title: Rådets rekommendation av den 6 juli 1998 rörande allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU policy
Economic and Monetary Union
economic policy

text: L 200/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS REKOMMENDATION av den 6 juli 1998 r(cid:148)rande allm(cid:132)nna riktlinjer f(cid:148)r medlemsstaternas och gemenskapens ekono- miska politik (98/454/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING som beaktar av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 103. 2 i detta, som beaktar kommissionens rekommendation, som beaktar slutsatserna fr(cid:134)n Europeiska r(cid:134)det i Cardiff den 15 och 16 juni 1998, och som beaktar att Europaparlamentet har antagit en resolution om kommissionens rekommendation, AVGER F(cid:153)LJANDE REKOMMENDATION. 1. PRIORITERADE M(cid:143)L: ETT FRAMG(cid:143)NGSRIKT EMU, V(cid:142)LST(cid:143)ND OCH ARBETSTILLF(cid:142)LLEN Inf(cid:148)randet av euron den 1 januari 1999 inneb(cid:132)r en ny etapp i den europeiska integrationsprocessen, liksom i medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik. Den kraftfulla och trov(cid:132)rdiga politik som medlems- staterna s(cid:132)rskilt under de tv(cid:134) senaste (cid:134)ren har genomf(cid:148)rt i syfte att uppn(cid:134) en h(cid:148)g grad av h(cid:134)llbar ekonomisk konvergens har gett p(cid:134)tagliga resultat. f(cid:148)rsta F(cid:148)r det (cid:134)terspeglas de anm(cid:132)rkningsv(cid:132)rda anstr(cid:132)ngningar som gjorts f(cid:148)r och resultat som erh(cid:134)l- lits i fr(cid:134)ga om konvergens i det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att Euro- peiska unionens r(cid:134)d, i sin sammans(cid:132)ttning p(cid:134) stats- och regeringschefsniv(cid:134), den 2 maj 1998 besl(cid:148)t att elva medlemsstater n(cid:148)dv(cid:132)ndiga uppfyllde villkoren f(cid:148)r inf(cid:148)rande av euron. de F(cid:148)r det andra fr(cid:132)mjar dessa anstr(cid:132)ngningar utvec- klingen av en makroekonomisk politik som leder till tillv(cid:132)xt och (cid:148)kad syssels(cid:132)ttning. Hittills har emellertid m(cid:134)nga medlemsstater inte haft tillr(cid:132)ckligt stor framg(cid:134)ng i sina f(cid:148)rs(cid:148)k att minska arbetsl(cid:148)sheten. att Sedan de f(cid:148)rra allm(cid:132)nna riktlinjerna f(cid:148)r den ekono- miska politiken antogs sommaren 1997, har en allt stabilare ekonomisk (cid:134)terh(cid:132)mtning med en allt bredare f(cid:148)rankring f(cid:134)tt f(cid:132)ste i gemenskapen samtidigt som inflationen befinner sig p(cid:134) en historiskt l(cid:134)g niv(cid:134). Mot bakgrund av att det f(cid:148)r n(cid:132)rvarande finns ledig produktionskapacitet och av investeringarna senare f(cid:148)rv(cid:132)ntas (cid:148)ka i en sund takt, s(cid:132)rskilt investe- ringarna i anl(cid:132)ggningar, b(cid:148)r det finnas m(cid:148)jlighet till en stadig tillv(cid:132)xt som inte h(cid:132)mmas av bristande kapacitet eller ger upphov till inflationssp(cid:132)nningar, f(cid:148)rutsatt att forts(cid:132)tter att l(cid:148)nerna, som f(cid:148)rv(cid:132)ntat, utvecklas i l(cid:132)mplig takt. De underliggande ekono- miska grundvillkoren (cid:132)r dessutom sunda och f(cid:148)rb(cid:132)t- tras kontinuerligt, efterfr(cid:134)geutsikterna ser allt b(cid:132)ttre ut och framtidstron st(cid:132)rks ytterligare. De finansiella och ekonomiska h(cid:132)ndelserna i Asien f(cid:148)refaller ha haft begr(cid:132)nsad effekt p(cid:134) gemenskapens tillv(cid:132)xtutsik- ter, f(cid:148)rutsatt att krisen inte f(cid:148)rdjupas eller sprids till andra l(cid:132)nder i regionen. Mot bakgrund av en ytterligare f(cid:148)rst(cid:132)rkt ekonomisk (cid:134)terh(cid:132)mtning kan syssels(cid:132)ttningen komma att (cid:148)ka m(cid:134)ttligt, vilket skulle leda till en liten minskning av arbetsl(cid:148)sheten fram till 1999 inom gemenskapen som helhet. Det skulle utg(cid:148)ra ett f(cid:148)rsta om (cid:132)n blyg- samt steg i riktning mot att uppn(cid:134) m(cid:134)let med en h(cid:148)g syssels(cid:132)ttningsniv(cid:134) som anges i artikel 2 i Amster- damf(cid:148)rdraget. Den nuvarande syssels(cid:132)ttningsniv(cid:134)n inom gemen- skapen (cid:132)r resultatet inte bara av en h(cid:148)g arbetsl(cid:148)shet 16. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 200/35 (ca 18 miljoner m(cid:132)nniskor under 1997), utan (cid:132)ven av d(cid:134)liga syssels(cid:132)ttningsutsikter under l(cid:134)nga perioder, vilket har avh(cid:134)llit m(cid:134)nga fr(cid:134)n att s(cid:148)ka arbete, av vilka (cid:134)tskilliga omfattas av andra sociala trygghetssystem. Nya arbetstillf(cid:132)llen m(cid:134)ste s(cid:134)ledes inte bara kunna absorbera de arbetsl(cid:148)sa, utan (cid:132)ven en stigande andel arbetstagare och dessutom en viss demografiskt betingad (cid:148)kning av befolkningen i arbetsf(cid:148)r (cid:134)lder. En syssels(cid:132)ttnings(cid:148)kning p(cid:134) medell(cid:134)ng och l(cid:134)ng sikt skulle i h(cid:148)g grad l(cid:132)tta b(cid:148)rdan f(cid:148)r medlemsstaternas offentliga trygghetssystem. Dessutom skulle den bidra till att effektivt bek(cid:132)mpa fattigdom och social utslagning. finanser och sociala Den ekonomiska politiken skall skapa f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ningar f(cid:148)r i) en ytterligare f(cid:148)rst(cid:132)rkning av (cid:134)terh(cid:132)mt- ningen och ii) en utvidgning till en icke-inflatorisk, sj(cid:132)lvg(cid:134)ende tillv(cid:132)xtprocess p(cid:134) medell(cid:134)ng och l(cid:134)ng sikt, vilket (cid:132)r ett villkor f(cid:148)r att kunna (cid:134)stadkomma en v(cid:132)sentligt och varaktigt h(cid:148)gre syssels(cid:132)ttning. Detta kommer att kr(cid:132)va ett f(cid:148)rst(cid:132)rkt program med makroe- konomiska och strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rder och ett beslutsamt genomf(cid:148)rande av 1998 (cid:134)rs riktlinjer f(cid:148)r syssels(cid:132)ttningen f(cid:148)r att m(cid:148)ta en rad centrala utma- ningar, samtidigt som det skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r ekonomierna inom gemenskapen att b(cid:132)ttre anpassa sig till f(cid:148)r(cid:132)ndrade f(cid:148)rh(cid:134)llanden under de kommande (cid:134)ren. Inf(cid:148)randet av euron kommer inte i sig att l(cid:148)sa unio- nens arbetsl(cid:148)shetsproblem. Om de ovan n(cid:132)mnda uppgifterna genomf(cid:148)rs kommer dock den ekono- miska och monet(cid:132)ra unionens (EMU:s) inriktning p(cid:134) stabilitet att bidra till en politik som gynnar tillv(cid:132)xt och syssels(cid:132)ttning. P(cid:134) det makroekonomiska planet b(cid:148)r b(cid:134)de regerin- garna och arbetsmarknadens parter, var och en p(cid:134) sitt omr(cid:134)de, g(cid:148)ra allt som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att st(cid:148)dja den gemen- samma penningpolitikens stabilitetsm(cid:134)l. Samtidigt kr(cid:132)vs det strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rder och reformer av varu-, tj(cid:132)nste- och arbetsmarknaderna f(cid:148)r att underl(cid:132)tta en friktionsfri tillv(cid:132)xtprocess, f(cid:148)rst(cid:132)rka konkurrenskraften, oms(cid:132)tta tillv(cid:132)xt i syssels(cid:132)ttning och se till att tillv(cid:132)xten i h(cid:148)gre grad tar h(cid:132)nsyn till milj(cid:148)n. Mer allm(cid:132)nt uttryckt beh(cid:148)ver den inre marknaden kunna fungera b(cid:132)ttre, n(cid:134)got som alla medlemsstater b(cid:132)r ansvaret f(cid:148)r. Det (cid:132)r endast om denna ekonomisk-politiska strategi resolut f(cid:148)ljs av alla akt(cid:148)rer och om dess genomf(cid:148)- rande noga samordnas i enlighet med resolutionen fr(cid:134)n Europeiska r(cid:134)dets m(cid:148)te i Luxemburg som det (cid:132)r f(cid:148)r EMU att, p(cid:134) det s(cid:132)tt som p(cid:134)yrkas i m(cid:148)jligt artikel 2 i f(cid:148)rdraget, fullt ut tillvarata inneboende m(cid:148)jligheter att bidra till att gemenskapens (cid:148)vergri- pande m(cid:134)ls(cid:132)ttningar uppn(cid:134)s, inbegripet att fr(cid:132)mja en h(cid:134)llbar och icke-inflatorisk tillv(cid:132)xt som tar h(cid:132)nsyn till milj(cid:148)n, en h(cid:148)g niv(cid:134) i fr(cid:134)ga om syssels(cid:132)ttning och h(cid:148)gre levnadsstandard. 2. EN MAKROEKONOMISK POLITIK INRIKTAD P(cid:143) TILLV(cid:142)XT OCH STABILITET Om de ovann(cid:132)mnda m(cid:134)len skall kunna uppn(cid:134)s (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att medlemsstaterna p(cid:134) det makroe- konomiska omr(cid:134)det forts(cid:132)tter att f(cid:148)lja den tillv(cid:132)xt- och stabilitetsinriktade strategi som rekommende- rades i de f(cid:148)rra riktlinjerna och som har b(cid:148)rjat ge resultat. Denna strategi inneh(cid:134)ller tre huvudsakliga kompo- nenter: — En penningpolitik som (cid:132)r inriktad p(cid:134) prisstabili- tet. — Fortsatta anstr(cid:132)ngningar att uppn(cid:134) och uppr(cid:132)tt- h(cid:134)lla sunda offentliga finanser som (cid:132)r f(cid:148)renliga med stabilitets- och tillv(cid:132)xtpakten. — En nominell l(cid:148)neutveckling som (cid:132)r f(cid:148)renlig med prisstabilitetsm(cid:134)let. Samtidigt b(cid:148)r reall(cid:148)neutvec- klingen motsvaras av produktivitets(cid:148)kningar och ta h(cid:132)nsyn till behovet av att (cid:148)ka investeringarnas l(cid:148)nsamhet f(cid:148)r att skapa fler arbetstillf(cid:132)llen. Ju mer penningpolitikens prisstabiliserande uppgift st(cid:148)ds av l(cid:132)mpliga budget(cid:134)tg(cid:132)rder och l(cid:132)mplig l(cid:148)neut- veckling, desto troligare (cid:132)r det att penningpolitiken kommer att fr(cid:132)mja tillv(cid:132)xt och syssels(cid:132)ttning. Sammans(cid:132)ttningen p(cid:134) den (cid:148)vergripande makroeko- nomiska politiken inom euroomr(cid:134)det kommer huvudsakligen att vara resultatet av samspelet mellan (cid:134) ena sidan den gemensamma penningpolitiken och (cid:134) andra sidan utvecklingen av de offentliga finan- serna och l(cid:148)nerna i de deltagande medlemsstaterna. De senare kommer att bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r en noggrann (cid:148)vervakning och samordning av den ekonomiska politiken f(cid:148)r att det skall bli m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) en l(cid:132)mpligt sammansatt politik i s(cid:134)v(cid:132)l hela euroomr(cid:134)det som i varje deltagande land. Behovet av en makroekonomisk politik inriktad p(cid:134) stabilitet kommer att vara lika stort i de l(cid:132)nder som inte inf(cid:148)r den gemensamma valutan fr(cid:134)n b(cid:148)rjan. Det n(cid:132)ra (cid:148)msesidiga ekonomiska och monet(cid:132)ra bero- endet mellan euroomr(cid:134)det och de medlemsstater som (cid:132)nnu inte inf(cid:148)rt euron samt behovet av att s(cid:132)kerst(cid:132)lla (cid:148)kad konvergens och en smidigt funge- rande inre marknad kommer att kr(cid:132)va att samtliga medlemsstater omfattas av samordningen av den ekonomiska politiken. L 200/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 3. PRISSTABILITET Prisstabilitet (cid:132)r en n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r att uppn(cid:134) varaktig ekonomisk tillv(cid:132)xt p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt. Efter imponerande framsteg under de senaste (cid:134)ren har gemenskapen som helhet uppn(cid:134)tt en h(cid:148)g grad av prisstabilitet. Alla politiska (cid:134)tg(cid:132)rder m(cid:134)ste syfta till trov(cid:132)rdighet och f(cid:148)renlighet med en varaktig prissta- bilitet. I det kommande euroomr(cid:134)det, d(cid:132)r den genomsnitt- liga inflationstakten har sjunkit till under 2 procent uttryckt i harmoniserade konsumentprisindex, (cid:132)r det viktigt att alla deltagande medlemsstater f(cid:148)r en ekonomisk politik som syftar till att bevara prisstabi- liteten och d(cid:132)rigenom ge utrymme (cid:134)t en penningpo- litik som gynnar tillv(cid:132)xt. De m(cid:134)ste (cid:132)ven undvika alltf(cid:148)r stora inflationsdifferenser, vilket skulle kunna skapa problem med konkurrenskraften. (cid:142)ven i Danmark, Sverige och F(cid:148)renade kungariket har den genomsnittliga inflationen sjunkit till under 2 procent. Uppgiften (cid:132)r nu att f(cid:148)ra en ekonomisk och monet(cid:132)r politik som (cid:132)ven i forts(cid:132)ttningen leder till prisstabilitet. Grekland har under de senaste (cid:134)ren gjort v(cid:132)sentliga framsteg mot prisstabilitet. Detta, tillsammans med de senaste (cid:134)rens anstr(cid:132)ngningar att konsolidera de offentliga finanserna, underl(cid:132)ttade drakmans intr(cid:132)de i i mars 1998. ERM- v(cid:132)xelkursmekanismen (ERM) medlemskapet kommer att bidra till att ytterligare f(cid:148)rb(cid:132)ttra landets inflationsresultat. Det kommer dock att beh(cid:148)vas ytterligare anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att h(cid:134)lla nere det inflationstryck som (cid:132)r en konsekvens av devalveringen av drakman i samband med intr(cid:132)det i ERM, och f(cid:148)r att s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt uppn(cid:134) prissta- bilitet. 4. (cid:153)VERG(cid:143)NGEN TILL EURON deltagande medlemsstaternas En smidig (cid:148)verg(cid:134)ng till euron den 1 januari 1999 (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att EMU b(cid:148)rjar under b(cid:132)sta m(cid:148)jliga f(cid:148)rh(cid:134)llanden. Det viktigaste m(cid:134)let f(cid:148)r de centralbankers penningpolitik under de m(cid:134)nader som (cid:134)terst(cid:134)r av 1998, d(cid:134) de fortfarande (cid:132)r ansvariga f(cid:148)r penningpoli- tiken, (cid:132)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att den nuvarande situationen med en h(cid:148)g grad av prisstabilitet uppr(cid:132)tth(cid:134)lls p(cid:134) nationell niv(cid:134), och f(cid:148)ljaktligen i euroomr(cid:134)det som helhet. De officiella r(cid:132)ntesatserna kommer att ha konvergerat mot en gemensam r(cid:132)ntesats f(cid:148)r euroom- r(cid:134)det i slutet av (cid:134)r 1998. Detta kommer att vara f(cid:148)re- nligt med en situation d(cid:132)r v(cid:132)xelkurserna p(cid:134) mark- naden (cid:132)r f(cid:148)rv(cid:132)g tillk(cid:132)nnagivna kurserna, dvs. de aktuella bilaterala centralkurserna i ERM. lika med de i Fr(cid:134)n och med den 1 januari 1999 kommer Europe- iska centralbanken (ECB) och Europeiska central- bankssystemet (ECBS), som b(cid:134)da (cid:132)r oberoende, att ansvara f(cid:148)r den gemensamma penningpolitiken i euroomr(cid:134)det. De medlemsstater som inte inf(cid:148)r den gemensamma valutan fr(cid:134)n b(cid:148)rjan beh(cid:134)ller beh(cid:148)righeten med avseende p(cid:134) sin nationella penningpolitik och (cid:132)r (cid:132)ven skyldiga att efterstr(cid:132)va en monet(cid:132)r politik som (cid:132)r inriktad p(cid:134) stabilitet. Dessa medlemsstater skall enligt artikel 109m i f(cid:148)rdraget behandla sin penning- politik som en fr(cid:134)ga av gemensamt intresse. V(cid:132)xel- kursmekanismen (ERM 2) kommer att utg(cid:148)ra ramen f(cid:148)r de monet(cid:132)ra f(cid:148)rbindelserna mellan de medlems- stater som deltar i v(cid:132)xelkurssamarbetet och ing(cid:134)r i euroomr(cid:134)det fr(cid:134)n och med (cid:134)r 1999 och kommer att st(cid:148)dja deras insatser f(cid:148)r konvergens. Trots att delta- gandet i ERM 2 kommer att vara frivilligt, kan man som beviljats f(cid:148)rv(cid:132)nta sig att de medlemsstater undantag kommer att delta. 5. SUNDA OFFENTLIGA FINANSER 5. 1 Allm(cid:132)nna riktlinjer flertalet i praktiskt Trots avsev(cid:132)rda konsolideringsinsatser taget samtliga medlemsstater kr(cid:132)vs det ytterligare framsteg i l(cid:132)nder f(cid:148)r att stabilitets- och tillv(cid:132)xtpaktens m(cid:134)l p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt med en budget n(cid:132)ra balans eller med (cid:148)verskott skall uppfyllas. Detta kommer att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r samtliga medlems- stater att hantera normala cykler som underskottet i den offentliga sektorns finanser h(cid:134)lls under referensv(cid:132)rdet 3 procent av bruttonationalpro- dukten (BNPI). I enlighet med f(cid:148)rdraget kr(cid:132)vs det (cid:132)ven en konsolidering f(cid:148)r att den skuldkvot som (cid:148)verstiger 60 procent skall forts(cid:132)tta att minska i tillr(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning och n(cid:132)rma sig referensv(cid:132)rdet i tillfredsst(cid:132)llande takt. Dessa krav g(cid:132)ller f(cid:148)r samtliga medlemsstater av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: samtidigt i) En sund finanspolitik kommer genom f(cid:148)rv(cid:132)nt- ningar om en l(cid:134)g och stabil inflation att under- l(cid:132)tta den gemensamma valutapolitiken och penningpolitiken f(cid:148)r de medlemsstater som inte inf(cid:148)r euron genom att bevara prisstabiliteten. I nuvarande konjunktur kommer ytterligare minsk- ning av underskottet i den offentliga sektorns finanser att bidra till en fortsatt (cid:134)terh(cid:132)mtning av ekonomin och kan medge fortsatt gynnsamma monet(cid:132)ra f(cid:148)rh(cid:134)llanden och d(cid:132)rigenom st(cid:148)dja investeringarna. ii) En sund budget kommer att bidra till att de l(cid:134)ng- fristiga r(cid:132)ntesatserna h(cid:134)lls p(cid:134) en l(cid:134)g niv(cid:134) vilket skapar en anhopning av privata investeringar. Om regeringarna absorberar en mindre andel av det privata sparandet, eller om de l(cid:132)mnar ett posi- tivt bidrag till besparingar i ekonomin, kan en (cid:148)kning av investeringstakten — allt annat lika — (cid:132)ga rum utan tryck p(cid:134) betalningsbalansen och de l(cid:134)ngfristiga r(cid:132)ntorna. 16. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 200/37 iii) I m(cid:134)nga l(cid:132)nder har de offentliga finanserna (cid:132)nnu inte (cid:134)terf(cid:134)tt det man(cid:148)verutrymme som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att det skall g(cid:134) att hantera en ogynnsam ekono- misk utveckling. Eftersom anpassningen till i enstaka ogynnsamma cykler och st(cid:148)rningar l(cid:132)nder i stor utstr(cid:132)ckning kommer att vara en uppgift f(cid:148)r finanspolitiken efter inf(cid:148)randet av den gemensamma valutan, kommer det att vara av avg(cid:148)rande betydelse att se till att de automatiska stabilisatorerna kommer att kunna fylla sin funk- tion fullt ut. En sund finanspolitik kommer med all sannolikhet (cid:132)ven att f(cid:148)rst(cid:132)rka dessa stabilisato- rers effektivitet. Erk(cid:132)nd budgetdisciplin kommer att st(cid:132)rka de ekonomiska akt(cid:148)rernas f(cid:148)rtroende f(cid:148)r att ett underskott som (cid:148)kar under en l(cid:134)gkon- junktur inte kommer att ha en permanent negativ effekt p(cid:134) de offentliga finanserna, och d(cid:132)rigenom undviks ogynnsamma effekter med ursprung hos finansmarknaderna. eventuella att minska iv) Slutligen kommer budgetar som (cid:132)r n(cid:132)ra balans eller i (cid:148)verskott (cid:132)ven att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en snabb relativt h(cid:148)ga minskning av den fortfarande offentliga skuldkvoten i m(cid:134)nga l(cid:132)nder. Detta kommer p(cid:134) skulden och underl(cid:132)tta omstruktureringen av de offentliga utgifterna. Det kan (cid:132)ven g(cid:148)ra det l(cid:132)ttare att s(cid:132)nka skattetrycket och g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att ta sig an alla olika aspekter av det sociala trygghets- systemet med tanke p(cid:134) befolkningens stigande (cid:134)lder. r(cid:132)ntebetalningarna Mot denna bakgrund (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att medlems- staterna garanterar att anpassningen av de offentliga finanserna forts(cid:132)tter. I detta syfte har medlemssta- terna (cid:134)tagit sig f(cid:148)ljande: i) Att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de nationella budgetm(cid:134)len f(cid:148)r 1998 uppn(cid:134)s till fullo, om n(cid:148)dv(cid:132)ndigt med hj(cid:132)lp av korrigerings(cid:134)tg(cid:132)rder i r(cid:132)tt tid. ii) Att, om de ekonomiska f(cid:148)ruts(cid:132)ttningarna blir b(cid:132)ttre (cid:132)n v(cid:132)ntat, utnyttja tillf(cid:132)llet att (cid:148)ka budget- konsolideringen f(cid:148)r att uppn(cid:134) stabilitets- och tillv(cid:132)xtpaktens m(cid:134)l p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt om en budget som (cid:132)r n(cid:132)ra balans eller i (cid:148)verskott. iii) Att senast i slutet av (cid:134)r 1998 (cid:148)verl(cid:132)mna sina stabilitets- och konvergensprogram f(cid:148)r att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r kommissionen och r(cid:134)det att bed(cid:148)ma alla dessa program, inklusive den (cid:148)ver- gripande finanspolitiken och de politiska (cid:134)tg(cid:132)r- derna inom euroomr(cid:134)det, vid b(cid:148)rjan av EMU:s is tredje etapp. iv) Att, d(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt, s(cid:132)kerst(cid:132)lla en fortsatt stadig minskning av den offentliga skulden och en l(cid:132)mplig skuldhanteringsstrategi, i syfte att minska de offentliga finansernas s(cid:134)rbarhet. (cid:132)r av budget(cid:134)tg(cid:132)rderna Tidpunkterna f(cid:148)r, omfattningen och sammans(cid:132)tt- ningen av avg(cid:148)rande betydelse f(cid:148)r huruvida dessa kommer att lyckas med att varaktigt p(cid:134)verka de offentliga finanserna och f(cid:148)rb(cid:132)ttra med att g(cid:148)ra ekonomin mer dynamisk, konkurrenskraften och (cid:148)ka syssels(cid:132)ttningen. (cid:142)ven om (cid:134)tg(cid:132)rderna kommer att beh(cid:148)va skr(cid:132)ddarsys efter varje lands specifika f(cid:148)rh(cid:134)llanden, inneh(cid:148)ll tidigare riktlinjer ett antal allm(cid:132)nna principer. De f(cid:148)relig- gande riktlinjerna bekr(cid:132)ftar och bygger vidare p(cid:134) dessa principer, som medlemsstaternas beh(cid:148)righet att f(cid:148)ra sin egen budgetpolitik respekte- ras. samtidigt i) De offentliga underskotten i flertalet medlems- stater b(cid:148)r minskas genom att utgifterna h(cid:134)lls tillbaka snarare (cid:132)n genom att skatterna (cid:148)kas. ii) F(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra den ekonomiska effektiviteten och fr(cid:132)mja en ekonomisk dynamik (cid:132)r det (cid:148)nskv(cid:132)rt med en s(cid:132)nkning av det totala skatte- trycket i flertalet medlemsstater. Skattereformer kan ocks(cid:134) g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r marknaden att skapandet fungera effektivare och fr(cid:132)mja av varaktiga, arbetstillf(cid:132)llen genom att st(cid:132)rka investeringarna. konkurrenskraftiga iii) I de fall d(cid:134) underskotten i den offentliga sektorns finanser eller kvoterna f(cid:148)r underskottet i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till BNP fortfarande (cid:132)r h(cid:148)ga, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att skattes(cid:132)nkningarna inte bromsar takten i minskningen av underskottet. iv) Konsolideringen av de offentliga finanserna b(cid:148)r genomf(cid:148)ras p(cid:134) ett r(cid:132)ttvist och opartiskt s(cid:132)tt. Den m(cid:134)ste inriktas p(cid:134) att (cid:148)ka effekten och effektivi- teten av de offentliga utgifterna, och d(cid:132)rigenom ocks(cid:134) f(cid:148)rb(cid:132)ttra ekonomins utbudssida. D(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rderna h(cid:132)r inriktas p(cid:134) b(cid:132)ttre kontroll (cid:148)ver, eller p(cid:134) en reform av, den offentliga konsumtio- nen, de offentliga avs(cid:132)ttningarna till pensioner, h(cid:132)lso- och sjukv(cid:134)rden samt arbetsmarknads(cid:134)t- g(cid:132)rder och arbetsl(cid:148)shetsunderst(cid:148)d. Dessutom har det under senare (cid:134)r funnits en tendens till att de offentliga investeringarna minskat i f(cid:148)rh(cid:134)llande till BNP, (cid:132)ven om detta delvis (cid:134)terspeglar en f(cid:148)r(cid:132)ndring i riktning mot privat finansiering och drift av offentliga infrastrukturinvesteringar. I den utstr(cid:132)ckning det (cid:132)r m(cid:148)jligt, och utan att den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga ytterligare minskningen av under- skotten i de offentliga finanserna (cid:132)ventyras, b(cid:148)r utgifterna f(cid:148)r produktiva investeringar och f(cid:148)r annan produktiv verksamhet, som t. ex. investe- ringar i humankapital samt aktiva arbetsmark- nads(cid:134)tg(cid:132)rder gynnas. En s(cid:134)dan omstrukturering kommer troligen, genom sina positiva effekter p(cid:134) tillv(cid:132)xt och anst(cid:132)llbarhet, att leda till en (cid:148)kning av syssels(cid:132)ttningsgraden och/eller en minskning av antalet personer i yrkesverksam (cid:134)lder som mottar sociala transfereringar, vilket skulle bidra till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra de offentliga finanserna p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt. L 200/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 P(cid:134) precis samma s(cid:132)tt som medlemsstaterna anmodas (cid:132)ven kommissionen att forts(cid:132)tta att iaktta en strikt budgetdisciplin. Strikt budgetdisciplin m(cid:134)ste till(cid:132)m- pas p(cid:134) alla slag av budgetar, samtidigt som det inte- rinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och ett f(cid:148)rb(cid:132)ttrat budgetf(cid:148)rfarande respekteras. 5. 2 Landspecifika riktlinjer i) Medlemsstater inom euroomr(cid:134)det I Belgien har gynnsamma ekonomiska tillv(cid:132)xtf(cid:148)r- h(cid:134)llanden bidragit till att m(cid:134)len f(cid:148)r de offentliga finanserna tidigarelagts ett (cid:134)r i f(cid:148)rh(cid:134)llande till konvergensprogrammet. Det (cid:132)r viktigt att s(cid:132)ker- st(cid:132)lla att regeringens (cid:134)tagande om att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla ett prim(cid:132)rt (cid:148)verskott p(cid:134) 6 procent av BNP p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt uppfylls. D(cid:132)rigenom s(cid:132)kras en snabb minskning av skuldkvoten, som fortfarande ligger p(cid:134) en h(cid:148)g niv(cid:134). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fort- s(cid:132)tta den strikta kontrollen (cid:148)ver transfereringarna till hush(cid:134)llen och i synnerhet h(cid:132)lso- och sjuk- v(cid:134)rdsutgifterna. Tyskland beh(cid:148)ver forts(cid:132)tta att minska sitt offentli- ga underskott under de kommande (cid:134)ren. Subven- tioner, transfereringar till hush(cid:134)llen och offentlig konsumtion beh(cid:148)ver h(cid:134)llas tillbaka ytterligare. Om regeringens m(cid:134)l att till (cid:134)r 2000 minska utgiftskvoten till den niv(cid:134) p(cid:134) 46 procent av BNP som den hade f(cid:148)re (cid:134)terf(cid:148)reningen skall kunna uppfyllas, kr(cid:132)vs det (cid:132)ven fortsatta anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att begr(cid:132)nsa utgifterna. Tyskland beh(cid:148)ver (cid:148)ka takten i anpassningen av de offentliga finanserna f(cid:148)r att trendm(cid:132)ssig minskning av skuldkvoten och snabbt f(cid:134) ner kvoten under refe- rensv(cid:132)rdet p(cid:134) 60 procent av BNP igen. f(cid:134) en stabil Delvis p(cid:134) grund av de gynnsamma ekonomiska tillv(cid:132)xtf(cid:148)rh(cid:134)llandena r(cid:132)cker den nuvarande finans- politiken i Spanien f(cid:148)r att minska underskottet under de kommande (cid:134)ren. Spanien beh(cid:148)ver dock fortfarande vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att snabbare n(cid:134) det medelfristiga m(cid:134)let med en budget som (cid:132)r n(cid:132)ra balans eller i (cid:148)verskott. I det l(cid:132)ge i konjunkturcy- keln som den spanska ekonomin befinner sig, och f(cid:148)r att den nuvarande tillv(cid:132)xten skall vara h(cid:134)llbar, kr(cid:132)vs det att detta m(cid:134)l uppn(cid:134)s snabbt. Utgifterna m(cid:134)ste kontrolleras (cid:132)nnu h(cid:134)rdare om re- geringens m(cid:134)l att till (cid:134)r 2000 minska utgifternas andel av BNP till strax under 42 procent skall kunna uppfyllas. framf(cid:148)r allt efter 1999, f(cid:148)r att f(cid:148)rpliktelserna i sta- bilitets- och tillv(cid:132)xtpakten skall uppfyllas. Dessa konsolideringsanstr(cid:132)ngningar (cid:132)r (cid:132)ven n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att stabilisera skuldkvoten och f(cid:134) den att b(cid:148)rja till minska. Kontroll hush(cid:134)llen och av den offentliga konsumtionen b(cid:148)r bidra till att minska underskottet. transfereringarna (cid:148)ver I Irland f(cid:148)rv(cid:132)ntas de offentliga finanserna visa (cid:148)kande (cid:148)verskott under de kommande (cid:134)ren och skuldkvoten f(cid:148)rv(cid:132)ntas (cid:134)r 1998 sjunka under refe- rensv(cid:132)rdet p(cid:134) 60 procent av BNP och d(cid:132)refter forts(cid:132)tta att minska. Mot bakgrund av ekonomins nuvarande starka tillv(cid:132)xt och en m(cid:148)jlig (cid:148)verhett- ning b(cid:148)r eventuella inkomster ut(cid:148)ver dem som f(cid:148)rv(cid:132)ntas i budgeten f(cid:148)r 1998 anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att (cid:148)ka (cid:148)verskottet. Dessutom kr(cid:132)vs det en stram skatte- politik i Irland f(cid:148)r att minska risken f(cid:148)r (cid:148)verhett- ning. Det noteras att myndigheterna (cid:132)r fast beslut- na att f(cid:148)resl(cid:134) en budget f(cid:148)r 1999 vars fr(cid:132)msta m(cid:134)l (cid:132)r att bibeh(cid:134)lla den l(cid:134)ga inflationen i Irland. Efter att framg(cid:134)ngsrikt ha minskat det offentliga underskottet till under referensv(cid:132)rdet p(cid:134) 3 procent av BNP m(cid:134)ste Italien ytterligare (cid:148)ka sina an- str(cid:132)ngningar att konsolidera de offentliga finan- serna f(cid:148)r att respektera sina f(cid:148)rpliktelser enligt stabilitets- och tillv(cid:132)xtpakten. F(cid:148)r att se till att skuldkvoten snabbt minskar (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en h(cid:148)g niv(cid:134) p(cid:134) det prim(cid:132)ra (cid:148)ver- skottet om 5,5 procent av BNP bibeh(cid:134)lls p(cid:134) med- ell(cid:134)ng sikt, p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i den tre(cid:134)rsplan som godk(cid:132)nts av italienska parlamentet. Detta b(cid:148)- r, f(cid:148)rst(cid:132)rkt med inkomster fr(cid:134)n privatiseringar, s(cid:132)- kerst(cid:132)lla en kontinuerlig minskning av skuldkvo- ten. Luxemburg f(cid:148)rv(cid:132)ntas forts(cid:132)tta att ha (cid:148)verskott i de offentliga finanserna under de kommande (cid:134)ren och dess skuldkvot kommer att ligga kvar p(cid:134) en mycket l(cid:134)g niv(cid:134). Nederl(cid:132)nderna f(cid:134)r inte l(cid:134)ta sina offentliga finanser f(cid:148)rs(cid:132)mras. Med tanke p(cid:134) de gynnsamma ekonomi- ska tillv(cid:132)xtutsikterna f(cid:148)r de kommande (cid:134)ren b(cid:148)r underskottet s(cid:132)nkas ytterligare, s(cid:134) att f(cid:148)rpliktelser- na enligt stabilitets- och tillv(cid:132)xtpakten uppfylls. Finanspolitiken b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte mjukas upp och det offentliga underskottet b(cid:148)r inte till(cid:134)tas att b(cid:148)r- ja (cid:148)ka igen. Konsolideringen av de offentliga fi- nanserna b(cid:148)r forts(cid:132)tta i syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en fort- satt kontinuerlig minskning av skuldkvoten. I Frankrike m(cid:134)ste ytterligare anpassningar g(cid:148)ras av de offentliga finanserna under 1999, och (cid:153)sterrike b(cid:148)r sina konsolideringsan- str(cid:132)ngningar under de kommande (cid:134)ren i syfte att uppn(cid:134) m(cid:134)let med en budget n(cid:132)ra balans eller med forts(cid:132)tta 16. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 200/39 (cid:148)verskott. (cid:153)sterrike m(cid:134)ste forts(cid:132)tta med en str(cid:132)ng kontroll (cid:148)ver budgeten f(cid:148)r att se till att den inte uts(cid:132)tts f(cid:148)r (cid:148)kat tryck. Ytterligare budgetkonsolide- rings(cid:134)tg(cid:132)rder kommer att kr(cid:132)vas till f(cid:148)ljd av den nyligen genomf(cid:148)rda reformen av familjebeskatt- ningen, som hade sitt ursprung i en dom fr(cid:134)n f(cid:148)r- fattningsdomstolen, och inom ramen f(cid:148)r en pla- nerad skattereform. Det erinras ocks(cid:134) om att skuldkvoten m(cid:134)ste forts(cid:132)tta att minska. Portugal b(cid:148)r anv(cid:132)nda sig av den m(cid:148)jlighet som de n(cid:132)rmaste (cid:134)rens gynnsamma ekonomiska f(cid:148)rh(cid:134)l- landen erbjuder f(cid:148)r att genom ytterligare f(cid:148)rb(cid:132)t- trade offentliga finanser respektera (cid:134)liggandena enligt stabilitets- och tillv(cid:132)xtpakten. Detta skulle (cid:132)ven bidra till att minska risken f(cid:148)r (cid:148)verhettning. Anpassningen av de offentliga finanserna b(cid:148)r i (cid:148)kande utstr(cid:132)ckning inriktas p(cid:134) utgiftssidan. Skuldkvoten f(cid:148)rv(cid:132)ntas sjunka till 60 procent av BNP 1998 och forts(cid:132)tta att minska under de kom- mande (cid:134)ren. I Finland f(cid:148)rv(cid:132)ntas budgeten (cid:148)verg(cid:134) till att visa (cid:148)verskott (cid:134)r 1998 och f(cid:148)r de kommande (cid:134)ren ef- terstr(cid:132)vas (cid:148)kande (cid:148)verskott. Finland planerar att genomf(cid:148)ra en s(cid:132)nkning av inkomstskatterna (cid:134)r 1999. Denna (cid:134)tg(cid:132)rd b(cid:148)r genomf(cid:148)ras p(cid:134) ett s(cid:134)dant s(cid:132)tt att anpassningen av de offentliga finanserna forts(cid:132)tter. ii) Medlemsstater som inte inf(cid:148)r euron fr(cid:134)n och med januari 1999 Danmark f(cid:148)rv(cid:132)ntas strama (cid:134)t sin finanspolitik yt- terligare och (cid:148)ka budget(cid:148)verskottet under de kommande (cid:134)ren. Skatteinkomsterna kommer att forts(cid:132)tta att (cid:148)ka samtidigt som de offentliga inves- teringarna kommer att reduceras ytterligare. P(cid:134) grund av det stigande budget(cid:148)verskottet f(cid:148)rv(cid:132)ntas skuldkvoten sjunka under 60 procent av BNP 1998 de kommande (cid:134)ren. och forts(cid:132)tta att minska under Grekland har de senaste (cid:134)ren gjort stora framsteg med att minska de stora obalanserna i sina offent- liga finanser. Dess underskott sj(cid:148)nk till 4,0 pro- cent av BNP 1997 och det f(cid:148)rutses att det kom- mer att minska till under referensv(cid:132)rdet enligt f(cid:148)r- draget under 1998, och den offentliga skuldkvot- en, som varit praktiskt taget stabil sedan 1993, b(cid:148)rjade sjunka under 1997. Grekland b(cid:148)r forts(cid:132)tta sina anstr(cid:132)ngningar att konsolidera de offentliga finanserna, framf(cid:148)r allt genom att rigor(cid:148)st genom- f(cid:148)ra de (cid:134)tg(cid:132)rder som regeringen tillk(cid:132)nnagav n(cid:132)r drakman ansl(cid:148)ts till ERM, i syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla ett friktionsfritt och v(cid:132)lordnat deltagande och att f(cid:148)r- verkliga regeringens avsikt att ansluta sig till eu- roomr(cid:134)det (cid:134)r 2001. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder omfattar ytterli- gare minskning av de prim(cid:132)ra utgifterna, ut(cid:148)kade privatiseringsplaner, en omfattande rationalisering av den offentliga sektorn och en reform av det so- ciala trygghetssystemet p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt. I Sverige f(cid:148)rv(cid:132)ntas statsbudgeten visa ett (cid:148)verskott under 1998 och (cid:148)kande (cid:148)verskott f(cid:148)rv(cid:132)ntas d(cid:132)ref- ter. Sveriges m(cid:134)l (cid:132)r ett budget(cid:148)verskott p(cid:134) 2 pro- cent av BNP (cid:148)ver konjunkturcykeln. Den str(cid:132)nga kontrollen av de offentliga utgifterna b(cid:148)r forts(cid:132)tta. I F(cid:148)renade kungariket planeras budgeten att n(cid:134) n(cid:132)ra nog balans i slutet av detta (cid:134)rtionde. F(cid:148)r att kunna uppn(cid:134) detta m(cid:134)ste F(cid:148)renade kungariket ri- gor(cid:148)st genomf(cid:148)ra de tillk(cid:132)nnagivna budget(cid:134)tg(cid:132)r- derna. Den str(cid:132)nga kontrollen av de offentliga utgifterna b(cid:148)r forts(cid:132)tta. Finanspolitiken i F(cid:148)renade kungariket b(cid:148)r (cid:132)ven beakta behovet av att uppn(cid:134) de planerade (cid:148)vergripande stabilitetsf(cid:148)rh(cid:134)llandena f(cid:148)r ekonomin. 6. L(cid:153)NEUTVECKLINGEN Utvecklingen av aggregerade l(cid:148)ner och l(cid:148)neskillna- der har viktiga konsekvenser f(cid:148)r inflation, tillv(cid:132)xt, syssels(cid:132)ttning och tillv(cid:132)xtens syssels(cid:132)ttningsinneh(cid:134)ll. I EMU kommer, med den gemensamma penningpo- litiken, sambandet mellan l(cid:148)ner och syssels(cid:132)ttning att bli mer uppenbart och direkt. (cid:143) andra sidan kom- mer den trov(cid:132)rdiga och stabilitetsinriktade makro- ekonomiska ramen att gynna ett l(cid:132)mpligt f(cid:148)rh(cid:134)ll- ningss(cid:132)tt till l(cid:148)nefr(cid:134)gan. Arbetsmarknadens parter kommer (cid:132)ven i forts(cid:132)ttnin- gen att ha ansvar f(cid:148)r l(cid:148)nes(cid:132)ttningen p(cid:134) nationell, re- gional, sektoriell eller till och med p(cid:134) en mer decen- traliserad niv(cid:134) i enlighet med respektive traditioner. Arbetsmarknadens parter, s(cid:134)som understr(cid:148)ks i Am- sterdamresolutionen ”Tillv(cid:132)xt och syssels(cid:132)ttning”, an- svaret f(cid:148)r att h(cid:148)g syssels(cid:132)ttning f(cid:148)renas med l(cid:132)mpliga l(cid:148)neavtal och f(cid:148)r att uppr(cid:132)tta en l(cid:132)mplig institutio- nell ram f(cid:148)r l(cid:148)nebildningsprocessen. Om l(cid:148)neutvecklingen skall kunna bidra till en syssels(cid:132)ttningsv(cid:132)nlig politik m(cid:134)ste arbetsmarknadens parter forts(cid:132)tta att f(cid:148)lja en ansvarsfull kurs i sin poli- tik och ing(cid:134) l(cid:148)neavtal i medlemsstaterna enligt f(cid:148)- ljande allm(cid:132)nna regler: L 200/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 i) De aggregerade nominella l(cid:148)ne(cid:148)kningarna m(cid:134)ste vara f(cid:148)renliga med prisstabilitet. L(cid:148)ne(cid:148)kningar inom hela euroomr(cid:134)det som (cid:132)r of(cid:148)renliga med prisstabiliteten kommer oundvikligen att leda till en (cid:134)tstramning av de penningpolitiska f(cid:148)rh(cid:134)llan- dena inom euroomr(cid:134)det med negativa effekter p(cid:134) tillv(cid:132)xten och syssels(cid:132)ttningen. Alltf(cid:148)r stora no- minella l(cid:148)ne(cid:148)kningar i ett land eller en region kommer inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis att ge ett betydande inflationstryck i hela den monet(cid:132)ra unionen, men genom sina effekter p(cid:134) enhetsarbetskostnaderna kommer de att f(cid:148)rs(cid:132)mra konkurrenskraften och arbetsvillkoren i det landet eller den regionen. inneb(cid:132)r att ii) Reall(cid:148)ne(cid:148)kningar som beror p(cid:134) (cid:148)kad produktivi- tet hos arbetskraften b(cid:148)r ta h(cid:132)nsyn till behovet av att, n(cid:132)r det beh(cid:148)vs, st(cid:132)rka och d(cid:132)refter bibeh(cid:134)lla l(cid:148)nsamheten f(cid:148)r kapacitetsh(cid:148)jande och syssels(cid:132)tt- ningsskapande investeringar. Det i l(cid:132)nder d(cid:132)r tillv(cid:132)xten m(cid:132)tt i arbetskraftens produk- tivitet totalt sett minskar kommer utrymmet f(cid:148)r reall(cid:148)ne(cid:148)kningar att minska. N(cid:132)rmare best(cid:132)mt b(cid:148)r en minskning av arbetstiden inte leda till en (cid:148)kning av de reala enhetsarbetskostnaderna. F(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttrad l(cid:148)nsamhet skall leda till (cid:148)kade in- vesteringar i gemenskapen m(cid:134)ste det skapas en investeringsv(cid:132)nlig milj(cid:148) n(cid:132)r det g(cid:132)ller efterfr(cid:134)- geutveckling, be- skattning och regelverket. arbetsmarknadsf(cid:148)rh(cid:134)llanden, iii) L(cid:148)neavtalen b(cid:148)r p(cid:134) ett b(cid:132)ttre s(cid:132)tt beakta skillna- der i produktivitetsniv(cid:134) beroende p(cid:134) kvalifikatio- ner, yrkeskunskaper och geografiska omr(cid:134)den. I detta sammanhang och n(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt, b(cid:148)r in- g(cid:134)ngsl(cid:148)nen f(cid:148)r ungdomar, l(cid:134)gutbildade eller l(cid:134)ng- tidsarbetsl(cid:148)sa vara s(cid:134)dana att deras anst(cid:132)llbarhet (cid:148)kas. De positiva effekterna med l(cid:132)gre kostnader f(cid:148)r ing(cid:134)ngsl(cid:148)ner skulle f(cid:148)rst(cid:132)rkas ytterligare av (cid:134)t- g(cid:132)rder f(cid:148)r att fr(cid:132)mja arbetskraftens anpassnings- barhet. investeringarna och skulle d(cid:132)rigenom leda till att det blev mindre attraktivt som etableringsort. Landets handel skulle p(cid:134)verkas negativt, investe- ringarna skulle motverkas och arbetsl(cid:148)sheten skulle (cid:148)ka. Ett uppfyllande av dessa krav inneb(cid:132)r inte att l(cid:148)neut- vecklingen b(cid:148)r vara enhetlig inom hela euroomr(cid:134)det. Det kommer troligen att finnas skillnader i produkti- vitetstillv(cid:132)xt och f(cid:148)ljaktligen skillnader i det tillg(cid:132)ng- liga utrymmet f(cid:148)r reall(cid:148)ne(cid:148)kningar. Dessutom m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till skillnader i arbetsmarknadssituation och ekonomiska f(cid:148)rh(cid:134)llanden. Inom EMU kommer l(cid:148)neanpassningen att spela en viktigare roll vid an- passning till f(cid:148)r(cid:132)ndrade ekonomiska f(cid:148)rh(cid:134)llanden, s(cid:132)rskilt i fr(cid:134)ga om landspecifika st(cid:148)rningar, vilket st(cid:132)ller krav p(cid:134) st(cid:148)rre anpassningsbarhet i l(cid:148)nebild- ningen. Eftersom arbetsmarknadens parter som regel har an- svar f(cid:148)r att l(cid:148)neutvecklingen (cid:132)r f(cid:148)renlig med uppn(cid:134)- ende och uppr(cid:132)tth(cid:134)llande av en h(cid:148)g syssels(cid:132)ttning, vilket inneb(cid:132)r att de d(cid:132)rigenom spelar en viktig roll f(cid:148)r att uppn(cid:134) en l(cid:132)mplig sammans(cid:132)ttning av den ma- kroekonomiska politiken, m(cid:134)ste dialogen med ar- betsmarknadens parter st(cid:132)rkas p(cid:134) alla l(cid:132)mpliga niv(cid:134)- er. P(cid:134) den nationella niv(cid:134)n kan regeringarna i h(cid:148)gre grad beh(cid:148)va engagera sig i att fr(cid:132)mja dialogen kring och f(cid:148)rst(cid:134)elsen f(cid:148)r den ekonomisk-politiska strategin i de allm(cid:132)nna riktlinjerna f(cid:148)r den ekonomiska politi- ken. P(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) kommer kommissionen att forts(cid:132)tta att utveckla den sociala dialogen, s(cid:132)rskilt i fr(cid:134)gor som r(cid:148)r den makroekonomiska politiken. Dessutom finns det inom ramen f(cid:148)r den f(cid:148)rst(cid:132)rkta samordningen av den ekonomiska politiken ett be- hov av att skapa trov(cid:132)rdighet och ett f(cid:148)rtroendefullt klimat mellan de viktigaste ekonomisk-politiska ak- t(cid:148)rerna, vilket skulle kunna f(cid:148)rst(cid:132)rkas av en regel- bunden dialog mellan (cid:134) ena sidan arbetsmarknadens parter och (cid:134) andra sidan de myndigheter som ansva- rar f(cid:148)r den ekonomiska politiken. iv) Det (cid:132)r viktigt att undvika ”l(cid:148)neimitationseffekter”, vilket inneb(cid:132)r att skillnaderna mellan medlems- staterna i arbetskraftskostnader b(cid:148)r forts(cid:132)tta att avspegla skillnaderna i arbetskraftens produktivi- tet. P(cid:134) grund av den gemensamma valutan kom- mer skillnaderna i l(cid:148)neniv(cid:134) mellan olika med- lemsstater att bli tydligare. Det kan leda till en viss (cid:148)kning av arbetskraftens r(cid:148)rlighet, men det kan (cid:132)ven i l(cid:132)nder med l(cid:132)gre l(cid:148)ner ge upphov till l(cid:148)nekrav f(cid:148)r att j(cid:132)mna ut skillnaderna i f(cid:148)rh(cid:134)llan- de till de l(cid:132)nder som har h(cid:148)gre l(cid:148)ner. L(cid:148)ne(cid:148)k- ningar som (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n vad som motiveras av produktivitetsniv(cid:134)n i ett land skulle leda till f(cid:148)r- s(cid:132)mrad konkurrenskraft och s(cid:132)mre l(cid:148)nsamhet f(cid:148)r 7. STRUKTURPOLITISKA (cid:143)TG(cid:142)RDER F(cid:153)R TILL- V(cid:142)XT OCH SYSSELS(cid:142)TTNING De strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rderna spelar en mycket vik- tig roll n(cid:132)r det g(cid:132)ller att fr(cid:132)mja ekonomisk v(cid:132)lf(cid:132)rd, f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktiviteten och h(cid:148)ja syssels(cid:132)ttningen. Deras nyckelroll best(cid:134)r i att bidra till en smidig ma- kroekonomisk tillv(cid:132)xtprocess, att f(cid:148)rst(cid:132)rka gemenska- pens konkurrenskraft, att (cid:148)ka tillv(cid:132)xtens syssels(cid:132)tt- ningsinneh(cid:134)ll och att g(cid:148)ra tillv(cid:132)xten milj(cid:148)v(cid:132)nligare. F(cid:148)r att kunna bli s(cid:134) effektiv som m(cid:148)jligt m(cid:134)ste de strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rderna vara f(cid:148)renliga med en sund makroekonomisk politik. 16. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 200/41 De strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rderna handlar om att f(cid:148)r- b(cid:132)ttra hur marknaderna fungerar. N(cid:132)r de inbegriper offentliga kostnader (cid:132)r det mycket viktigt att de kon- trolleras s(cid:134) att de inte (cid:132)ventyrar m(cid:134)let att uppn(cid:134) sun- da offentliga finanser. Deras ekonomiska f(cid:148)rdelar framtr(cid:132)der dessutom endast efterhand. f(cid:148)r att avl(cid:132)gsna ofta djupt Mot bakgrund av de otillr(cid:132)ckliga framstegen med ge- nomf(cid:148)randet av strukturreformer p(cid:134) varu-, tj(cid:132)nste-, och framf(cid:148)r allt, arbetsmarknaderna i de flesta med- lemsstaterna kr(cid:132)vs det fortsatta och intensifierade an- liggande str(cid:132)ngningar strukturella brister. Medlemsstaternas anpassning till landspecifika ekonomiska st(cid:148)rningar kommer i bety- dande utstr(cid:132)ckning att vara avh(cid:132)ngig flexibiliteten och anpassningsf(cid:148)rm(cid:134)gan hos deras marknader f(cid:148)r varor, tj(cid:132)nster och produktionsfaktorer. EMU kom- mer (cid:132)ven att inneb(cid:132)ra ett intensifierat konkurrens- tryck p(cid:134) f(cid:148)retagen p(cid:134) grund av att v(cid:132)xelkursf(cid:148)r(cid:132)nd- ringar kommer att f(cid:148)rsvinna inom euroomr(cid:134)det och av en (cid:148)kad j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet mellan priser. 7. 1 Varu-, tj(cid:132)nste- och kapitalmarknader F(cid:148)r att kunna skydda och fr(cid:132)mja konkurrenskraften, syssels(cid:132)ttningen och levnadsstandarden i en v(cid:132)rld med frihandel och d(cid:132)r tekniken st(cid:132)ndigt f(cid:148)r(cid:132)ndras, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att medlemsstaterna och gemenska- pen intensifierar sina anstr(cid:132)ngningar att f(cid:148)rb(cid:132)ttra va- ru-, tj(cid:132)nste- och kapitalmarknadernas effektivitet. Dessa anstr(cid:132)ngningar b(cid:148)r inriktas p(cid:134) f(cid:148)ljande fyra huvudomr(cid:134)den. i) Reformer f(cid:148)r att full(cid:132)nda den inre marknaden Det (cid:132)r av avg(cid:148)rande betydelse f(cid:148)r ett framg(cid:134)ngs- rikt EMU att den inre marknadens s(cid:132)tt att funge- ra f(cid:148)rb(cid:132)ttras. Trots avsev(cid:132)rda framsteg (cid:134)terst(cid:134)r fortfarande ett antal betydande problem. Regel- verket f(cid:148)r den inre marknaden (cid:132)r ofullst(cid:132)ndigt, framf(cid:148)r allt p(cid:134) grund av att gemenskapsdirektiven inte genomf(cid:148)rts fullt ut p(cid:134) nationell niv(cid:134). I enlig- het med den av kommissionen inr(cid:132)ttade ”resul- tattavlan” f(cid:148)r den inre marknaden b(cid:148)r anstr(cid:132)ng- ningar att minska andelen direktiv som r(cid:148)r den inre marknaden och som inte har genomf(cid:148)rts med kraft genomf(cid:148)ras i flertalet medlemsstater. Kommissionen (cid:132)r medvetna om denna utmaning och i juni 1997 enades de om en handlingsplan f(cid:148)r den inre marknaden enligt vilken medlemsstaterna den 1 januari 1999 skall ha avl(cid:132)gsnat de allvarligaste (cid:134)terst(cid:134)ende lagstiftningsm(cid:132)ssiga luckorna. Bland de omr(cid:134)den d(cid:132)r ytterligare (cid:134)tg(cid:132)rder kr(cid:132)vs b(cid:148)r s(cid:132)r- medlemsstaterna och skild uppm(cid:132)rksamhet (cid:132)gnas offentlig upphand- ling och (cid:148)msesidigt erk(cid:132)nnande. att (cid:132)gna Anstr(cid:132)ngningarna b(cid:148)r nu inriktas p(cid:134) ett snabbt genomf(cid:148)rande av handlingsplanen och p(cid:134) (cid:148)ver- vakning av att framsteg g(cid:148)rs mot en verklig inre marknad. I detta syfte h(cid:134)ller en resultattavla f(cid:148)r den inre marknaden p(cid:134) att utarbetas. Den skall offentligg(cid:148)ras var sj(cid:132)tte m(cid:134)nad. I slutsatserna fr(cid:134)n Europeiska r(cid:134)dets m(cid:148)te i Luxemburg betonas dessutom s(cid:134)v(cid:132)l betydelsen av full uppm(cid:132)rksamhet (cid:134)t s(cid:134)dana aspekter av den natio- nella ekonomiska utvecklingen och politiken som kan hindra den inre marknaden fr(cid:134)n att fun- gera smidigt, som behovet av samordning av poli- tiken i syfte att (cid:132)ven fr(cid:132)mja skattereformer f(cid:148)r att h(cid:148)ja effektiviteten och motverka skadlig skatte- konkurrens. detta omr(cid:134)de vara f(cid:148)renliga med gemenskapens be- st(cid:132)mmelser om statligt st(cid:148)d och det b(cid:148)r (cid:148)vervakas att medlemsstaterna f(cid:148)ljer principerna om sund skattekonkurrens. Detta (cid:132)r en av huvuduppgifter- na f(cid:148)r den uppf(cid:148)ljningsgrupp som inr(cid:132)ttades den 1 december 1997. Skatteincitament b(cid:148)r p(cid:134) Den inre marknaden och den allm(cid:132)nna interna- tionaliseringen inneb(cid:132)r ett starkt tryck att f(cid:148)r- b(cid:132)ttra konkurrenskraften. Konkurrenskraften be- ror dock (cid:132)ven p(cid:134) medlemsstaternas och gemen- skapens politik n(cid:132)r det g(cid:132)ller forskning och utveckling och, framf(cid:148)r allt, p(cid:134) informationssam- h(cid:132)llet. D(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r det mycket viktigt att de (cid:134)tg(cid:132)rder i handlingsplanen som fr(cid:132)mjar innovation och omfattande spridning av ny teknik genomf(cid:148)rs snabbt. F(cid:148)retagsmilj(cid:148)n n(cid:132)r det g(cid:132)ller kommuni- kationer kr(cid:132)ver ocks(cid:134) f(cid:148)rst(cid:132)rkta insatser i infra- strukturprojekt, b(cid:134)de genom att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla en adekvat niv(cid:134) p(cid:134) de offentliga investeringarna och genom att d(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt str(cid:132)va efter samrisk- projekt med den privata sektorn. Anstr(cid:132)ngningar- na b(cid:148)r (cid:132)ven inriktas p(cid:134) att gynna uppkomsten av en f(cid:148)retagarkultur och p(cid:134) att fr(cid:132)mja f(cid:148)retagaran- dan, vilken (cid:132)r en nyckelfaktor f(cid:148)r att stimulera tillv(cid:132)xten, syssels(cid:132)ttningen och konkurrenskraften i gemenskapen. ii) Reformer f(cid:148)r att (cid:148)ka konkurrensen P(cid:134) konkurrenspolitikens omr(cid:134)de har kommissio- nen erk(cid:132)nt behovet av att likrikta och decentrali- sera till(cid:132)mpningen av kartellagstiftningen i syfte att (cid:148)ka dess effektivitet och minska kostnaderna f(cid:148)r f(cid:148)retagen. Medlemsstaterna b(cid:148)r ocks(cid:134) bidra till det viktiga m(cid:134)let att f(cid:134) en effektivare till(cid:132)mp- ning av kartellbest(cid:132)mmelserna genom att revidera sin lagstiftning s(cid:134) att de nationella konkurrens- L 200/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 myndigheterna p(cid:134) ett effektivt s(cid:132)tt kan till(cid:132)mpa kartellbest(cid:132)mmelserna. P(cid:134) omr(cid:134)det statligt st(cid:148)d finns det behov av en str(cid:132)ng kontroll fr(cid:134)n kom- missionens sida och av en rigor(cid:148)s sj(cid:132)lvdisciplin fr(cid:134)n medlemsstaternas sida. iii) Reformer av regelverket Ett adekvat regelverk (cid:132)r en f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r att kunna stimulera produktivitetstillv(cid:132)xten och h(cid:148)ja de europeiska f(cid:148)retagens konkurrenskraft. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r regeringarnas och kommissionens ansvar att kontinuerligt granska befintliga f(cid:148)rordningar f(cid:148)r att bed(cid:148)ma deras l(cid:132)mplighet och begr(cid:132)nsa kostnaderna f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra och (cid:148)vervaka dem samt att g(cid:148)ra dem l(cid:132)ttare att f(cid:148)rst(cid:134) och till(cid:132)mpa. Detta g(cid:132)ller (cid:132)ven f(cid:148)r lagar och f(cid:148)reskrifter p(cid:134) mi- lj(cid:148)omr(cid:134)det, vilka b(cid:148)r vara incitamentsbaserade s(cid:134) att de ekonomiska akt(cid:148)rerna har m(cid:148)jlighet att p(cid:134) s(cid:132)tt uppn(cid:134) v(cid:132)ldefinierade ett kostnadseffektivt milj(cid:148)m(cid:134)l. Eftersom det fortfarande finns stora skillnader mellan l(cid:132)nderna n(cid:132)r det g(cid:132)ller medde- lande av f(cid:148)reskrifter, har internationella organ in- lett olika (cid:134)tg(cid:132)rder som g(cid:134)r ut p(cid:134) att identifiera b(cid:132)- sta f(cid:148)reskriftspraxis p(cid:134) olika omr(cid:134)den och anv(cid:132)n- da dessa exempel som riktm(cid:132)rken. S(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)r- der skulle kunna leda till stora f(cid:148)rb(cid:132)ttringar av det regelverk som g(cid:132)ller f(cid:148)r f(cid:148)retagen. N(cid:132)r det g(cid:132)ller gemenskapen skulle kommissionen kunna samordna s(cid:134)dana initiativ p(cid:134) grundval av bidrag fr(cid:134)n medlemsstaterna. Administrativa f(cid:148)reskrifter och besv(cid:132)rliga f(cid:148)rfa- randen tenderar att vara en s(cid:132)rskilt tung b(cid:148)rda f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, s(cid:132)rskilt i inlednings- skedet. S(cid:134)dana riktm(cid:132)rkesinitiativ skulle s(cid:134)ledes kunna b(cid:148)rja med de administrativa f(cid:148)reskrifterna f(cid:148)r att starta nya f(cid:148)retag. P(cid:134) motsvarande s(cid:132)tt b(cid:148)r identifiering och avskaffande av eventuella (cid:134)ter- som hindrar st(cid:134)ende omotiverade regleringar utvecklingen av riskkapital och nya finansiella produkter, s(cid:132)rskilt s(cid:134)dana som kan bidra till fi- nansieringen av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, prio- riteras. b(cid:148)r (cid:132)ven uppm(cid:132)rksamhet S(cid:132)rskild (cid:132)gnas skapande av arbetstillf(cid:132)llen p(cid:134) lokal niv(cid:134) i den so- ciala ekonomin och ny verksamhet som (cid:132)r knuten till behov som marknaden (cid:132)nnu inte tillfredsst(cid:132)ller, d(cid:132)r spridningseffekterna (cid:132)r bety- dande b(cid:134)de vad g(cid:132)ller ekonomisk aktivitet och social sammanh(cid:134)llning. F(cid:148)r att de m(cid:148)jligheter som erbjuds p(cid:134) dessa omr(cid:134)den skall kunna utnyttjas fullt ut beh(cid:148)ver ett gynnsammare regel- verk av f(cid:148)reskrifter och skatteregler utvecklas. iv) Finansmarknaderna EMU kommer i h(cid:148)g grad att f(cid:148)r(cid:132)ndra de europei- ska finansmarknaderna. Dessa f(cid:148)r(cid:132)ndringar kom- mer att leda till stora och mycket likvida finans- marknader i euro. Det (cid:132)r viktigt att de nationella myndigheterna vidtar n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att avskaffa r(cid:132)ttsliga och finansiella hinder f(cid:148)r mark- nadsintegrationen. Eftersom segmenteringen mellan de olika medlemsstaternas finansmarkna- der kommer att minska inom EMU, kommer all ineffektivitet att bli mer uppenbar samtidigt som konkurrensen kommer att intensifieras mellan fi- nansiella institutioner inom euroomr(cid:134)det. Det (cid:132)r dessutom troligt att de nya eurofinansmarknader- na kommer att vara attraktiva f(cid:148)r finansinstitutio- ner i l(cid:132)nder utanf(cid:148)r Europa. Om de nya eurofi- skall kunna nansmarknadernas utnyttjas (cid:132)r det f(cid:148)ljaktligen mycket viktigt att de olika akt(cid:148)rerna f(cid:148)rbereder f(cid:148)r EMU. sig fullst(cid:132)ndigt fulla potential F(cid:148)r att dessa reformer skall bli s(cid:134) effektiva som m(cid:148)jligt kr(cid:132)vs noggrann (cid:148)vervakning och, n(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt, samordning p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) ge- nom multilateral (cid:148)vervakning, vilket inneb(cid:132)r en komplettering av den p(cid:134)g(cid:134)ende makroekonomi- ska multilaterala (cid:148)vervakningen. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)l- la stadiga framsteg med de ekonomiska reformer- na b(cid:148)r medlemsstaterna och kommissionen l(cid:132)gga i vilka anges fram kortfattade (cid:134)rliga rapporter, deras politik f(cid:148)r att (cid:148)ka varu-, tj(cid:132)nsre- och kapi- talmarknadernas effektivitet. Rapporterna kom- mer fr(cid:134)n och med n(cid:132)sta (cid:134)r att ligga till grund f(cid:148)r (cid:148)vervakning av dessa reformanstr(cid:132)ngningar p(cid:134) ge- menskapsniv(cid:134) och kommer att utg(cid:148)ra ett under- lag f(cid:148)r de allm(cid:132)nna riktlinjerna f(cid:148)r den ekonomi- ska politiken. Kommissionen kommer (cid:132)ven att utarbeta en utvidgad resultattavla med indikatorer inklusive pris- p(cid:134) faktisk marknadsintegration, skillnader, och f(cid:148)r genomf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder som g(cid:132)ller inre marknaden. 7. 2 Arbetsmarknaderna Det (cid:132)r m(cid:148)jligt att varaktigt minska de nuvarande h(cid:148)- ga niv(cid:134)erna av arbetsl(cid:148)shet och att (cid:148)ka syssels(cid:132)tt- ningsgraden inom gemenskapen. Detta kr(cid:132)ver emel- lertid en kraftfull och of(cid:148)rtruten anv(cid:132)ndning av ett stort ant(cid:134)l (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)rst(cid:132)rker varandra, och vars resultat ofta inte visar sig f(cid:148)rr(cid:132)n p(cid:134) medell(cid:134)ng eller l(cid:134)ng sikt. Den makroekonomiska politiken b(cid:148)r, i v(cid:132)xelverkan med de strukturpolitiska (cid:134)tg(cid:132)rderna, kunna s(cid:132)kerst(cid:132)lla en l(cid:134)ng period av stark, icke-infla- torisk tillv(cid:132)xt underst(cid:148)dd av kapacitetsh(cid:148)jande inves- teringar. Den politik detta kr(cid:132)ver utg(cid:148)r det centrala inneh(cid:134)llet i de f(cid:148)religgande och de f(cid:148)reg(cid:134)ende all- m(cid:132)nna riktlinjerna f(cid:148)r den ekonomiska politiken. 16. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 200/43 F(cid:148)r att kunna l(cid:148)sa gemenskapens problem med sys- sels(cid:132)ttningen kommer det dock att kr(cid:132)vas en samti- dig och genomgripande modernisering av gemenska- pens arbetsmarknader f(cid:148)r att (cid:148)ka tillv(cid:132)xtens syssel- s(cid:132)ttningsinneh(cid:134)ll och se till att arbetskraften (cid:132)r an- st(cid:132)llbar. Denna andra del av gemenskapens strategi f(cid:148)r en h(cid:148)g grad av syssels(cid:132)ttning utvecklas i riktlin- jerna f(cid:148)r syssels(cid:132)ttning fr(cid:134)n Europeiska r(cid:134)dets m(cid:148)te i Luxemburg. Riktlinjerna f(cid:148)r syssels(cid:132)ttning — som baseras p(cid:134) de fyra pelarna om att f(cid:148)rb(cid:132)ttra anst(cid:132)llbarheten, att utveckla f(cid:148)retagarandan, att uppmuntra arbetstagar- nas och f(cid:148)retagens anpassningsf(cid:148)rm(cid:134)ga samt att fr(cid:132)- mja lika villkor f(cid:148)r m(cid:132)n och kvinnor kommer att ge- nomf(cid:148)ras genom de nationella handlingsplanerna f(cid:148)r syssels(cid:132)ttning. Planerna (cid:132)r anpassade till de specifika nationella f(cid:148)rh(cid:134)llandena och m(cid:134)ste integrera syssel- s(cid:132)ttnings(cid:134)tg(cid:132)rderna i en sund makroekonomisk stra- tegi som inbegriper konsolidering av de offentliga fi- nanserna i enlighet med stabilitets- och tillv(cid:132)xtpak- tens krav. Dessutom m(cid:134)ste de ge m(cid:148)jlighet b(cid:134)de att minska obalanser p(cid:134) arbetsmarknaden och f(cid:148)rb(cid:132)ttra f(cid:148)retagens f(cid:148)rm(cid:134)ga att anpassa sig till ekonomiska f(cid:148)r(cid:132)ndringar. De nationella handlingsplanerna kom- mer att kunna fungera som ett viktigt ekonomiskpo- litiskt instrument f(cid:148)r att f(cid:148)rst(cid:132)rka gemenskapens til- lv(cid:132)xt- och syssels(cid:132)ttningspotential och i denna egen- skap kommer de otvivelaktigt att utg(cid:148)ra en viktig del av framtida allm(cid:132)nna riktlinjer f(cid:148)r den ekonomiska politiken. Tyngdpunkten i medlemsstaternas (cid:134)tg(cid:132)rder b(cid:148)r ligga p(cid:134) f(cid:148)rebyggande strategi, inriktad p(cid:134) en aktiv politik f(cid:148)r att (cid:148)ka utbudet av utbildad arbetskraft med l(cid:132)m- pliga f(cid:132)rdigheter. Dessa aktiva (cid:134)tg(cid:132)rder beh(cid:148)ver kom- bineras med insatser f(cid:148)r att (cid:148)ka incitamenten s(cid:134)v(cid:132)l f(cid:148)r att s(cid:148)ka arbete som f(cid:148)r att skapa arbetstillf(cid:132)llen, genom en (cid:148)versyn av skatte- och bidragssystemets struktur och administration. i) Aktiv arbetsmarknadspolitik f(cid:148)r l(cid:134)gutbildade. Det kommer att vara viktigt att koncentrera arbetsf(cid:148)rmedlingarnas knappa resur- ser p(cid:134) dem som (cid:132)r i st(cid:148)rst behov av hj(cid:132)lp f(cid:148)r att hitta ett arbete. L(cid:134)ngtidsarbetsl(cid:148)sheten (cid:132)r s(cid:132)rskilt h(cid:148)g i Belgien, Irland, Italien och Spanien, medan ungdomsar- betsl(cid:148)sheten (cid:132)r h(cid:148)g i Finland, Frankrike, Gre- kland, Italien och Spanien. I de h(cid:132)r medlemssta- terna skulle det kr(cid:132)vas s(cid:132)rskilda anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att f(cid:148)lja riktlinjerna. ii) Skatter och sociala avgifter I mer (cid:132)n 15 (cid:134)r har (cid:148)kningen av det samlade skat- tetrycket och den strukturella utvecklingen av skattesystemen (skatter och sociala avgifter) i medlemsstaterna varit ogynnsam f(cid:148)r syssels(cid:132)tt- ningen. Till f(cid:148)ljd av den totala (cid:148)kningen av skat- ter och sociala avgifter har det uppst(cid:134)tt en v(cid:132)xan- de klyfta mellan vad arbetstagarna f(cid:134)r och vad f(cid:148)- retagen betalar. Denna allt st(cid:148)rre klyfta h(cid:132)mmar den ekonomiska effektiviteten, tillv(cid:132)xten och i si- sta hand skapandet av arbeten. Effekterna (cid:132)r s(cid:132)r- skilt skadliga i den nedre delen av l(cid:148)neskalan d(cid:132)r l(cid:134)gl(cid:148)nearbeten f(cid:148)r l(cid:134)gutbildade prism(cid:132)ssigt kon- kurreras ut fr(cid:134)n marknaden och aktiviteten p(cid:134) den svarta marknaden (cid:148)kar. Med tanke p(cid:134) dessa skadliga verkningar (cid:132)r det viktigt att medlemssta- terna vidtar n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att v(cid:132)nda trenden, exempelvis genom reformering av det sociala trygghetssystemet och skattesystemet. S(cid:134)- dana (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:134)r emellertid inte (cid:132)ventyra budget- konsolideringen. Syssels(cid:132)ttningseffekterna av s(cid:134)- dana (cid:134)tg(cid:132)rder skulle (cid:148)ka om de st(cid:148)ddes av aktiva arbetsmarknads(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r utbildning, l(cid:132)rlingssy- stem, yrkesutbildning och omskolning. F(cid:148)r att skattesystemet skall bli mer syssels(cid:132)ttningsv(cid:132)nligt b(cid:148)r medlemsstaterna ocks(cid:134) unders(cid:148)ka om det (cid:132)r (cid:148)nskv(cid:132)rt att det inf(cid:148)rs en skatt p(cid:134) energi eller p(cid:134) utsl(cid:132)pp av f(cid:148)rorenande (cid:132)mnen, eller andra be- skattnings(cid:134)tg(cid:132)rder. Vid alla s(cid:134)dana (cid:132)ndringar b(cid:148)r h(cid:132)nsyn tas till effekten p(cid:134) konkurrensen samt till vilka ytterligare b(cid:148)rdor som l(cid:132)ggs p(cid:134) skattebeta- lande enskilda och f(cid:148)retag. Under en fem(cid:134)rsperiod m(cid:134)ste medlemsstaterna ta itu med ungdomsarbetsl(cid:148)sheten och motverka l(cid:134)ngtidsarbetsl(cid:148)shet genom att erbjuda varje ar- betsl(cid:148)s ung m(cid:132)nniska och varje vuxen att b(cid:148)rja om p(cid:134) nytt innan de kommer upp i sex respek- tive tolv m(cid:134)naders arbetsl(cid:148)shet. Detta kr(cid:132)ver (cid:148)ka- de anstr(cid:132)ngningar s(cid:134) att arbetsf(cid:148)rmedlingarna p(cid:134) ett effektivt s(cid:132)tt kan leta fram och f(cid:148)rmedla lediga arbeten. S(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder b(cid:148)r kombineras med (cid:134)tg(cid:132)rder som utbildning och, vid behov, l(cid:148)- nebidrag och s(cid:132)nkta arbetsgivaravgifter, s(cid:132)rskilt iii) Trygghetsreform Trygghetssystemen beh(cid:148)ver reformeras f(cid:148)r att in- citamenten, m(cid:148)jligheterna och skyldigheten att b(cid:148)rja arbeta skall (cid:148)ka, och, mer allm(cid:132)nt, f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra arbetsmarknadens s(cid:132)tt att fungera. Detta inneb(cid:132)r en f(cid:148)r(cid:132)ndring fr(cid:134)n system med passivt inkomstst(cid:148)d till underst(cid:148)d genom arbete. I vissa l(cid:132)nder inneb(cid:132)r det dock sm(cid:134) f(cid:148)rdelar att ta ett ar- bete j(cid:132)mf(cid:148)rt med att ta emot bidrag, s(cid:132)rskilt f(cid:148)r L 200/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 l(cid:134)ginkomsttagare som (cid:132)r arbetsl(cid:148)sa l(cid:134)nga perio- der: kombinerade bidrag f(cid:148)r arbetsl(cid:148)shet, boende och barnomsorg kan i vissa fall resultera i netto- ers(cid:132)ttningsniv(cid:134)er p(cid:134) (cid:148)ver 80 procent i Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Neder- l(cid:132)nderna, Sverige och F(cid:148)renade kungariket. F(cid:148)r att det skall bli l(cid:148)nsamt att arbeta kr(cid:132)vs det en tudelad strategi. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst m(cid:134)ste det genomf(cid:148)ras reformer s(cid:134) att det blir mer kvar i l(cid:148)- nekuvertet. De brittiska reformer som g(cid:134)r under beteckningen ”bidrag till arbete” (cid:148)ppnar intres- santa perspektiv vad g(cid:132)ller policy. F(cid:148)r det andra m(cid:134)ste kriterierna f(cid:148)r att f(cid:134) bidrag, kraven p(cid:134) att s(cid:148)ka arbete och utbildningskrav anpassas noga. I vissa fall m(cid:134)ste tidsramarna f(cid:148)r bidrag revideras. M(cid:134)nga l(cid:132)nder har uppn(cid:134)tt positiva resultat p(cid:134) det- ta omr(cid:134)de. Emellertid borde de samlade effekter- na av de olika bidragssystemen ses (cid:148)ver s(cid:134) att det alltid skall l(cid:148)na sig att ta ett arbete j(cid:132)mf(cid:148)rt med att f(cid:134) bidrag. Mer allm(cid:132)nt b(cid:148)r bidrags- och skatte- system ses i relation till regelverket p(cid:134) arbets- marknaden. Medlemsstaterna, s(cid:132)rskilt de som kombinerar relativt gener(cid:148)sa bidragssystem med omfattande anst(cid:132)llningsskydd, b(cid:148)r se (cid:148)ver sin lag- stiftning p(cid:134) omr(cid:134)det s(cid:134) att tryggheten kan kombi- neras med flexibilitet, samtidigt som bidragssyste- met blir mer effektivt. iv) Arbetstidsarrangemang D(cid:132)r det finns m(cid:148)jligheter att minska arbetstiden (cid:132)r det viktigt att detta genomf(cid:148)rs p(cid:134) ett s(cid:132)tt som inte f(cid:148)rs(cid:132)mrar anpassbarheten och inte leder till minskat utbud av arbetskraft och minskad pro- duktion. N(cid:132)r det (cid:132)r l(cid:132)mpligt skulle syssels(cid:132)ttnin- gen kunna fr(cid:132)mjas genom st(cid:148)rre flexibilitet n(cid:132)r det g(cid:132)ller arbetstider p(cid:134) mikroekonomisk niv(cid:134). I detta sammanhang har det tagits n(cid:134)gra initiativ som antyder att avtal som kombinerar minskad arbetstid med nya arbetstillf(cid:132)llen kan leda till po- sitiva resultat, f(cid:148)rutsatt att arbetskostnaderna inte (cid:148)kar. En annan v(cid:132)g f(cid:148)r att (cid:148)ka tillv(cid:132)xtens syssel- s(cid:132)ttningsinneh(cid:134)ll skulle vara att uppmuntra st(cid:148)r- sta m(cid:148)jliga anv(cid:132)ndning av frivilligt arbete, del- tidsarbete och nya anst(cid:132)llningsformer. M(cid:148)jlighe- terna p(cid:134) detta omr(cid:134)de skiljer sig uppenbarligen mycket (cid:134)t mellan medlemsstaterna med tanke p(cid:134) de mycket stora skillnader i fr(cid:134)ga om andelen deltidsarbetande som finns f(cid:148)r n(cid:132)rvarande. Utbyte p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) av erfarenheter och b(cid:132)sta pra- xis p(cid:134) dessa omr(cid:134)den b(cid:148)r uppmuntras. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 6 juli 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar R. EDLINGER Ordf(cid:148)rande


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2038/98 do Deputado Klaus HÄNSCH à Comissão. Atribuição de recursos da UE à cidade de Oberhausen, Renânia do Norte-Vestefália

eurovoc_concepts:
EU programme
North Rhine-Westphalia
credit
economic support
structural policy
support policy

formats: html pdf print

text: C 354/130 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Julho 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 354/211) PERGUNTA ESCRITA E-2038/98 apresentada por Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos da UE a‘ cidade de Oberhausen, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia No contexto da atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos a‘ cidade de Oberhausen, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia, podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre: 1. O montante das dota(cid:231)o(cid:152)es estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)a(cid:152)o pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunita·rios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, a‘ cidade de Oberhausen para projectos-piloto, ac(cid:231)o(cid:152)es ou › a t(cid:14)·tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)o(cid:152)es de investiga(cid:231)a(cid:152)o e outras entidades? 2. O nu·mero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 354/212) PERGUNTA ESCRITA E-2039/98 apresentada por Klaus Ha¤nsch (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Julho de 1998) Objecto: Atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos da UE a‘ cidade de Wuppertal, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia No contexto da atribui(cid:231)a(cid:152)o de recursos a‘ cidade de Wuppertal, Rena(cid:136)nia do Norte-Vestefa·lia, podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre: 1. O montante das dota(cid:231)o(cid:152)es estruturais da UE recebidas e a sua reparti(cid:231)a(cid:152)o pelos diversos fundos, programas e iniciativas comunita·rios, bem como sobre os recursos da UE concedidos, desde 1994, com base em outras rubricas or(cid:231)amentais, a‘ cidade de Wuppertal para projectos-piloto, ac(cid:231)o(cid:152)es ou › a t(cid:14)·tulo de ajudas directas › universidades, institui(cid:231)o(cid:152)es de investiga(cid:231)a(cid:152)o e outras entidades? 2. O nu·mero de postos de trabalho criados ou mantidos gra(cid:231)as a estes recursos? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Julho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2039/98 af Klaus HÄNSCH til Kommissionen. Tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal, Nordrhein- Westfalen

text: C 354/130 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 354/211) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2038/98 af Klaus Ha¤nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen by, Nordrhein- Westfalen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Oberhausen fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 354/212) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2039/98 af Klaus Ha¤nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal by, Nordrhein- Westfalen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Wuppertal fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2039/98 von Klaus HÄNSCH an die Kommission. EU-Mittelvergabe an Wuppertal, NRW

text: C 354/130 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (6. Juli 1998) Die Kommission holt gegenwa¤rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzu¤glich mitteilen. (98/C 354/211) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2038/98 von Klaus Ha¤nsch (PSE) an die Kommission (7. Juli 1998) Betrifft: EU-Mittelvergabe an Oberhausen, NRW Kann die Kommission u¤ber die Vergabe von EU-Mitteln an die Stadt Oberhausen, NRW, folgendes mitteilen: 1. die Summe der erhaltenen EU-Strukturmittel und ihre Aufteilung nach den einzelnen Fonds bzw. den verschiedenen Gemeinschaftsprogrammen und -initiativen sowie der EU-Mittel, die fu¤r Pilot-Projekte, Ma(cid:223)nahmen oder › als direkte Zuwendungen › fu¤r Universita¤ten, Forschungseinrichtungen, Unternehmen und andere Tra¤ger aufgrund sonstiger Haushaltslinien seit 1994 an Oberhausen vergeben wurden? 2. die Anzahl der mit Hilfe dieser Mittel geschaffenen oder erhaltenen Arbeitspla¤tze? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (6. Juli 1998) Die Kommission holt gegenwa¤rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzu¤glich mitteilen. (98/C 354/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2039/98 von Klaus Ha¤nsch (PSE) an die Kommission (7. Juli 1998) Betrifft: EU-Mittelvergabe an Wuppertal, NRW Kann die Kommission u¤ber die Vergabe von EU-Mitteln an die Stadt Wuppertal, NRW, folgendes mitteilen: 1. die Summe der erhaltenen EU-Strukturmittel und ihre Aufteilung nach den einzelnen Fonds bzw. den verschiedenen Gemeinschaftsprogrammen und -initiativen sowie der EU-Mittel, die fu¤r Pilot-Projekte, Ma(cid:223)nahmen oder › als direkte Zuwendungen › fu¤r Universita¤ten, Forschungseinrichtungen, Unternehmen und andere Tra¤ger aufgrund sonstiger Haushaltslinien seit 1994 an Wuppertal vergeben wurden? 2. die Anzahl der mit Hilfe dieser Mittel geschaffenen oder erhaltenen Arbeitspla¤tze? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (6. Juli 1998) Die Kommission holt gegenwa¤rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzu¤glich mitteilen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2036/98 af Klaus HÄNSCH til Kommissionen. Tildeling af EU-bevillinger til Duisburg, Nordrhein- Westfalen

eurovoc_concepts:
EU financing
North Rhine-Westphalia
Structural Funds
economic support
regional development
research
type of business
university

text: C 386/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. juli 1998) Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spłrgsm(cid:229)l, som udelukkende sorterer under de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale myndigheder. (98/C 386/232) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2036/98 af Klaus H(cid:228)nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Duisburg, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Duisburg by, Nordrhein-West- falen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde hen- holdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Duisburg fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 386/233) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2040/98 af Klaus H(cid:228)nsch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Tildeling af EU-bevillinger til Remscheid, Nordrhein-Westfalen Kan Kommissionen oplyse fłlgende vedrłrende tildeling af EU-bevillinger til Remscheid by, Nordrhein- Westfalen: 1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde hen- holdsvis de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Remscheid fra łvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller › som direkte stłtte › til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre b(cid:230)rende institutioner? 2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hj(cid:230)lp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: Opinion of the European Central Bank of 6 July 1998 at the request of the Commission of the European Communities under Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 2494/95 of 23 October 1995 and Article 109l(2) of the Treaty establishing the European Community on a draft Commission Regulation (EC) concerning minimum standards for the treatment of tariffs in the Harmonised Index of Consumer Prices (CON/98/33)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
consumer price
harmonisation of prices
price index
standard

text: 19. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 14/9 EUROPEAN CENTRAL BANK OPINION OF THE EUROPEAN CENTRAL BANK of 6 July 1998 at the request of the Commission of the European Communities under Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 2494/95 of 23 October 1995 and Article 109l(2) of the Treaty establishing the European Community on a draft Commission Regulation (EC) concerning minimum standards for the treatment of tariffs in the Harmonised Index of Consumer Prices (CON/98/33) (2000/C 14/08) 1. On 10 June 1998 the European Central Bank (ECB) received a request from the Commission of the European Communities for an ECB Opinion on a draft Commission Regulation (EC) on the abovemen- tioned topic (hereinafter referred to as the (cid:145)draft Regulation(cid:146)). A document with reference number SG(98) D/165386 containing the draft Regulation was also transmitted to the ECB. 2. The objective of the draft Regulation is to establish minimum standards for the treatment of tariffs in the Harmonised Index of Consumer Prices. Tariff prices can have a considerable impact on the devel- opment of consumer price indices, since both the price changes and the expenditure weight of the relevant items are often significant. Moreover, given the considerable scope for procedural differences in the treatment of tariff prices in consumer price indices, they are a potential source of non-compara- bility. 3. The ECB supports the measures proposed by the Commission of the European Communities. 4. This Opinion shall be published in the Official Journal of the European Communities. Done at Frankfurt am Main, 6 July 1998. The President of the ECB Willem F. DUISENBERG


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1997- I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1997- I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1997- I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1997- I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1997- I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1997- I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1997- I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1997- I.,Legal bibliography of European integration : 1997- I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1997- I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1997- I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing