. 9. 27. , 18. o. (2) Az Európai Parlament 1995. december 15-i véleménye (HL C 17. , 1996. 1. 22. , 455. o. ), a Tanács 1997. július 7-i közös álláspontja (HL C 307. , 1997. 10. 8. , 1. o. ) és az Európai Parlament 1997. decem- ber 18-i határozata (HL C 14. , 1998. 1. 19. , 124. o. ). mivel a Tanács az 1992. november 18-i következtetéseiben elé- gedetten vette tudomásul a Bizottságnak a fejlesztési és oktatási projektek társfinanszírozásra való kiválasztására vonatkozó krité- riumait, nevezetesen a demokrácia megerősítését és az emberi jogok tiszteletben tartását a fejlődő országokban, és különösen üdvözölte azt a tényt, hogy a Bizottság világossá tette, hogy a fő kritérium továbbra is a projekt minősége, és ezt a megközelítést fenntartás nélkül támogatta; (3) HL C 150. , 1992. 6. 15. , 273. o. 11/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 37 mivel igazgatási eljárásokat kell kialakítani a fejlődő országok érdekeltségi területein a nem kormányzati fejlesztési szervezetek- kel közösen finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A Közösség a 3. cikkben meghatározottak szerinti európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozza azon helyszíni tevékenységeket, amelyek a fejlődő országok hát- rányos helyzetű csoportjai alapvető szükségleteinek kielégítésére irányulnak. Elsőbbséget élveznek a fejlődő országbeli partnerek kezdeményezésein alapuló tevékenységekre vonatkozó javaslatok. E tevékenységeket az európai nem kormányzati fejlesztési szerve- zetek javasolják és a fejlődő országbeli partnereikkel együttmű- ködve végzik; e tevékenységek célja a szegénység enyhítése, vala- mint fejlődési képességének javítása. a kedvezményezettek életminőségének és (2) A Közösség továbbá közösen finanszírozza a 3. cikkben meg- határozottak szerinti európai nem kormányzati fejlesztési szerve- zetekkel az Európában végzett, a fejlődő országok fejlesztési prob- lémáira és ezen országoknak a fejlett ipari országokkal való kapcsolataira vonatkozó általános ismeretterjesztő és tájékoztató tevékenységeket. E tevékenységeket az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetek javasolják azzal a szándékkal, hogy Euró- pában megszerezzék a közvélemény támogatását a fejlesztéshez, valamint olyan stratégiákhoz és tevékenységekhez, amelyek a fej- lődő országban élők javát szolgálják. Különös figyelmet szentelnek a következőknek is: – veszélyeztetett kultúrák, különösen a veszélyeztetett őshonos kultúrák, – a gyermekek körülményeinek javítása és jogainak védelme a fejlődő országokban. (2) Az 1. cikk (2) bekezdése alapján végzendő ismeretterjesztő és tájékoztató tevékenységek valamennyi tagállamban világosan meghatározott célcsoportokra irányulnak, világosan meghatáro- zott témákkal foglalkoznak, a témák és a célcsoportok kiegyen- súlyozott elemzésén és megalapozott ismeretén alapulnak, és európai dimenziót tartalmaznak. Bár a tevékenység minősége kiemelkedő jelentőségű, különös figyelmet fordítanak azon ismeretterjesztő tevékenységekre, ame- lyek: – rávilágítanak a tagállamok és a fejlődő országok interdepen- denciájára, – támogatást próbálnak szerezni az egyenlőbb észak–dél kap- csolatok kialakítása érdekében, – ösztönzik a nem kormányzati fejlesztési szervezetek közötti együttműködést, – lehetővé teszik a fejlődő országbeli partnerek számára, hogy aktív szerepet játszanak. (3) A Közösség továbbá társfinanszírozza az arra irányuló tevé- kenységeket, hogy megerősítsék az együttműködést a tagállamok nem kormányzati fejlesztési szervezetei között, valamint a tagál- lamok nem kormányzati fejlesztési szervezetei és a közösségi szervek között. (3) Az 1. cikk (3) bekezdése alapján végzendő, a tagállamok nem kormányzati fejlesztési szervezetei közötti és a közösségi szervek- kel való koordináció megerősítésére irányuló tevékenységek töb- bek között a megfelelő csere- és kommunikációs hálózatok fej- lesztésével kapcsolatosak. 2. cikk (1) Az 1. cikk (1) bekezdése alapján a fejlődő országokban társ- finanszírozott tevékenységek különösen a vidéki és városi terüle- tek helyi társadalmi és gazdasági fejlődésével, a humán erőforrá- sok – főleg a képzés segítségével történő – fejlesztésével, valamint a fejlődő országokbeli helyi partnerek számára nyújtott intézmé- nyi támogatással kapcsolatosak. E tevékenységi területeken belül, bár a tevékenység minősége kie- melkedő jelentőségű, különös figyelmet fordítanak a következő célokhoz kapcsolódó tevékenységekre: – a civil társadalom és a részvételen alapuló fejlődés erősítése, valamint az emberi jogok és a demokrácia támogatása és védelme, (4) Annak meghatározása során, hogy a javasolt tevékenység alkalmas-e közösségi társfinanszírozásra, a kritérium a tevékeny- ség várt fejlesztési hatása az érintett fejlődő országban vagy orszá- gokban. A következőket veszik figyelembe: – a fenntartható hatás a projekttervezés során, – a célok és az eredménymutatók világos meghatározása és figyelemmel kísérése valamennyi projekt esetében, – összhang a decentralizált megbízottak egyéb fejlesztési tevé- kenységeivel, elkerülve a közösségi együttműködés más eszkö- zeivel való összeférhetetlenséget. 3. cikk – a nők szerepe a fejlődésben, – fenntartható fejlődés. (1) Az e rendelet alapján társfinanszírozásra jogosult együttmű- ködés megbízottai azon nem kormányzati fejlesztési szervezetek, amelyek eleget tesznek a következő feltételeknek: 38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/29. kötet – autonóm közhasznú szervezetként alakultak valamely tagál- lamban, az adott állam jogszabályainak megfelelően, – székhelyük valamely tagállamban van, és a társfinanszírozott tevékenységekre vonatkozó határozatokat a székhelyükön hozzák meg, (3) A nem kormányzati fejlesztési szervezet folyamatosan arra ösztönzi a fejlődő országbeli ügynökségeket vagy azon partnere- ket, amelyek a tevékenység végső kedvezményezettjei, hogy esz- közeiknek és az érintett tevékenység sajátos jellegének megfele- lően tegyenek természetbeni vagy pénzügyi hozzájárulást. – finanszírozásuk nagy része Európából származik. 5. cikk (2) Annak meghatározása során, hogy valamely nem kormány- zati fejlesztési szervezet jogosult-e társfinanszírozásra, a követke- zőket is figyelembe veszik: – képessége arra, hogy az európai közvéleményben őszinte szo- lidaritást alakítson ki fejlesztési tevékenységei iránt; – a fejlesztésnek tulajdonított elsőbbség és az e területen szer- zett tapasztalatok, – vállalatirányítási és pénzgazdálkodási képességei, – ha lehetőség van rá, az érintett szektorral és országgal kapcso- latos ismeretei, – a fejlődő országokbeli partnerek által javasolt fejlesztési tevé- kenységek támogatására irányuló képessége, valamint a fej- lődő országokban található hasonló szervezetekkel való kap- csolatainak jellege és kiterjedése. 4. cikk (1) Az 1. cikkben említett tevékenységekre irányuló közösségi társfinanszírozás külföldi vagy helyi fizetőeszközben a követke- zőket fedezheti: – beruházási kiadások; – beruházáshoz kapcsolódó működési kiadások, biztosítva, hogy a projektek a külső támogatás megszűnése után is műkö- dőképesek maradnak; – a közösen finanszírozott tevékenységek zökkenőmentes vég- rehajtásához szükséges kiadások, beleértve a nem kormány- zati fejlesztési szervezetek vagy a nem kormányzati fejlesztési szervezetek hálózatainak igazgatási költségeit is. Abban a sajátos esetben, amikor a váltási árfolyamok rendkívül nagy mértékben megváltoznak a fejlődő országbeli projektek végső kedvezményezettjeinek hátrányára, a Bizottság az érintett nem kormányzati fejlesztési szervezetek kérelmére megfelelő intézkedéseket tehet az árfolyamváltozás hatásainak semlegesítése érdekében. Az e rendelet alapján történő közösségi társfinanszírozás támogatások formáját ölti, beleértve a működő tőkéhez való hozzájárulásokat is a mikrohitel projektek esetében. Az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozott mikrohitel projektek esetében, amelyek előírják, hogy a fejlődő országbeli helyi partner teljes mértékben vagy részben működő tőkét létesítsen és kezeljen, a működő tőke végső kedvezményezettjei által visszatérített mikrohitelek összegét ismét lehet használni más végső kedvezményezetteknek nyújtandó további mikrohitelként. fel 6. cikk (1) A Bizottság a költségvetési és az egyéb hatályban lévő, külö- nösen az Európai Közösségek általános költségvetéséről szóló költségvetési rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően becsüli fel, határozza el és igazgatja az e rendelet hatálya alá tar- tozó tevékenységek társfinanszírozását, figyelembe véve a nem kormányzati fejlesztési szervezetek jellegét és sajátos tulajdonsá- gait, és különösen az adott tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulásukat. Az arra vonatkozó határozatot, hogy a tevékenység támogatás- ban részesítendő-e, rendszerint a kérelem átvételének időpontjá- tól számított hat hónapon belül meg kell hozni. Ha az iratok vizs- gálata során kiderül, hogy a kérelem hiányos, a hat hónapos időtartamot a kért információ átvételének időpontjától számítják. Ha a határozat elutasító, meg kell adni a megfelelő indokokat az érintett nem kormányzati fejlesztési szervezetnek. (2) Az e rendelet alapján kötött valamennyi társfinanszírozási szerződés előírja a Bizottság és a Számvevőszék számára, hogy helyszíni ellenőrzéseket végezzenek a Bizottság által a hatályban lévő szabályok alapján megállapított szokásos eljárásoknak, és különösen az Európai Közösségek általános költségvetéséről szóló költségvetési rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően. (2) Az a nem kormányzati fejlesztési szervezet, amellyel társfi- nanszírozási szerződést kötöttek, értesíti partnereit a tevékenység- hez való közösségi hozzájárulásról. (3) A közösségi hozzájárulás általában nem haladhatja meg a tel- jes költség 50 %-át vagy a teljes hozzájárulás 75 %-át, csak kivé- teles esetekben. A nem kormányzati fejlesztési szervezetek még 11/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 39 ilyen esetekben is jelentősen hozzájárulnak a projekthez, és a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a teljes pénzügyi hoz- zájárulás 85 %-át. elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem sza- vazhat. (4) A 9. cikkben megállapított eljárás alapján fogadják el a 2 mil- lió ECU-t meghaladó projektek és programok (többéves progra- mok, konzorciumi tevékenységek, támogatási csomagok) közös- ségi társfinanszírozásáról szóló határozatokat. (5) A Bizottság háromhavonta tájékoztatja a tagállamokat a jóvá- hagyott társfinanszírozási projektekről és programokról, jelezve azok összegét, jellegét, a kedvezményezett országot és partnert. Ehhez a tájékoztatáshoz egy mellékletet csatolnak, amely világo- san megjelöli azon projekteket vagy programokat, amelyek meg- haladják az 1 millió ECU-t. 7. cikk (1) A Bizottság az egyes költségvetési éveket követő második félév során jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, tájékoztatást adva a társfinanszírozásból részesülő nem kormány- zati fejlesztési szervezetekről, összegezve a megelőző költségve- tési év folyamán finanszírozott tevékenységeket, értékelve e ren- delet adott időszakban történő végrehajtását és általános iránymutatásokat javasolva a következő évre. Támogatási csoma- gok esetében az éves jelentés tartalmazza a kedvezményezett nem kormányzati fejlesztési szervezetek listáját, míg az ilyen támoga- tási csomagokkal finanszírozott projektek listája a következő évi jelentésben jelenik meg. A jelentés rögzíti az elvégzett független értékelések következtetéseit is. (2) A Bizottság a 10. cikkben megállapított eljárásnak megfele- lően elfogadja a következő évi általános iránymutatásokról és az általános feltételek átdolgozásáról szóló határozatokat. 8. cikk A Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöki tisztjét a Bizottság képviselője látja el. 9. cikk (1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell követni, a Bizottság munkáját a 8. cikk alapján létrehozott bizottság segíti. (2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság szá- mára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véle- ményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cik- kének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján (3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, amelye- ket azonnali hatállyal kell alkalmazni. b) Ha azonban ezen intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság az intézkedéseket hala- déktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben: – a Bizottság az általa tervezett intézkedések alkalmazá- sát a közlés időpontjától számított egy hónapos idő- tartamra elhalasztja, – a Tanács az első francia bekezdésben említett határidőn belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat. 10. cikk (1) Ha az e cikkben megállapított eljárást kell követni, a Bizottság munkáját a 8. cikk alapján létrehozott bizottság segíti. (2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság szá- mára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véle- ményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cik- kének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem sza- vazhat. (3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, amelye- ket azonnali hatállyal kell alkalmazni. b) Ha azonban ezen intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság haladéktalanul közli az intézkedéseket a Tanáccsal. Ebben az esetben: – a Bizottság az általa tervezett intézkedések alkalmazá- sát a közlés időpontjától számított egy hónapos idő- tartamra elhalaszthatja, – a Tanács az első francia bekezdésben említett határidőn belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat. 11. cikk rendszeresen Közösség által A Bizottság annak megállapítása társfinanszírozott és hogy érdekében, hogy iránymutatásokat állapítsanak meg a jövőbeni tevékenységek tevékenységeket a célokat megvalósították-e, értékeli a 40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/29. kötet hatékonyságának javításához. A Bizottság a 8. cikkben említett bizottság számára előterjeszti az értékelések összegzését; ha szükséges, az értékeléseket a bizottság megvizsgálhatja. Az értékelési jelentések kérésre a tagállamok rendelkezésére állnak. átfogó értékelését terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé, az e rendelet jövőjére és esetleges módosítására vonatkozó javaslatokkal együtt. 12. cikk 13. cikk E rendelet hatálybalépését követő három évvel a Bizottság az e rendelet alapján a Közösség által finanszírozott tevékenységek Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. július 17-én. a Tanács részéről az elnök W. RUTTENSTORFER