eurovoc_concepts:
EAGGF
investment aid
livestock farming
pigmeat
swine

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 07. 1998 KOM(1998)4341opull. Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan rakennetukitoimenpiteklen mahdolliseksi muuttamiseksi (komission esittämä) Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan rakennetukitoimenpiteiden mahdolliseksi muuttamiseksi 1. 2. Sisällysluettelo Tiivistelmä Johdanto Yhteisön sianliha-ala: nykytilanne 2. 1. Sianlihamarkkinat 2. 1. 1. Tuotanto 2. 1. 2. Hinnat 2. 1. 3. Yhteisön sisäinen kauppa 2. 1. 4. Kauppa kolmansien maiden kanssa 2. 1. 5. Kulutus 2. 1. 6. Tuonnjärjestelyt 2. 1. 7. Vientijärjestelyt ja WTO 2. 1. 8. Tukitoimenpiteet yhteisessä markkinajärjestelyssä 2. 1. 9. Helposti tarttuvista eläintaudeista johtuvat erityiset markkinatukitoimenpitcet 2. 2. Talousarvio 2. 3. Sianlihatase: pitkän aikavälin näkymät 3. Rakenne-, ympäristö- ja terveysnäkökohdat 3. 1. Sikojen määrän kehitys 3. 1. 1. Kehitys jäsenvaltioissa 3. 1. 2. Alueellinen kehitys 3. 2. Sikatilojen rakenne 3. 2. 1. Rakenne jäsenvaltioissa 3. 2. 2. Alueellinen rakenne 3. 3. Ympäristönäkökohdat 3. 4. Eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat -2 sivu 4 6 6 6 6 6 8 8 9 10 10 11 12 13 13 14 14 14 15 18 19 20 21 23 3. 4. 1. Tautien torjunta 3. 4. 2. Eläinten terveysongelmat korkean eläintiheyden alueilla 3. 4. 3. Taudintorjuntaa tehostavia toimenpiteitä 3. 4. 4. Eläintautien torjunnasta aiheutuvat menot 3. 5. Eläinten hyvinvointi 4. Rakenteelliset tukitoimenpiteet 4. 1. Maatilojen investointituet 4. 2. Sikatilojen investointituki 4. 3. Sikatilojen siirtymätuki 4. 4. Tuen kehittäminen edelleen neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 perusteella 4. 4. 1. Alueiden soveltuvuus 4. 4. 2. Tilojen tukikelpoisuus 5. Päätelmät 5. 1. Markkinat 5. 2. Rakenteet 23 25 26 28 28 30 30 30 31 32 32 34 35 35 35 Liite I: 1. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa 39 2. 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) 40 Liiteli: Taulukot l - 14 41 Tiivistelmä ja tarkastellaan yhteisön sianliha-alan viimeaikaista kehitystä, Tässä kertomuksessa ja alueellisen nykytilannetta tuotantorakenteen osalta. Lisäksi siinä tarkastellaan mahdollisuutta tukea investointeja yksittäisen tilan tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisesti (ent. (ETY) N:o 2328/91). Lukuisat jäsenvaltiot ovat pyytäneet tällaista tukea. tulevaisuuden näkymiä erityisesti markkinatilanteen Alan tilanne Viime vuosina EU:n sianlihamarkkinoilla sisäinen tuotanto on ollut jatkuvassa kasvussa (vuonna 1995 noin 16 miljoonaa tonnia), kulutuskehitys on ollut myönteinen (1995: 40,6 kg per henkilö), vienti on kasvanut vuodesta 1993 alkaen (730 000 - 970 000 tonnia vuodessa) ja tuonti on ollut vähäistä (50 000 - 60 000 tonnia). Näihin kehitysnäkymiin ei ennusteta suuria muutoksia. Viime aikoina hintoihin ovat kuitenkin vahvasti vaikuttaneet epätavalliset tekijät: BSE ja sen vaikutukset naudanlihamarkkinoihin sekä klassisen sikaruton esiintyminen useissa jäsenvaltioissa vaikuttivat osaltaan jyrkkään hinnannousuun vuonna 1996 ja vuoden 1997 alkupuoliskolla. Vuonna 1998 sianlihan hinnat tulevat olemaan merkittävästi alhaisemmalla tasolla, johtuen tuotannon kasvusta 16,7 miljoonaan tonniin. Muihin aloihin verrattuna sianlihaa koskevat EU:n markkinajärjestely asetukset ovat hyvin joustavia. Monissa kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevissa järjestelyissä asetetaan rajoituksia, kuten tariffikiintiöt (assosiaatiosopimusten ja WTO:n yhteydessä) ja rajoitettu tuettu vienti (WTO:ssa). Yhteisessä markkinajärjestelyssä on toisaalta ainoastaan hyvin rajoitettuja tukitoimenpiteitä. Näin ollen EMOTR:n rahoitus on paljolti keskittynyt vientitukiin. Helposti tarttuvista eläintaudeista johtuvat erityiset markkinatukitoimenpiteet voivat kuitenkin aiheuttaa merkittäviä tilapäiskustannuksia. Viime vuosina tuotanto on jatkanut keskittymistään päämarkkinoiden läheisyyteen jopa alueilla, joilla eläintiheys on jo korkea. Kansallisella tasolla merkittävin kasvu tapahtui Irlannissa, Ranskassa ja Tanskassa. - Belgiassa, Tanskassa, Sikatilojen rakenteelliset erot jäsenvaltioiden välillä ovat edelleen suuret: parhaassa ja Yhdistyneessä ryhmässä kuningaskunnassa - tiloilla oli keskimäärin yli 500 sikaa tilaa kohti, kun taas yhteisön suurimmissa tuottajamaissa Saksassa ja Espanjassa tuotanto perustuu pääosin perheviljelmiin. Monille jäsenvaltioille ovat myös luonteenomaisia suuret alueelliset erot. Irlannissa, Alankomaissa Alueilla, joilla eläintiheydet ovat korkeat, siankasvatuksen yhä kasvava keskittyminen on kuitenkin johtanut ympäristöön kohdistuneisiin paineisiin, erityisesti typpipitoisuuksien ja rehevöitymisen, ilman epäpuhtauksien aiheuttaman pilaantumisen sekä pohja- ja pintavesien pilaantumisen osalta. Eläinten terveys saattaa myös kärsiä tästä keskittymisestä: näillä alueilla on esimerkiksi erittäin vaikea huolehtia tehokkaasta tautien torjunnasta. Yksi alan kilpailukykyä lisäävistä tekijöistä on se, että tuotantoyksiköt eivät maksa toiminnasta aiheutuvia ympäristökuluja. Näitä kehityssuuntauksia on seurattava tarkasti, ja yhteisö onkin eri vaiheissa tehnyt aloitteita näiden kielteisten kehityssuuntauksien vastapainoksi. Sikatilojen investointitukiohjelmat: kasvatetaanko myös yksittäistä kapasiteettia? Nykyisin tiloille myönnetään investointitukea enimmäkseen asetuksen (EY) N:o 950/97 nojalla, joka korvasi aiemman asetuksen (ETY) N:o 2328/91. Tuet ovat osa 5a-tavoitetta ja näin ollen sovellettavissa koko EU:ssa. Tukikelpoisia investointeja voidaan tehdä esimerkiksi ympäristönsuojeluun tuotantokapasiteetin tai hygieniaolojen parantamiseen. Sika-alan lisäämistä koskevat tuet lakkautettiin kuitenkin vuonna 1991. Tästä lakkauttamisesta on jäljellä muutamia siirtymävaiheen poikkeuksia. Tämän tukiohjelman muuttamisessa tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi olisi kuitenkin noudatettava tiettyjä rajoituksia: • Tuki olisi rajoitettava parantamistarve voidaan hyvinvointiseikkojen takia; erityisalueisiin, tuotantorakenteiden todentaa myös ympäristöllisten, hygieenisten ja eläinten todellinen joiden • Tukisuunnitelman soveltamisen ja yksittäisten tilojen tuotantokyvyn kasvun ei pitäisi lisätä sikojen kokonaistuotantoa alueella; • Kyseisen alueen ympäristötilanne ja eläinten terveydellinen tila on tutkittava tarkkaan ja mahdollinen tuki on rajoitettava näiden ongelmien ratkaisemiseen. Vähimmäistila eläintä kohden maatiloilla on olennainen ehto tuen myöntämiselle. Jäljelle jää kuitenkin vakavia epäilyjä riskeistä, joita tällaiseen suunniteltuun muutokseen liittyy: • Sianlihamarkkinoiden herkän tasapainon vääristyminen; • Alueellisten, tuotantokykyä koskevien kynnysten vahvistaminen, hallinnointi ja valvonta; • Kilpailuolosuhteiden vääristyminen, jos rajoitetaan pääsyä markkinoille (esim. alueellisesti); • Lisääntyvät saasteongelmat; • Tautien torjunnan hankaloituminen; • Muita tilojen sikakapasiteettia koskevien investointipäätösten kannalta merkittäviä tekijöitä (tuotantoketjun organisointi, jalostukseen ja markkinointiin liittyvät edellytykset jne) ei ole huomioitu. juridisia puitteita maaseudun Agenda 2000 mukaisesti komissio ehdottaa uusittuja kehittämisen toimenpiteille. Tämä mahdollistaa olemassaolevien investointitukitoimenpiteiden yhteensovittamisen mm. kaupan pitämisen, jalostamisen toimenpiteiden, ympäristön suojelun, hygienian, eläinten hyvinvoinnin jne. kanssa. Tällä tavoin tulevat mahdollisiksi joustavammat ohjelmat, jotka ottavat huomioon jokaisen sektorin tai alueen erityiset tarpeet. 1. JOHDANTO Muutettaessa asetusta (ETY) N:o 2328/91 vuonna 1994 sikatilojen tukia koskevia sääntöjä mukautettiin. Vastauksena lisämuutospyyntöihin Euroopan komissio sitoutui toimittamaan kertomuksen sianlihamarkkinoista tarvittaessa mahdollisuuksista edistää sianlihantuotannon tilakohtaisen tuotantokapasiteetin lisäämistä lisäämättä silti alueellista tuotantoa. toimenpiteistä sekä tarvittavista ja Tässä kertomuksessa tarkastellaan sianlihantuotannon tilannetta yhteisön markkinoiden näkökulmasta sekä kansallisten ja alueellisten tuotantorakenteiden osalta. Komissio voi tällaisista näkökohdista arvioida sianliha-alan nykyisten rakennetukitoimenpiteiden mahdollista muuttamista. Kertomuksessa keskitytään tällaisen muutoksen mahdollisesti aiheuttamiin markkina-, rakenne-, eläinlääkintä- ja ympäristövaikutuksiin ja samalla siihen, miten näitä vaikutuksia voitaisiin valvoa1. 2. YHTEISÖN SIANLIHA-ALA: NYKYTILANNE 2. 1. Sianlihamarkkinat 2. 1. 1. Tuotanto Vuonna 1996 Euroopan unionin 15 jäsenvaltion sianlihan bruttotuotanto oli 16,3 miljoonaa tonnia. Saksa oli edelleen suurin tuottaja 3,6 miljoonalla tonnilla, sitä seurasivat Espanja 2,3 miljoonalla tonnilla, Ranska (2,2 miljoonaa tonnia) ja Alankomaat (1,6 miljoonaa tonnia). Sianlihantuotanto kasvoi EU:ssa vuonna 1996 2,2 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna. 2. 1. 2. Hinnat Vuodelle 1993 ja vuoden 1994 ensimmäiselle vuosipuoliskolle oli ominaista tuottajia kohdannut pitkä negatiivisten suhdanteiden kausi, jolloin kannattavuus laski merkittävästi. Keskihinta oli kyseisenä ajankohtana noin 127 ecua 100 kilogrammalta (U-luokka). Sitä vastoin vuonna 1995 hintataso nousi huomattavasti, aina 140,3 ecuun 100 Idlogrammalta, mikä merkitsi 10,7 prosentin nousua ja tyydyttävää kannattavuutta. On huomattava, että 1. heinäkuuta 1995 alkaen sianruhojen markkinahinta yhteisössä, joka määritellään viikottain, on viitannut E-luokkaan yhteisön sianruhojen luokitteluasteikossa (yli 55 prosenttia vähärasvaista lihaa) U-luokan (vähärasvaista Uhaa 50-55 prosenttia) sijasta. E-luokka kuvaa paremmin sikakarjan todellista tilaa EU. ssa, koska yli 50 prosenttia Korostettakoon niitä menetelmällisiä vaikeuksia, joita on syntynyt EUROSTATin ja kansallisten viranomaisten antamien tietojen välisten erojen johdosta. Näin ollen ci kansallisia ja alueellisia tilastoja eikä sikojen kokonaismäärää ja siankasvatukscn rakenteita koskevia lukuja ole voitu suoraan verrata keskenään. Alueellisten lukujen osalta NUTS II-tasoa alhaisempia lukuja on hyvin vähän saatavilla (NUTS = Tilastollinen alueluokitus - lyhenne ranskankielen sanoista Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques). - 6- teurastetuista sioista kuuluu tähän luokkaan. Tämä luokanvaihdos nosti keskihintaa automaattisesti noin seitsemällä prosentilla, koska E-luokalla on parempi kauppahinta. Vuonna 1996 hinnat nousivat voimakkaasti. Keskihinta nousi tammikuun 143 ecusta heinäkuun 183 ecuun per 100 kg, jonka seurauksena vuotuinen keskihinta oli 162 ecua 100 kilogrammalta. Tämä nousu, joka oli hyvin voimakas vuoden 1996 toisella neljänneksellä, johtui kolmesta syystä: lihotussikojen vähentynyt tarjonta, Tanskasta tulevan sianlihan kasvanut vienti Japanin markkinoille ja BSE:n vaikutus, joka lisäsi sianlihan kysyntää kuluttajien ostaessa mieluummin sitä kuin naudanlihaa. Sian ruhojen keskimääräisen vhteisöhinnan kehittyminen Hinta ( Ecu/100 kg) 210 200 4 190 180 170 160 4 150 4 140 4 130 4 1 20 H—H-1—I—l—H—I—h—t—I—1-+—+--+-(••••- t••-• t 1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 I - + - - J — H H — t - - t- ) t • t t t t f t I I I I I I I I I I I I I I I I I I I Viikko 1995 (luokka U) -A-1995 (luokka E) --©-1996 -*-1997 Talven 1996/97 melko normaalin hintatason jälkeen markkinahinnat nousivat jälleen huimasti maaliskuusta alkaen ja päätyivät toukokuussa ennätystasolle 207 ecua 100 kilogrammalta. Siitä alkaen hinnat laskivat nopeasti ja olivat marraskuun puolessa välissä 154 ecua 100 kilogrammalta. -7 taas joka johtui tarjonnan merkittävästä vähenemisestä, Markkinahintojen huomattava nousu maalis- ja toukokuun 1997 välisenä aikana johtui ensisijaisesti sianlihaan Alankomaissa, Saksassa, Belgiassa ja Espanjassa klassisen sikaruton takia kohdistuneista erityisistä markkinatukitoimenpiteistä. Noin 8,9 miljoonaa lihotussikaa ja porsasta alueilta, joilla oli eläinlääkinnällisiä ja kaupallisia rajoitteita, toimitettiin helmikuun 1997 ja toukokuun 1998 välisenä aikana näiden erityistoimenpiteiden nojalla toimivaltaisille viranomaisille ja jalostettiin muuhun tarkoitukseen kuin ihmisravinnoksi. Yhteisön sianlihamarkkinat ovat viime aikoina alkaneet kärsiä ylituotannosta ja siitä johtuen alhaisista hinnoista. Poikkeuksellisen korkeat sianlihan hinnat vuosina 1996 ja 1997 rohkaisivat tuottajia lisäämään tuotantoa entisestään, vaikka heidän olisi pitänyt tietää sikatuotannon syklisestä historiasta, että korkean hinnan kauden jälkeen tulee väistämättä matalan hinnan kausi. Kokonaistuotannon odotetaan kasvavan 3,2 % vuonna 1998 (+520 000 tonnia) päätyen 16,7 miljoonaan tonniin, ja sianlihan hinnan odotetaan laskevan vuoden 1997 luvuista noin 20% 130:een ECU/100 kg. 2. 1. 3. Yhteisön sisäinen kauppa Jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin ymmärtämiseksi paremmin on tarpeen tarkastella omavaraisuusastetta. Vuodesta 1993 alkaen se on ollut noin 106 prosenttia koko EU:ssa, tosin jäsenvaltioiden välillä on erittäin suuria eroja. Tanskassa sianlihatuotannoUa on hyvin tärkeä taloudellinen merkitys ja omavaraisuusaste olikin noin 453 prosenttia vuonna 1995. Tilanne on samankaltainen Alankomaissa, jossa omavaraisuus on 264 prosenttia, ja Belgiassa (209 prosenttia). Näiden vientiin suuntautuneiden jäsenvaltioiden vastapainona ovat Kreikka (55 prosenttia) ja Italia (67 prosenttia), mutta myös Saksa (76 prosenttia) ja Yhdistynyt kuningaskunta (74 prosenttia). EU:n jäsenvaltioiden rajojen yli siirtyi noin 3,8 miljoonaa tonnia sianlihaa vuonna 1995. Kyseistä kaupankäyntiä sen tarkemmin selvittelemättä sitä voidaan kuvata yhdellä lauseella: pienet maat, joilla on ylituotantoa, kuten Tanska, Alankomaat ja Belgia, toimittavat suuriin, alijäämäisiin maihin, kuten Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta. Yhteisön sisäisessä kaupassa on kyse elävistä eläimistä (porsaita ja lihotussikoja), ruhoista ja ennen kaikkea tärkeimmistä ruhonosista, kun taas jalostetuista tuotteista käydään kauppaa enimmäkseen valtion tai alueen sisällä. Elävistä eläimistä EU:n jäsenvaltioiden välistä kauppaa käytiin vuonna 1995 3,8 miljoonasta porsaasta ja 4,0 miljoonasta Uhotussiasta. 2. 1. 4. Kauppa kolmansien maiden kanssa EU on maailman suurin sianlihatuotteiden (liha, valmisteet, muut eläimen osat, nahanalainen rasva, jne. ) viejä, kokonaisviennin ollessa 973 705 tonnia vuonna 1994 872 410 tonnia vuonna 1995 940 509 tonnia vuonna 1996. Vuonna 1996, EU:n tärkeimmät viejämaat olivat Tanska 396 484 tonnilla, Ranska 121 510 tonnilla ja Alankomaat 119 074 tonnilla2 Tärkeimmät EU. n sianlihan ostajamaat olivat Itä- 2- katso liitteen taulukko 2 - 8- Euroopan maat (365 853 tonnia eli 39 prosenttia), Japani (188 903 tonnia eli 20 prosenttia) ja USA (63 247 tonnia eli 7 prosenttia). Vuonna 1996 viennin määrä oli 940 509 tonnia, mikä merkitsi kahdeksan prosentin nousua vuoteen 1995 verrattuna. On korostettakoon, että 56 prosenttia tästä määrästä vietiin ilman vientitukea. Vuonna 1993 vienti ilman tukea oli vain 15 prosenttia kokonaisviennistä. jo useana vuotena neuvotellut Tuonnin osalta EU on eri maiden kanssa assosiaatiosopimukset (ks. 2. 1. 6 kohta), joiden avulla on määritelty suosituimmuustullit EU:hun näistä maista tuotavalle sianlihalle. Tämä tuonti vastaa kuitenkin vain 30 prosenttia vuosittaisesta kokonaistuonnista. Jäljelle jäävä 70 prosenttia koostuu muista eläimen osista, nahan alaisesta rasvasta ja rasvasta, joita sopimukset eivät koske. Vuonna 1996 EU:n kokonaistuonti oli 62 966 tonnia (36,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995). Tärkein tuojamaa oli Saksa, sen jälkeen Italia3. Tärkein Euroopan unioniin vievistä maista oli Unkari 43 996 tonnilla, seuraavina USA 6 649 tonnilla (lähinnä muita eläimen osia ja nahanalaista rasvaa) ja Puola 2 217 tonnilla. 2. 1. 5. Kulutus EU:ssa sianlihan kulutus on aikaisemmin kehittynyt myönteiseen suuntaan samanaikaisesti tuotannon kanssa. Vuonna 1995 EU:n 15 jäsenvaltion kulutus oli 40,7 kilogrammaa henkilöä kohden. Luku vaihtelee kuitenkin huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Itse asiassa Pohjois-Euroopan maissa kulutus on lähestymässä kyllästymispistettä, sillä vuotuinen kulutus henkeä kohti on nykyään melko korkea: 55,0 kilogrammaa Saksassa ja 64,3 kilogrammaa Tanskassa. Sen sijaan nimenomaan EU:n eteläosien maissa kysynnän voitaisiin odottaa lisääntyvän, koska siellä kulutustaso on selvästi alhaisempi, ja toisaalta kulutus on voimakkaasti lisääntynyt viime vuosina. Esimerkiksi vuosina 1986 - 1994 kulutus kasvoi Espanjassa 37,8 kilogrammasta 55,3 kilogrammaan (+46 prosenttia), Italiassa 28 kilogrammasta 33 kilogrammaan (+18 prosenttia) ja Portugalissa 23 kilogrammasta 34,7 kilogrammaan (+51 prosenttia); kulutus sen sijaan väheni Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta pysyi verrattain vakaana muissa EU-maissa. BSE-keskustelujen seurauksena sianlihan kulutus hyötyi vuonna 1996 jossain määrin kuluttajien naudanlihaan kohdistuneista epäilyistä. Verrattuna vuoteen 1995 kulutus henkeä kohti kasvoi 2,3 prosenttia ja saavutti 41,7 kg henkeä kohti vuodessa. Samansuuntainen kehitys oli havaittavissa myös siipikarjanliha-alalla: henkeä kohti kulutus kasvoi vuosien 1995 ja 1996 välillä 6,2 prosenttia ja saavutti 21,5 kg henkilöä kohti. Vuonna 1997 on odotettavissa lievä kulutuksen lasku (41,2 kg): tämä heijastaa mm. klassisesta sikarutosta johtunutta sianlihan vähentynyttä tarjontaa sekä tiettyä naudanlihan markkinoiden elpymistä. On korostettava, että nämä kulutusta henkeä kohti kuvaavat luvut on saatu hankinta-arviota varten tehdyistä laskelmista, joten ne ovat tietyssä määrin teoreettisia. Itse asiassa luvut viittaavat kokonaisen ruhon kulutukseen, joten niihin kuuluvat myös sellaiset ruhonosat, jotka eivät päädy lopullisen kuluttajan ruokapöytään. Jos otetaan huomioon ainoastaan tosiasiallisesti kulutettu liha, edellä mainituista luvuista olisi vähennettävä 25-30 prosenttia. katso liitteen taulukko 3 9- 2. 1. 6. Tuontijärj estelyt a) Assosiaatiosopimukset Maaliskuusta 1992 alkaen EU on tehnyt Puolasta, Unkarista ja Tsekin ja Slovakian tasavalloista lähtöisin olevan lihan tuontia koskevia assosiaatiosopimuksia. Myös EU:n ja AKT-maiden välillä on sopimus. Bulgaria ja Romania lisättiin edunsaajamaiden listalle vuonna 1994, Baltian maat vuonna 1996 ja Slovenia vuonna 1997. Kaiken kaikkiaan näiden sopimusten ansiosta EU:hun voitiin 1. 1. 1997 ja 31. 12. 1997 välisenä aikana tuoda 96 936 tonnia merkittävästi alhaisemmin tullimaksuin4. On kuitenkin korostettava, ettei Keski-Euroopan mailla eikä AKT-mailla ole tällä hetkellä mahdollisuuksia käyttää kiintiöitä täydellisesti hyväkseen, koska niillä ei ole riittävästi sianlihaa vientiin tai koska kaupankäynti on kärsinyt terveyteen ja eläinterveyteen liittyvistä ongelmista. Ainoastaan Unkari käyttää merkittävässä määrin käytettävissä olevia kiintiöitä. Kaikki Keski-Euroopan maat yhteenlaskien käytettävissä olevien kiintiöiden käyttöaste oli vain 25 prosenttia markkinointivuonna 1996/1997. Lisäksi AKT-maat eivät ole vieneet tonniakaan sen jälkeen, kun sopimus EU:n kanssa tuli voimaan. b) VVTO-sopimuksiin perustuva tuonti EU:n WTO-sopimuksien vähimmäiskäytön järjestelmän yhteydessä avaamat kiintiöt on 1. heinäkuuta 1995 alkaen lisätty edellä alakohdassa5 a mainittuihin sopimuksiin. Ensimmäinen file- sekä kylki- ja vatsaosien 7 000 tonnin suuruinen WTO-kiintiö, johon kuuluu 100- prosenttinen tullin alentaminen, avattiin soija-paneelissa tammikuussa 1994. WTO- sopimuksen ensimmäistä vuotta varten ja 1. heinäkuuta 1995 alkaen kaikkia kolmansia maita varten on avattu 13 500 tonnin suuruinen kiintiö (mukaan lukien soijapaneelin 7 000 tonnia). Kiintiön määrä on 18 920 tonnia 1. 7. 1996 ja 30. 6. 1997 välisenä aikana ja nousee säännöllisesti tulevina vuosina, kunnes kokonaismäärä vuonna 2000 on 75 600 tonnia. Tähän tuontiin sovellettavia tullimaksuja vähennetään noin 60 prosentilla (1. heinäkuuta 1997). 2. 1. 7. Vientijärjestelyt ja WTO Kolmansiin maihin suuntautuva vienti suoritetaan osin vientituilla, osin ilman. Vielä 1990-luvun alussa vienti oli 500 000 - 600 000 tonnia vuodessa, mutta vuodesta 1993 alkaen vienti kasvoi ja sen jälkeen vuosittaiset vientimäärät ovat olleet 750 000 - 950 000 tonnia. VVTO-sopimusten myötä pienenivät merkittävästi, sillä EU:n on noudatettava määriä ja talousarviota koskevia ylärajoja. Sopimusten ensimmäisenä soveltamisvuotena (1. heinäkuuta 1995 - 30. kesäkuuta ohjailumahdollisuudet vientipolitiikan 4- katso liitteen taulukko 4 5- katso liitteen taulukko 4 - 10 1996) EU6:n tuettu vienti ei voinut ylittää 541 800 tonnia. Markkinointivuonna 1996 - 1997 suurin sallittu määrä oli 522 100 tonnia ja talousarviossa kustannukset oli rajoitettu 269 miljoonaan ecuun. Sopimusten mukaan näitä ylärajoja on neljänä seuraavana vuonna vähitellen alennettava 443 500 tonniin asti siten, että tähän tarkoitukseen osoitetut varat ovat 191 miljoonaa ecua vuonna 2000. Jotta WTO-sopimuksessa asetettuja rajoituksia voitiin noudattaa, korvauksien soveltamisessa oli noudatettava varovaisuutta, tukikelpoisten tuotteiden luetteloa oli yksinkertaistettava ja vientilupajärjestelmä oli otettava käyttöön 1. heinäkuuta 1995 alkaen. Uusista vientijärjestelyistä saadun, noin kahden vuoden kokemuksen jälkeen voidaan todeta, ettei niiden soveltamisessa sianliha-alalla ole ilmennyt erityisongelmia. Vientilupia myönnettiin 1. heinäkuuta 1995 ja 30. kesäkuuta 1996 välisenä aikana 380 000 tonnille sianlihaa (= 70 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä). Vientilupia voitaisiin 1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1997 välisenä aikana myöntää noin 300 000 tonnille sianlihaa (= 57 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä). Vientituilla viedyt määrät ovatkin siis huomattavasti WTO-sopimuksissa sovittujen ylärajojen alapuolella. Tässä yhteydessä on korostettava, että vientitukiin helmikuusta 1996 alkaen sovelletut erilaiset leikkaukset aiheutuivat markkinoiden hallinnoinnista eivätkä määriä koskevien velvoitteiden noudattamisesta. Nopeasti laskevan hintatason takia vientitukia on käytetty aktiivisesti yhteisön sianlihamarkkinoiden tukemiseen keväästä 1998 lähtien. 2. 1. 8. Tukitoimenpiteet yhteisessä markkinajärjestelyssä Sianliha-alaa säädellään yhteisellä markkinajärjestelyllä, joka toisin kuin muut yhteiset markkinajärjestelyt on hyvin joustava ja tarjoaa mahdollisuuden yksityisen varastoinnin tukemiseen ainoana tukitoimenpiteenä, kuitenkin ilman takuuhintoja tai välittömiä palkkioita. Markkinahinta määräytyy yksinomaan kysynnän ja tarjonnan perusteella. Tässä sallivassa järjestelyssä tuottajilla on suuri vastuu; he päättävät itse tuotannon määrästä ja täten markkinatasapainosta. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2759/75 vahvistetaan perushinta, jonka tarkoituksena on lähinnä osoittaa hintataso, jolla markkinat säilyttävät tasapainon aiheuttamatta kuitenkaan rakenteellisia ylijäämiä. Perushinnan ainoa konkreettinen tarkoitus liittyy mahdolliseen yksityisen varastoinnin tukitoimien käynnistämiseen. Tällaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön keskimääräisen markkinahinnan ollessa vähemmän kuin 103 prosenttia perushinnasta. Kahden toisiaan markkinointivuosina 1994/95 ja 1995/96 seuranneen alentamisen jälkeen perushintataso asetettiin 150,9 ecuun 100 kilogrammalta, joka osoittautui oikeaksi arvioksi tasapainosta. Näin ollen taso päätettiin säilyttää tarjonnan välisestä kysynnän ja muuttumattomana markkinointivuonna 1997/98. Päivittäisessä hallinnoinnissa komissio voi yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen avulla nopeasti puuttua markkinoihin. Tähän toimenpiteeseen turvauduttiin viimeksi 27. 6 - Ilmoitetut luvut ovat 15 jäsenmaan EU:n lukuja. Määrät on ilmaistu ruhovastaavuuksina. 11 marraskuuta 1995 ja 16. helmikuuta 1996 välisenä aikana. Toimenpiteeseen turvauduttiin Japanin käyttöön ottaman sianlihan tuontia koskevan suojalausekkeen johdosta. Tukitoimenpiteen tarkoituksena oli suojella Euroopan markkinoita markkinahintojen voimakkaalta laskulta, jonka Japanin markkinoille normaalisti aiotut määrät aiheuttaisivat, ja siten välttää sianlihan sisämarkkinoiden epätasapainon vaara. EU:n toimijat varastoivat yhteensä 48 000 tonnia sianlihaa ja toimenpiteen tavoite saavutettiin kokonaisuudessaan. 2. 1. 9. Helposti taittuvista eläintaudeista johtuvat erityiset markkinatukitoimenpiteet Unioni on joutunut tekemisiin useiden klassisten sikaruttotapausten puhkeamisten kanssa. Sianlihantuotantoon liittyvä eläinlääkintä- ja terveystilanne on edelleen arveluttava ja huolestuttava jatkuvien klassisten sikaruttotapausten johdosta (ks. myös kohta 3. 4). Saksassa ja Belgiassa sikaruttoa esiintyi vuosina 1993, 1994 ja 1995. Yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi annetun neuvoston direktiivin 80/217/ETY nojalla toteutettujen eläinlääkintäviranomaisten toimenpiteiden seurauksena elävien sikojen, tuoreen sianlihan ja lämpökäsittelemättömien sianlihatuotteiden kaupan pitäminen kiellettiin tilapäisesti täi sitä vaikeutettiin suuressa määrin taudin välittömästi saastuttamilla alueilla. Eläinlääkinnällisistä toimenpiteistä johtuva tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen uhkasi häiritä vakavasti sianlihamarkkinoita kyseisissä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio otti useaan otteeseen ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 20 artiklan nojalla käyttöön poikkeustoimenpiteitä tukemiseksi ostamalla markkinoilta poistettuja ja pääasiassa teurastamoihin lähetettyjä painavia sikoja ja porsaita. sianlihamarkkinoiden Saksassa toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä ostettiin 960 000 painavaa sikaa ja 188 000 porsasta kesän 1993 ja alkuvuoden 1996 välisenä aikana. Belgiassa ostettiin siellä toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä noin 330 000 painavaa sikaa ja 180 000 porsasta marraskuun 1993 ja tammikuun 1995 välisenä aikana. Erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamisessa käytetyt menot jaettiin yhteisön ja kyseisten jäsenvaltioiden kesken siten, että yhteisön talousarvioon otettiin 70 prosenttia ja kansallisiin talousarvioihin 30 prosenttia menoista. Vuosina 1993, 1994 ja 1995 yhteisön talousarviosta osoitettiin noin 147 miljoonaa ecua markkinoiden erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamiseen. Klassisen sikaruton tilanne paheni merkittävästi vuoden 1997 alusta alkaen. Saksasta alkanut tauti puhkesi Alankomaissa helmikuun alussa ja levisi nopeasti tärkeimmille siankasvatusalueille suurten jokien eteläpuolelle. Toukokuun alussa tauti oli saapunut Espanjaan Leridan alueelle, jonne on keskittynyt paljon sikatiloja. Heinäkuussa Belgiassa esiintyi muutamia tapauksia. Eläinlääkinnällisistä toimenpiteistä aiheutuneiden sikojen vapaan siirtämisen rajoittamisen ja vakavien häiriöiden vaaran vuoksi näiden neljän maan sianlihamarkkinoilla ongelmien ratkaisemiseksi sellaisilla alueilla, joilla sovelletaan kuljetusrajoituksia, komissio otti käyttöön erityistukitoimenpiteet, joilla helmikuun 1997 ja toukokuun 1998 välisenä aikana 8,9 miljoonaa lihotussikaa ja porsasta toimitettiin toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. Tämä aiheutti yhteisön budjetille kyseisenä ajanjaksona 547 miljoonan ecun kustannukset. Lopullinen summa riippuu kuitenkin tautitilanteen kehittymisestä. ylikuormitettujen hygieenisten sikaloiden sekä -12 2. 2. Talousarvio Sianliha-alalle osoitetut varat ovat yleensä alle yksi prosentti Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston kokonaismenoista. Vuonna 1994 ne olivat kuitenkin 416 miljoonaa ecua eli 1,3 prosenttia tukiosaston talousarviosta, mikä johtui 2. 1. 9 kohdassa mainittujen tukitoimenpiteiden aiheuttamasta kustannusten kasvusta ja Venäjän I, n ja ni-ohjelmiin myönnetyistä erityiskorvauksista. Talousarvio voidaan jakaa kolmeen lukuun: korvaukset, yksityiseen varastointiin myönnetty tuki ja perusasetuksen 20 artiklan nojalla toteutetut erityiset tukitoimenpiteet. Kaiken kaikkiaan vuonna 1996 myönnetyt varat olivat 124 miljoonaa ecua jaoteltuina seuraavasti: 101 miljoonaa ecua vientikorvauksiin, 18 miljoonaa ecua yksityiseen varastointiin ja 5 miljoonaa ecua erityisiin tukitoimenpiteisiin. Sianlihaa koskevat menot (miljoonaa ecua) EU 12 EU 12 EU 15 EU 15 EU 15 EU 15 1993 1994 1995 1996 1997 1998* Korvaukset (vienti) 194 259 118 101 Varastointituki Poikkeustoimenpiteet (art 20) Ylueensä 2 5 201 22 135 416 18 7 18 5 143 124 72 - 407 479 116 16 197 329 * Budjettivarat laaditussa alustavassa talousarviossa koko alalle osoitettiin 168 Vuodelle 1997 miljoonaa ecua. Hankalan sikaruttotilanteen vuoksi poikkeustoimenpiteistä aiheutuneet kustannukset osoittautuivat kuitenkin huomattavasti suuremmiksi ja ne nousivat 407 miljoonaan ecuun budjettivuonna7 1997. 2. 3. Sianlihatase: pitkän aikavälin näkymät8 Ennusteet sianlihan tarjonnasta perustuvat kysyntäennusteisiin ja kolmansien maiden kanssa käytävästä nettokaupasta tehtyihin oletuksiin. Kysyntäennusteet on laadittu jatkuvan ja vertailukelpoisen, hintaan ja tuotto-oletuksiin perustuvan ekonometrisen lähestymistavan avulla. Näiden mallien tuloksia on mukautettu BSE-kriisin vaikutusten perustuvat huomioon ottamiseksi. Näihin kulutusennusteisiin tuotanto- ja 7 - Budjettivuosi alkaa edeltävän vuoden 16 lokakuuta ja loppuu kyseessä olevan vuoden 15 lokakuuta. 8 - Ote CAP 2000 -työasiakirjasta. Pitkän aikavälin näkymät - Vilja-, maito- ja lihatuotteet. Euroopan unionin komissio, PO VI, huhtikuu 1997. - 13 yksityiskohtaiset sianlihataseet ovat liitteessä9. Nämä taseet sisältävät myös tuontia ja tuettua vientiä koskevat WTO-sitoumukset ja arvion sellaisen sianlihan viennin määristä, jonka vientiä ei tueta. Sianlihan kulutuksen henkilöä kohden on arvioitu kasvaneen noin 2,3 prosentilla vuonna 1996. Tämä johtuu osittain siirtymisestä naudan/vasikanlihasta muiden eläinten lihaan BSE-kriisin seurauksena. Ennustettu vuoden 1997 kulutuksen kasvu ei todennäköisesti tule toteutumaan johtuen rajoitetusta tarjonnasta korkeilla hinnoilla sekä naudanlihan kulutuksen elpymisestä. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sianlihan kulutuksen lasketaan kasvavan lievästi noin 0,5 prosentilla vuodessa, kun otetaan huomioon tämänhetkinen korkea kulutustaso henkilöä kohden. Kaupankäynnin osalta taseessa esitetyt tuontiluvut perustuvat oletukseen, että nykyinen markkinoillepääsyn taso säilytetään ja että VVTO-sopimuksen ja muiden markkinoille pääsyä koskevien sopimusten nojalla tapahtuva sianlihan tuonti kasvaa vuoteen 2001 mennessä. Nykyinen sianlihan tuetun viennin taso on huomattavasti alle WTO-sopimuksen rajoitusten ja tukemattoman viennin arvioitiin kasvavan 500 000 tonniin vuqnna 1996, mikä vastaa yli puolta kokonaisviennistä. Oletuksena on, että vuodesta 1997 alkaen tukematon vienti on hieman vähäisempää ja että tuettu vienti kasvaa WTO-sopimuksessa rajoitettuihin määriin. Vuosien 1997 ja 2005 välisenä aikana kokonaisviennin ennustetaan kaiken kaikkiaan vähenevän. Syynä tähän ovat WTO-sopimuksesta johtuvat tuetun viennin rajoitukset ja muiden vientimaiden todennäköinen koveneminen maailmanmarkkinoilla. Edellä mainittujen kilpailun oletusten sianlihantuotannon vuotuisen keskimääräisen kasvun seurauksena ennustetaan olevan noin 0,8 prosenttia koko ennustejaksolta. 3. RAKENNE-, YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSNÄKÖKOHDAT 3. 1. Sikojen määrän kehitys 3. 1. 1. Kehitys jäsenvaltioissa Yhteisön sikakannan kokonaismäärä oli 118,3 miljoonaa eläintä vuoden 1996 joulukuussa10. Vuodesta 1990 alkaen yhteisön kokonaismäärä on noussut 9,45 prosenttia (mukaanluettuna uusien jäsenmaiden sikakannan). Viidessä jäsenvaltiossa kasvatetaan noin 75 prosenttia kaikista sioista. Nämä valtiot ovat Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat ja Tanska. Ajanjaksolla 1990 - 1996 Saksa oli ainoa suuri tuottajamaa, jossa sikojen määrää vähentyi huomattavasti. Tämän johdosta sen tuotanto-osuus laski eniten koko Euroopan yhteisössä. Tuotannon vähenemisen korvasivat erityisesti Ranska, Tanska ja Espanja. Muut suuret katso myös liitteen taulukko 5 10 - katso liitteen taulukot 6 - 8. Liitteenä on myös yksityiskohtaisempi kuvaus yhteisön sikojen määrän kehityksestä. 14- tuottajat lisäsivät osuuksiaan sikojen kokonaismäärästä yhteisössä. Tuotanto-osuus kasvoi eniten Ranskassa. Myös Tanska ja Espanja vahvistivat asemiaan yhteisössä. Sikojen määrä kasvoi kansalliseen kokonaismäärään verrattuna eniten Irlannissa (+ 33,3 prosenttia), Ranskassa (+ 24,6 prosenttia) ja Tanskassa (+19,4 prosenttia). 3. 1. 2. Alueellinen kehitys Alueellisessa kehityksessä voidaan havaita seuraavia keskeisiä kehityslinjoja11: alueellinen keskittyminen jatkuu ja jopa lisääntyy; tuotannolla on usein taipumus kasvaa sellaisilla alueilla, joilla sikojen määrä on huomattavan suuri; tuotanto kasvaa jopa alueilla, joilla eläintiheys on jo ennestään korkea, vaikka kasvu on hidastumassa; tuotanto siirtyy kohti pääasiallisia markkinoita; vain muutamalla sellaisella alueella, joilla sikojen määrä on suhteellisen alhainen, tuotanto on selvästi noussut; sikojen, lihotussikojen ja emakoiden kokonaismäärien kehityksen välillä ei voida osoittaa yhteneväisyyksiä. Tanska12 Yleisesti voidaan sanoa, että Tanskassa sianlihan tuotannon alueellinen jakautuminen on melko tasainen. Vuosien 1990 ja 1995 välillä sikojen lukumäärä kasvoi voimakkaimmin Tanskan mannerosassa Jyllannissa. Jyllannin sisällä kasvu oli merkittävintä Jyllannin eteläosan Amteneissa (lääneissä). Kasvu oli 34 prosenttia Sonderjyllandissa, 20 prosenttia Ribessäja 18 prosenttia Vejlessä. Bornholmissa ja Fynissä kasvu oli myös huomattavaa: 31 prosenttia sekä 25 prosenttia. Päinvastaisesti Tanskan kaakkoisosissa kasvu oli alhaisinta (3 prosenttia Vestsjaellandissa sekä 9 Storstremissä) ja jopa negatiivinen Hovedstadsregionissa (- 0,5 prosenttia). Saksa Uusissa osavaltioissa sikojen määrät vähenivät voimakkaasti, eli yli 61 prosenttia, vuosien 1990 ja 1994 välillä. Sachsen-Anhalt on nykyään huomattavin tuottaja yli 712 000 siallaan, kun kokonaismäärät muissa uusissa osavaltioissa ovat 500 000 - 700 000. Sachsen- Anhaltissa, Brandenburgissa ja Mecklenburg-Vorpommernissa sikojen määrä laski jyrkimmin. Emakkojen määrä laski kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin lihotussikojen 11 - katso liiteen taulukot 9 - 1 1, 1989-90 - 1994; Jäsenvaltiot luetteloitu tuotanto-osuuksien mukaan; alueellista tietoa ei ole saatavissa Irlannista. Tanskasta ja Luxemburgista. 12 Alueelliset yksiköt ovat tässä tapauksessa Amterit (Tanskan läänit), mitkä ovat Eurostatin tilastoinnissa NUTS III tason yksiköitä: tämän takia niitä ei löydy liitteiden taulukoista 9-11. Alueellinen tilastotieto tulee Tanskan tilastokeskukselta: analyysi on komission laatima. 15 - määrä. Brandenburg ja Sachsen-Anhalt ovat melko tärkeitä lihotussija-alueita, kun taas Brandenburg ja Mecklenburg- Vorpommernissa porsastuotanto on merkittävää. Vanhat osavaltiot eivät säästyneet Saksassa yleiseltä määrien laskusuuntaukselta: selviä menettäjiä (9,8 - 24,6 prosentin menetys vuosien 1989 ja 1994 välillä) ovat ne osavaltiot, joissa sikojen määrä jo ennestään on vähäinen: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja Schleswig-Holstein. Johtavissa vanhoissa osavaltioissa, Niedersachsenissa ja Nordrhein- Westfalenissa, tuotannon väheneminen on yleisen suuntauksen mukainen (joka oli -3,76 prosenttia). Baden-VVurttembergissä ja Baijerissa sikojen kokonaismäärä kasvoi jonkin verran. Lihotussikojen osalta suurimmilla tuotantoalueilla Niedersachsenissa, Nordrhein- Westfalenissa ja Baijerissa tuotanto nousi kahdesta viiteen prosenttia. Yleisesti ottaen vanhoissa osavaltioissa siitoseläinten määrät ovat laskussa (- 8,9 prosenttia), kun taas lihotussikojen määrä on kasvanut 1,8 prosenttia. Espanja Tässä jäsenvaltiossa lukumäärät kehittyvät yleisesti ylöspäin ja tuotannossa esiintyy keskittymistä itäisiin ja eteläisiin autonomisiin yhteisöihin (alueita), joissa sikojen määrä on jo korkea: Katalonia, Valencian autonominen yhteisö ja Aragon. Kasvu oli pienempää jyrkästi Aragonissa, Extremadurassa, Extremadurassa. Lihotussikojen määrä nousi Andalusiassa ja Valencian autonomisessa yhteisössä ja emakkojen määrä Aragonissa ja Extremadurassa. Kaiken kaikkiaan siitossikojen kasvatus on jakautunut lihotussikojen kasvatusta tasaisemmin koko Espanjaan, lihotussiat ovat keskittyneet enemmän Kataloniaan (Lerida), Aragoniin, Andalusiaan ja Castilla-Leoniin. Ranska Kasvu oli erittäin voimakasta pääosin läntisellä alueella (erityisesti Bretagnessa): + 27,8 prosenttia lihotussikojen ja + 27,6 prosenttia emakkojen osalta huolimatta tähän alueeseen liittyvistä nitraattiongelmista. Vuonna 1994 tällä alueella kasvatettiin noin kaksi kolmannesta Ranskan sioista. Läntinen alue on tärkeä sekä jalostus- että lihotusalalla, huolimatta sen etäisyydestä pääasiallisiin markkinoihin. Kaikilla siankasvatuksen aloilla voidaan havaita merkittävää kasvua myös Keski-Ranskan itäosissa ja toiseksi suurimmalla tuotantoalueella Pariisin altaalla, joka ympäröi Ranskan suurimpia kuluttajamarkkinoita. Tällä alueella kasvatetaan tällä hetkellä enemmän kuin kymmenesosa kansallisesta sikakannasta. Monilla muilla alueilla (merentakaisia departementteja ja alueita koskevia tietoja ei ollut käytettävissä) ei tapahtunut sen paremmin kasvua kuin vähenemistäkään, Nord-Pas de Calais'n alueen tilanne pysyi muuttumattomana. Alankomaat Lihotussikojen ja porsastuotantoemakkojen jo ennestään runsas kanta on keskittynyt kahdelle alueelle, Alankomaiden etelä- ja itäosiin, jotka sijaitsevat lähellä tärkeitä Saksan markkinoita. Sikatalous kasvoi nopeasti vuosien 1981 ja 1987 välillä, mutta on hidastunut viime vuosina. Eläinten terveyteen ja ympäristöön liittyvien huomattavien ongelmien vuoksi sikatalouden Alankomaiden viranomaiset vähentämiseksi kiintiöjärjestelmällä. komissiolle ohjelman jättivät hiljattain - 1 6- Italia Yli 50 prosenttia sioista kasvatetaan Pianura Padanan alueella (Po-joen tasankoa), jolla Lombardian (alueella on nitraattiongelmia) johtava asema (yli kolmasosa Italian emakoista ja lihotussioista vuonna 1995) vahvistui hieman. Toiseksi suurimmalla tuotantoalueella Emilia- Romagnassa määrät laskivat arviolta 25 prosentilla. Lihotussikojen määrä nousi eniten Piemonten alueella (noin 19 prosenttia) ja emakkojen määrä Friuli-Venetsia-Giuliassa (+ 22,7 prosenttia). Joillakin eteläisillä alueilla havaittiin jonkin verran myönteistä kehitystä emakkojen kasvatuksessa (Abruzzo, Campania, Sardinia ja Sisilia) ja lihotussikojen määrässä (Umbria, Abruzzo). Muilla Italian alueilla määrät vähenivät enemmässä tai vähemmässä määrin. Yhdistynyt kuningaskunta Mitä tulee sikakantojen kehittymiseen, Yhdistyneen kuningaskunnan alueet voitaisiin jakaa kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikakannat ovat huomattavia ja joissa eläinten lukumäärä on kasvanut nopeasti (13-18 prosenttia): tähän ryhmään kuuluvat Yorkshire and Humberside sekä East Anglia. Näillä kahdella alueella oli yli 40 prosenttia maan sioista vuonna 1994. Toiseen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikojen keskittyminen on keskimääräistä ja joissa eläinten lukumäärä on pysynyt melko vakaana: esim. East Mitlands ja Pohjois-Irlanti. Kolmanteen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikojen lukumäärä on laskenut voimakkaasti (15-25 prosentin lasku): Wales, West-Midlands ja North West. Vuonna 1994 näillä kolmella alueella oli vain 11 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan sikakannasta. Skotlanti muodostaa eräällä tavalla poikkeuksen: alueella kasvu oli 34 prosenttia. Belgia Vuonna 1995 tuotantolukujen 9 prosentin kasvun seurauksena yli 95 prosenttia maan sioista kasvatettiin Flanderin Gewestissa (myös tällä alueella on nitraattiongelmia); lihotus- ja siitoseläinten lukumäärien kehitys on yhteneväistä. Vallonian alueella lihotussikojen määrä kasvoi lievästi (10,1 prosenttia), mutta emakkojen määrä laski jyrkästi (noin 20 prosenttia). Itävalta Steiermark, Sekä lihotus- että siitoseläinten määrässä johtava osavaltiot ovat Ober- ja Niederösterreich kymmenestä. sekä Niederösterreichissa tuotanto laski, kun taas molemmilla muilla alueilla lukumäärät kasvoivat hieman. Kaikilla muilla alueilla sikojen määrä näytti pienenevän. kasvatetaan yhdeksän arviolta joissa sikaa Portugali Lissabonin ja Tejon laakson alue, joka sijaitsee lähellä Portugalin tiheimmin asuttua aluetta, on maan tärkein sikatalousalue (yli 40 prosenttia Portugalin sianlihantuotannosta). Kahdella muulla varsin merkittävällä alueella, Alentejossa ja Keski-Portugalissa tuotanto laski jonkin verran eli 1,7 ja 2,2 prosenttia. Etelässä Alentejossa lihotussikojen määrä kasvoi 15,1 prosentilla, Keski-Portugalissa 3,4 prosentilla, kun taas Pohjois-Portugalissa, Algarvessa ja saarilla sikojen määrä väheni merkittävästi. Pohjois-Portugalissa lihotussikojen määrä väheni 6,1 prosentilla. Keski-Portugalissa emakkojen määrä lisääntyi merkittävästi (7,1 prosentilla). - 1 7- Ruotsi Tuotanto on sijoittunut lähes kokonaisuudessaan Tukholman eteläpuolelle. Etelä- ja Länsi- Ruotsissa kasvatetaan noin yksi kolmasosa maan sioista: ensin mainitulla alueella tuotanto laski 5,8 prosentilla pääosin lihotussikojen määrän vähenemisen vuoksi, viimeksi mainitulla tuotanto kasvoi 5,1 prosenttia (lihotussikojen määrä kasvoi 11,4 prosentilla ja emakkojen väheni 7,7 prosentilla). Keski-Ruotsin itäosissa sikajen määrät ovat myös varsin merkittäviä. Sikojen kokonaismäärä kasvoi 23,1 prosentilla ja lihotussikojen määrä 22,5 prosentilla. Kokonaisuudessaan alueiden väliset osuudet ovat lähes samat siitos- ja lihotuseläinten kohdalla. Suomi Koska vuosien 1996 ja 1997 tiedot eivät vielä ole saatavilla, on liian aikaista arvioida vuoden 1995 unioniin liittymisen vaikutuksia sikatalouteen. Suomen liittymisellä Euroopan unioniin on ollut ankarat vaikutukset maan maatalouteen: kansallisella ja alueellisella tasolla sikatalous ei kuitenkaan vaikuta olleen yksi eniten kärsineistä aloista. Vuosina 1989-1994 sikojen määrä pysyi suhteellisen vakaana koko maassa, kun taas vuosi 1995 vahvisti jossain määrin sikatalouden keskittymistä Länsi- ja Etelä-Suomeen. Ainoastaan 10 prosenttia maan sikataloudesta on keskittynyt Pohjois- ja Itä-Suomeen. Kreikka Noin 90 prosenttia siankasvatuksesta on keskittynyt Kentrikiin ja Voreia Elladaan. Emakkojen ja lihotussikojen määrät ovat lähes yhtäsuuret. Attikan ja saarien merkittävä asema on heikentynyt viime vuosien aikana. Vuosivaihtelut ovat olleet huomattavia. 3. 2. Sikatilojen rakenne Sikatalous on kehittynyt hyvin erikoistuneeksi alaksi, joka ei useinkaan liity pinta-alaan ja jolla pyritään standardoitujen eläinten ostoon, lihotukseen ja myyntiin siten, että ne täyttävät tarkat laatuvaatimukset ja toimitetaan hyvin tarkkojen aikataulujen puitteissa. Pyrkimys parhaaseen mahdolliseen tuottoon ohjaa alaa ostamaan halpoja porsaita lihotettaviksi sekä hankkimaan lihotetusta porsaasta parhaan mahdollisen hinnan, riippumatta tuotteen alkuperästä tai lopullisesta käyttötarkoituksesta. Tällaiselle tuotannolle ominaisia kaupallisia puolia korostavat siihen liittyvien toimintojen, kuten kaupan, varastoinnin, kuljetuksen, kasvatuksen ja eläinlääkintätodistusten annon edut. Intensiivinen tuotantoja sen edellyttämä nopea kierto sekä nykyinen markkinainfrastruktuuri tautien ja leviämisongelmiin, tehden alasta hyvin herkän. toimitusjärjestelmä vaikuttavat alan hygienisiin oloihin tuotteiden ja On myös huomattava, että alan nykyiseen rakenteeseen vaikuttaa se, että vastaava yhteinen tukitoimenpiteitä, markkinajärjestely on hyvin markkinalähtöinen, esimerkiksi suoria tukia. ilman välittömiä Lisäksi nykyiset tuotantorakenteet kehittyivät enimmäkseen ennen vuotta 1987, jolloin omaksuttiin toimintalinja, ettei sikoja enää rokoteta klassista sikaruttoa vastaan. Tämä - 1 8- selittää, miksi tuotantorakenteiden sovittaminen tämän politiikan vaatimuksiin on niin vaikeaa. 3. 2. 1. Rakenne jäsenvaltioissa Tässä jaksossa esitettyjen tietojen ja kehityslinjojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: - Sikatalouden tilarakenteessa ja sen kehittymisessä ilmenevät erot vaikuttavat sianlihan tuottajamaiden väliseen kilpailuun. Saksassa ja Espanjassa, jotka ovat yhteisön suurimpia sianlihantuottajia, sikatilojen rakenne on yleisesti heikko (pääasiassa perheviljelmiä, jotka ovat yleensä pieniä) muihin maihin verrattuna. - Sitä vastoin esimerkiksi Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa kasvatetaan vain 6-7 prosenttia yhteisön sioista, rakenne on siitä huolimatta erittäin tehokas. (Tämä pätee myös Irlantiin, joka kuuluu yhteisön pienempiin tuottajiin. ) - Tilojen rakenteellisen kehityksen ja eläinten lukumäärien vertailu osoittaa, että niissä jäsenvaltioissa, joissa rakenteita onnistuttiin merkittävästi kehittämään, tuotanto pysyi aikaisemmalla tasolla tai jopa kasvoi. Nämä maat pystyvät ilmeisesti säilyttämään markkinaosuutensa kilpailumarkkinoilla. Sikavksiköiden koko Sikatilojen13 keskimääräisiä eläinmääriä osoittavien lukujen perusteella voidaan jäsenvaltiot jakaa kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään, jossa sikojen määrä on keskimäärin 514 - 643 sikaa tilaa kohti, kuuluvat Belgia, Tanska, Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. Toiseen ryhmään, jossa tilalla on keskimäärin 103 - 215 sikaa, kuuluvat Ranska, Saksa, Suomi, Ruotsi ja Luxemburg. Espanja, Itävalta, Italia, Kreikka ja Portugali kuuluvat kolmanteen pienempien tilojen ryhmään, jossa tilalla on keskimäärin 17 - 60 sikaa. Vuosien 1987 ja 1995 välillä sikayksiköiden koko lisääntyi merkittävästi, vaikka ryhmät säilyivät entisellään. Keskimääräiset eläinmäärien erot ryhmien välillä kasvoivat, mutta ryhmien sisällä vain suurten tilojen ryhmässä havaittiin joitakin merkittäviä sijoitusten muutoksia. Alankomaissa yksiköiden keskimääräinen koko, joka oli yli 400 sikaa tilaa kohti vuonna 1987, kasvoi 58 prosentilla 643 sikaan tilaa kohti. Tanskassa kasvu oli 111 prosenttia (246 siasta tilaa kohti vuonna 1987 518 sikaan tilaa kohti vuonna 1995). Espanjassa kasvu oli prosentuaalisesti pienintä eli 26 prosenttia 60 sikaan tilaa kohti. Kasvu oli suurinta Irlannissa (152 prosenttia) ja Ranskassa (153 prosenttia). Näissä maissa tilan keskikoko on nyt 162 sikaa Ranskassa ja 514 sikaa Irlannissa. Sikavksiköiden kokoluokat Tilojen ja sikayksiköiden kokoluokkien erottelu osoittaa erilaisia tuloksia kolmessa rakenteellisessa ryhmässä. Sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa yksiköiden keskikoot ovat 13 - katso liitteen taulukko 12; 1987 - 1991/93/95 - 19 suuria, yli 1000 sikaa käsittävien tilojen määrä nousi huomattavasti. Yli 10 prosenttia tiloista ja jopa 89 prosenttia sioista (Irlanti) kuuluu tähän kokoluokkaan. Alankomaissa 21 prosentilla tuottajista on 1000 sikaa tai enemmän. Tanskassa yli tuhat sikaa omaavien maatilojen lukumäärä kaksinkertaistui vuosien 1987 ja 1995 välillä (61 prosenttia. sioista on tässä maatilojen luokassa), samalla kun kaikissa muissa maatilojen luokissa tilojen lukumäärä laski. Toisaalta korkeintaan 9 sikaa käsittävien tilojen merkitys ei ole tärkeä näissä valtioissa (alle 1 prosentti sioista). Pienen tilakoon ryhmässä (Espanja, Kreikka, Italia ja Portugali) yli 85 prosentilla tuottajista on alle 10 sikaa, ja niiden osuus on 6 - 23 prosenttia näiden maiden kokonaismääristä. Ranskassa, Luxemburgissa ja Saksassa 4 1 - 72 prosenttia tuottajista sijoittuu pienimpään kokoluokkaan. Yli 1 000 sian tilojen osalta Saksan ja Ranskan välillä on huomattavia eroja. Saksassa 1 prosentti tuottajista ja 26 prosenttia sioista kuuluu tähän ryhmään, Ranskassa vastaavat luvut ovat 5 ja 55 prosenttia. Sikayksiköiden erilaisissa kokoluokissa havaittavat erot osoittavat yleisesti tilojen sekä eläinten määrän kasvua suuremmissa kokoluokissa (yli 200 sikaa) ja merkittävää vähenemistä luokissa, joissa on alle 100 eläintä. Belgiaa voidaan pitää esimerkkinä hyvin nopeista rakennemuutoksista. 3. 2. 2. Alueellinen rakenne14 Sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa tuotanto on keskittynyt voimakkaasti muutamalle alueelle, esimerkiksi Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa, tilojen kansallisen keskikoon määrittämiseen vaikuttaa suuri joukko pieniä, usein tehottomia tiloja, jotka sijaitsevat tuotantokeskusten ulkopuolella, mikä ei kuvaa kansallisen sikatalouden todellista kilpailukykyä. Nämä ongelmat voidaan välttää ottamalla käyttöön alueellinen lähestymistapa. Seuraavat neljä alueellista rakennetyyppiä voidaan havaita: Ryhmä A: Rakenne on hyvä useimmilla alueilla (esim Yhdistynyt kuningaskunta. Alankomaat) Kansallinen ja paikallinen tuotannon rakenne on hyvä Alankomaissa (neljän alueen keskiarvo on 262 - 880 sikaa tilaa kohti) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (278 - 928), lukuunottamatta Walesia (88 sikaa tilaa kohti). Tanska voitaisiin myös laskea mukaan tähän ryhmään: kansallinen keskiarvo on 431 sikaa maatilaa kohti, ja kahdentoista Amterin keskiarvo on 271 -609 sikaa tilaa kohti15. 14 - katso liitteen taulukko 13. Luvut "EUROFARM"-tutkimukscsta, joita ei voida suoraan verrata jäsenvaltioiden rakennetta koskeviin tietoihin; täydelliset aluetason tiedot puuttuvat Tanskasta, Irlannista, Luxemburgista, Itävallasta, Ruotsista ja Suomesta 15 Alueelliset yksiköt ovat tässä Amterit (NUTS 111-lason yksiköitä). Tämän takia niitä ei löydy liitteiden taulukosta 13. Alueellinen tilastotieto tulee Tanskan tilastokeskuksella: analyysi on komission tekemä. -20 Ryhmä B: Rakenne on hvvä tuotannon keskittvmäalueilla. heikompi muilla alueilla (esim Ranska. Espanja. Italia ja Belgia) Kansallisissa ja paikallisissa rakenteissa on merkittäviä eroja Ranskassa, Belgiassa, Espanjassa ja Italiassa, joissa sikatalous on keskittynyt muutamille alueille. Kansallisella tasolla nämä jäsenvaltiot kuuluvat keskikokoisten tai pienten tilojen ryhmään, mutta alueellisella tasolla rakenne on tärkeillä siankasvatusalueilla melko hyvä. Johtavat alueet ovat: Ranskassa. Italiassa: Espanjassa: Belgiassa: Bretagne (510 sikaa tilaa kohti) Emilia Romagna (365) Lombardia (297) Aragon (258) Valencian autonominen yhteisö (400) Flanderi Gevvest (533) Ryhmä C: Yleensä ottaen heikko rakenne (esim. Portugali ja Kreikka) Portugalissa ja Kreikassa sikatalous ei ole erikoistunutta, kaikilla alueilla kesldmääräinen yksikkökoko on korkeintaan 80 sikaa tilaa kohti ja alueiden väliset rakenteelliset erot eivät ole suuria. Ryhmä D: Vaihteleva rakenne (Saksa) Saksassa on vaikeaa tehdä vertailua viime vuosien kehityksestä Itä-Saksan osavaltioiden mukaantulon vuoksi. Vuonna 1993 yksiköiden keskikoko oli 106 sikaa, mutta vanhoissa ja uusissa osavaltioissa on erilaiset rakenteet. Huolimatta sikojen määrän jyrkästä laskusta Itä- Saksassa, yksiköiden keskikoko on 228 - 693 sikaa. Vanhoissa osavaltioissa tilat ovat Niedersachsenin huomattavasti tuotantokeskuksissa, joissa sikatalous on keskittynyt tietyille alueille, tiloilla on keskimäärin vain 176 sikaa. Schleswig-Holsteinissa rakenne on melko hyvä ja tilojen koko on keskimäärin 268 sikaa. Muissa vanhoissa osavaltioissa esiintyy rakenteellisia puutteita, sillä yksiköiden keskimääräinen koko vaihtelee 38:sta (Hessenissä) 54 sikaan (Baden- VVurttembergissä) tilaa kohti. Nordrhein-Westfalenin pienempiä. Jopa ja 3. 3. Ympäristönäkökohdat Joissakin Euroopan unionin alueilla sikayksiköiden keskittymisellä on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia. Nämä vaikutukset ja pelloille levittämisen aikana. Rehevöityminen lisääntyy fosfori- ja typpihävikin takia. Tämä edistää makean veden varojen pilaantumista, sillä nitraattien vuoksi vettä ei ole turvallista juoda ja lisäävät happamoitumista. Vaikka se vaatii puhdistamista. Ammoniakkipäästöt sikayksiköt eivät luonnollisestikaan yksin aiheuta näitä pilaantumisongelmia, niiden vaikutus on kuitenkin huomattava. lannan varastoinnin syntyvät taas Joillakin seuduilla on yritetty vähentää lannantuotannon ympäristövaikutuksia käsittelemällä lantaa joskus suuressakin mittakaavassa. Nämä joissa ei noudateta ennaltaehkäisyn periaatetta, eivät ole yleensä taloudellisesti elinvoimaisia, ja ne vaativat huomattavasti julkista tukea. toimenpiteet, 21 Huomattavin esimerkki yhteisön toiminnasta voimaperäisen karjankasvatuksen aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentämiseksi on nitraattidirektiivi (91/676/ETY). Direktiivissä vaaditaan jokaista jäsenvaltioita määrittelemään alueellaan olevan maatalousmaan, jolla nitraatit aiheuttavat veden pilaantumista. Näillä alueilla kaikkia jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan, että käyttöön otetaan tietyt tiukat säännökset, jotka koskevat lannoitteiden ja erityisesti karjanlannan varastointia ja käyttöä. Sen lisäksi, että edellytetään tasapainoa lannoitteiden käytön ja kasvien tarpeiden välillä, vuodesta 2003 tullaan rajoittamaan eläinten lannassa pelloille vuosittain levitettävä typpimäärä 170 kg:aan hehtaaria kohti. Tätä direktiiviä ei vielä sovelleta kokonaisuudessaan useimmissa jäsenvaltioissa (katso yksityiskohdat KOM (97) 473; KOM (98) 16 lopullinen), vaikka määräaika useimpien toimenpiteiden toteuttamiselle on jo kulunut umpeen. Mailla, joissa eläintiheydet ovat erityisen korkeat, kuten Alankomaat, Belgia ja Italia, on erityisesti parantamisen varaa tässä suhteessa. Muita tähän alaan vaikuttavia yhteisön toimia ovat ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annettu direktiivi (96/61/EY), ympäristövaikutusten arvioinnista annettu direktiivi (85/337/ETY) ja tulevaisuudessa kaikki direktiivit jotka koskevat tiedonantoa yhteisön strategiasta taistelussa happamoitumista vastaan (KOM (97) 88 lopullinen). Euroopan Union politiikan on myös oltava Kyoton ilmaston muutosta koskevan konferenssin mukainen, varsikin mitä tulee metaanipäästöjen vähentämiseen. Todellisuudessa tehokkain tapa varmistaa, että sika-alan ympäristövaikutukset vähennetään mahdollisimman pieniksi, on vähentää eläinten keskittymistä tietyillä yhteisön alueilla. Tämä seikka on jo tunnustettu useilla yhteisön alueilla, kuten Alankomaissa ja Belgian Flanderissa. keskittymisen ympäristöongelmien vähentämisessä Epäonnistuminen poistamisessa, jotka johtuvat sikojen kasvatuksesta, mahdollistavat sen, että kulut sektorilla ovat alhaisempia. Kuitenkin näihin tekijöihin liitetyt kulut tulevat yhteiskunnan harteille. Tämä sektorin paremman todellisten kilpailukykyisyyden. ulkopuolistaminen mahdollistaa kulujen niiden ja Jäljempänä olevassa eläintiheyksiä käsittelevässä jaksossa esitetään keinoja, joilla voidaan tunnistaa alueita, joilla on erityisongelmia. Eläintiheydet Hehtaarikohtaista eläintiheyttä voidaan käyttää osoittamaan ympäristölle aiheutuvaa painetta16. Nämä luvut eivät välttämättä tarkoita saastumisongelmia, koska niissä ei oteta huomioon jonkin erityisen alueen ympäristöpiirteitä (kuten ilmastoa ja geologiaa), kemiallisten lannoitteiden mahdollisia vaikutuksia eikä niiden ympäristöön suuntautuvia kivennäisainepäästöjä. Tämän lisäksi nämä luvut koskevat yhtä kokonaista aluetta. Koska jotkut alueet ovat hyvin laajoja, pienemmät ongelma-alueet eivät ole helposti havaittavissa. 16 -katso liitteen taulukko 14. Joitakin uusia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat puutteellisia. Jotkin maankäyttöä koskevat luvut saatiin laskettua vain muista EUROSTAT-tulkimuksista ja kansallisilta viranomaisilta saatujen lukujen avulla. Tiedot eivät välttämättä ole yhdenmukaisia. Paikallisen pilaantumisen tason täsmälliseksi määrittämiseksi tarvittaisiin nautayksiköiden kokonaismääriä (nautakarja, siat, siipikarja, lampaat, vuohet, hevoseläimet) ja maatalousmaata koskevaa tilastollista tietoa alueellisella ja paikallisella tasolla (vähintään NUTS III -tasolla). Koska EUROSTATista peräisin olevat tiedot koskevat NUTS II -tasoa ja ovat joskus epätäydellisiä, taulukon 14 luvut koskevat vain naulJikarjaa ja sikoja. -22 Tämän työvälineen tarjoamista mahdollisuuksista annetaan jäljempänä joitakin esimerkkejä. Ekologisesti kestävänä pidetään karkeasti ottaen 1,4 nautayksikköä hehtaaria kohti (paitsi joillain erityisen herkillä alueilla). Kahdeksan aluetta Euroopassa ylittää tämän rajan, kun otetaan huomioon ainoastaan nautakarja ja siat (ulkopuolelle jäävät siis siipikarja, lampaat, vuohet ja hevoseläimet): - Alankomaissa (kaikki alueet) Zuid (5. 42), Oost (3. 62), West (1. 39) ja Noord (1. 57); - Belgiassa: Vlaanderen (4. 03) ja Wallonie ( 1. 49); - Italiassa: Lombardia (1. 88), ja - Saksassa: Nordrhein-Westfalen ( 1. 49). Kun siipikarjaa, lampaita, vuohia ja hevoseläimiä koskevat luvut otetaan myös huomioon (joita ei näissä luvuissa ole otettu huomioon: katso myös taulukko 14), on selvää, että yhteisössä on muitakin mahdollisia ongelma-alueita. Näihin kuuluvat: Galicia Espanjassa (1,39), Madeira Portugalissa (1,14), Azorit Portugalissa (1,25), Niedersachsen Saksassa (1,27), Luxemburg (1,27), North West Yhdistyneessä kuningaskunnassa (1,24), Tanska (1,22), Schleswig-Holstein Saksassa ( 1,16), Pohjois-lrlanti Yhdistyneessä kuningaskunnassa (1,13), Baijeri Saksassa ( 1,12) ja Ranskan Länsiosa (1,11). Näiden eläintiheyttä osoittavien lukujen vertaaminen sikamäärien kehittymiseen vuosien 1987 ja 1993/1994 välillä osoittaa eläintiheyden kasvua Flandersin alueella Belgiassa, Alankomaiden eteläosassa ja Lombardiassa (järjestyksessä 23,3 prosenttia, 6,2 prosenttia ja 2,9 prosenttia). Sikojen määrä on laskenut kaikilla muilla "ongelma-alueilla": Nordrhein- Westfalenissa -7,4 prosenttia, Alankomaiden pohjoisosassa -8,4 prosenttia, maan itäosassa- 6,0 prosenttia, maan länsi-osassa -16,7 prosenttia sekä Valloniassa -9,0 prosenttia. Kansallisten ja alueellisten eläintiheyksien osoittaessa potenttiaalisten ongelmien laajuuden, voivat eläintiheydet yksittäisillä maatiloilla olla erittäin korkeat, sillä sikoja kasvatetaan usein maatiloilla, joilla maatalouspinta-ala on rajoitettu. Näillä maatiloilla on saasteongelmien potenttiaali huomattavasti korkeampi (kuitenkin olisi huomattava, että tehotuotannon ympäristölliset vaikutukset riippuvat myös niistä toimenpiteistä, joita tuottajat tekevät huolehtiakseen kivennäispäästöistä eikä pelkästään tällä maa-alueella). 3. 4. Eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat 3. 4. 1. Tautien torjunta Jotta varmistettaisiin elävien sikojen, tuoreen sianlihan ja tiettyjen sianlihatuotteiden pääsy kaikille maailman markkinoille, niiden on oltava peräisin terveydentilaltaan hyvällä alueella kasvatetusta sikakannasta. Elävien sikojen ja sianlihatuotteiden liikkumiselle Euroopan unionin sisällä on sovellettava samoja ehtoja. Kansainvälisesti katsoen hyvä terveydentila tarkoittaa, ettei alueella ole tarttuvia tauteja, jotka on OIE:ssa {Office internationale des épizooties) luetteloitu 'luettelon A taudeiksi". Luetteloon kuuluu viisi tautia, joita esiintyy sioissa. Nämä taudit ovat afrikkalainen sikarutto, klassinen sikarutto, suu- ja sorkkatauti, -2^- Swine Vesicular -tauti ja Vesicular Stomatitis -tauti. Useimmissa jäsenvaltioissa ei ole moneen vuoteen ilmoitettu näiden tautien puhkeamisesta, mutta jos Euroopan unionin sikakantaa tarkastellaan kokonaisuutena, tietyt erityisongelmat ovat vielä voittamatta. Afrikkalainen sikarutto on tavallinen tietyillä alueilla Italian Sardiniassa. Klassinen sikarutto on tavallinen villisioilla tietyissä osissa Saksaa ja Italiaa sekä tietyillä pienillä Ranskan alueilla. Swine Vesicular -tautia on vuodesta 1992 alkaen löydetty tietyin väliajoin Italian eteläosan sioista ja suu-ja sorkkatauti on kulkeutunut yhteisön ulkopuolelta vuosina 1993, 1994 ja 1996. Edellä mainituista sairauksista klassinen sikarutto on aiheuttanut eniten ongelmia maatalousyhteisölle ja haitannut kaupankäyntiä. Vuosien 1994 ja 1997 välillä tautia on havaittu kuuden jäsenvaltion kansallisissa sikakannoissa. Seuraavassa taulukossa on osoitettu klassisen sikaruton puhkeamisten lukumäärät, jotka ne jäsenmaat, joissa tautia on havaittu, ovat raportoineet: Jäsenvaltio raportoitujen puhkeamisten lukumäärä jäsenmaiden sikayksiköissä 1994 1995 1996 1997 Itävalta Belgia Saksa Italia Espanja Alankomaat 0 48 117 24 0 0 1 0 54 42 0 0 1 0 4 49 0 0 0 8 46 55 73 424 Kuvattujen klassisen sikaruton puhkeamisten seurauksena yhteisö on mahdollistanut taloudellisen tuen jäsenvaltioille (katso kohtia 2. 2. ja 3. 4. ) ja komissio on hyväksynyt joukon päätöksiä, jotka koskevat sikojen siirtämistä kattavia erityissuojelutoimenpiteitä. rokottamiseen ei voida Edellä mainittujen virustautien torjumiseksi käyttöön otettuihin toimenpiteisiin kuuluvat saastuneiden tilojen ja niihin kosketuksissa olevien tilojen tuotannon lopettaminen (autioittaminen) ja sikojen ja sianlihan siirtämisen rajoittaminen viruksen leviämisen ryhtyä, mutta yhteisön estämiseksi. Järjestelmälliseen toimenpiteiden lainsäädännössä sallitaan hätätilassa soveltamisessa on useimmissa jäsenvaltioissa yleensä onnistuttu. On itsestään selvää, että onnistuminen riippuu suuressa määrin siitä, miten tehokkaita ja nopeita toimenpiteitä paikalliset ja kansalliset viranomaiset toteuttavat tautien torjumiseksi ja hävittämiseksi ja mitä toimenpiteitä sianlihantuottajat ottavat käyttöön estääkseen tautia pääsemästä tilalle. Alueilla, joilla kasvatetaan suuria määriä sikoja, on viime aikoina ollut ongelmia luettelossa A mainittujen tautien torjunnassa. tehtävät rokotukset. Näiden On aina tiedetty, että alueilla, joilla on suuria määriä sikoja, on lukuisia mahdollisia vaaratekijöitä, jotka hankaloittavat virustautien nopeaa hävittämistä. Jos ei huomata 24 viruksen leviämistä sikoihin, jotka ovat suoraan tai välillisesti olleet kosketuksissa sairastuneisiin laumoihin, voi tuloksena olla viruksen leviäminen kauemmas ja uusien tapausten puhkeaminen valvotun alueen sisä- tai ulkopuolella. Valvontatoimenpiteet, jotka toimivat erittäin hyvin alueilla, joilla on vähän sikoja, saattavat olla riittämättömiä, jos taudin torjunnassa tarvittavia välineitä ei ole riittävästi tai jos ne puuttuvat kokonaan. Lyhyellä aikavälillä voi olla erittäin vaikeaa tehokkaita toimenpiteitä viruksen uusiutumisen ja leviämisen estämiseksi. Tämä voi johtaa pitkäaikaiseen epidemiaan. Jos eläintiheyttä koskevaan kysymykseen ei puututa, mahdollisuudet torjua tehokkaasti tauteja edellä mainituilla alueilla, joilla sikamäärä on suuri, saattavat huonontua. Sika-alalla esille tuodulla ongelmalla on jossain määrin merkitystä myös siipikarjan ja nautakarjan tautien torjunnassa tietyillä yhteisön alueilla. toteuttaa Korostettakoon, että kohdassa 3. 1. 2 mainittujen alueellisten avainsuuntauksien, kuten keskittymissuuntauksen jatkuminen niillä alueilla, joilla on jo huomattavat sikakannat sekä tuotannon uudelleen siirtyminen lähelle tärkeimpiä markkinoita, seurauksena saattaa tulevaisuudessa olla uusia eläinten terveyteen liittyviä ongelmia. Päättäessään kannattaa komission esittämää toimintalinjaa, jonka mukaan luovutaan suu- ja sorkkatautia ja klassista sikaruttoa vastaan suoritettavista rokotuksista, neuvosto selvitti kustannus-hyöty-tutkimusten avulla tämän politiikan olevan selkeästi turvallisempi ja edullisempi kuin rokottaminen. Lisäksi politiikalla saavutetaan samanaikaisesti kaksi tavoitetta eli varmistetaan terveyden korkea taso sekä eläinten ja niistä valmistettujen tuotteiden vapaa liikkuvuus. On kuitenkin selvää, että 1970- ja 1980-luvuilla tehdyissä kustannus-hyöty - tutkimuksissa ei ole voitu ottaa huomioon 1990-luvulla tapahtunutta sikatalouden tehostamista alueille, kaupankäynnin edellytysten tapahtuneita muutoksia ja eläinlääkinnässä tapahtunutta edistymistä. Tällaisten tutkimusten ajan tasalle saattaminen onkin tarpeen. sikamäärien keskittymistä melko pienille suurten ja on epidemia sikaruton ottamaan aikainen klassisen johtanut Komission sekä kehitys bioteknologian ongelmaan Viime hyödyntämisessä kantaa merkkiainerokotteista, jotka voivat olla käytettävissä lähitulevaisuudessa. Komission pyynnöstä eläinlääkintäalan tiedekomitea on äskettäin antanut kantansa tähän asiaan. Komitea määritteli, että sikataloudelle aiheutuvan taloudellisen vahingon rajoittuminen sekä valtaisan teurastustarpeen väheneminen sellaisilla tiloilla, joilla tautia ei ole ollut, ovat pääasialliset edut, jotka on odotettavissa merkkiainerokotteiden käytöstä. Merkkiainerokotteiden käyttö tulisi aina rajoittua taudin puhkeamista seuranneisiin hätätilanteisiin. Komitea määritteli kuitenkin myös lukuisia haittoja sekä avoimia kysymyksiä, joihin ei voida antaa vastausta ennenkuin tieteellistä tietämystä on enemmän käytettävissä näistä uusista välineistä. Varovainen lähestymistapa tässä kysymyksessä näyttäisi tarpeelliselta, jotta voitaisiin välttää haitalliset vaikutukset EU:n ja kolmansien maiden väliseen kauppaan, erityisesti ennenkuin on voitu sopia näiden välineiden käytön kriteereistä lisäapuna hätätilanteissa. Komissio suuren mittakaavan laboratoriokokeista, joiden tarkoituksena on arvioida mahdollisuutta tehokkaaseen merkkiainerokotteen käyttöön hätätilanteissa sekä arvioida haitallisia seuraamuksia infektiotilanteissa sellaisissa sikapopulaatioissa, jotka eivät ole täysin immuuneja. Samalla tutkitaan niitä mahdollisia ongelmia, jotka liittyvät erottelutestin herkkyyteen ja spesifisyyteen, sekä tulevia suunnitelmia siinä tapauksessa jos merkkiainerokotteita suunnitelmassaan edennyt pitkälle on - 25 - käytetään. Itse kokeiden on suunniteltu alkavan niin pian kuin mahdollista, mieluiten myöhäissyksyllä 1998. 3. 4. 2. Eläinten terveysongelmat korkean eläintiheyden alueilla yhteisön Tavoitteenaan selvittää korkean eläintiheyden alueilla tarttuvien tautien torjunnassa vuosina 1993 ja 1994 havaitut ongelmat komissio pyysi vuonna 1995 eläinlääkintäalan tiedekomiteaa ottamaan kantaa seuraaviin kolmeen kysymykseen: 1) Tarkistaa kasvatusalueiden alueen määrittelemistä koskevat menetelmät alueilla, joilla sikoihin, nautakarjaan ja sika/nauta sekakarjaan liittyvien tautien puhkeamisvaara on suuri; 2) kasvatusalueiden luokittelemiseksi; 3) Löytää toimenpiteitä, joilla korkean eläintiheyden alueilla esiintyvät tarttuvat taudit estetään ja torjutaan. arvosteluperusteita eläintiheydeltään eläintiheydeltään mahdollisia korkeiden korkeiden Ehdottaa liian tietolähteiden tilaviiteyksiköt ovat (esim. EUROSTATin) Eläinlääkintäalan tiedekomitea päätteli kertomuksessaan, että Euroopan unionin nykyisten laajat tunnistamisessa. Tarvitaan pienempiä toimiakseen korkean eläintiheyden alueiden viiteyksiköitä ja yksittäisten kasvatustilojen maantieteellinen sijainti olisi selvitettävä. Pääperusteena korkean eläintiheyden alueiden tunnistamisessa on eläintiheys, joka voidaan ilmaista nautayksiköiden määränä neliökilometriä kohti. Jotta nautayksiköt neliökilometriä kohti voidaan määritellä, tarvitaan erityistietoja tärkeimmistä lajeista (esim. sikojen määrä neliökilometriä kohti) sekä muuntotaulukolta, joilla voidaan laskea eri eläinlajien nautayksiköt. Komitealla oli myös lupaavia ajatuksia muuttujista, joilla korkean eläintiheyden alueiden riskialttius ilmaistaisiin määrällisesti. Näihin kuului GINI-indeksi jakauman yhdenmukaisuusasteen), jolla mitataan laumakokojen jakautumista ja lähin naapuri - indeksi (NNI), jolla ilmaistaan tilojen välisten etäisyyksien jakautuminen. (tilastollinen tiheydelle, osoittaa mittari joka Lopulta komitea laati kertomukseen luettelon lisätutkimustarpeista. On ensiarvoisen tärkeää, että määriteltyjä tutkimukset suoritetaan. Samalla kun aiheesta suoritetaan tutkimuksia, on harkittava tiettyjen perustavaa laatua olevien taudin tarttumisen torjuntaa ja hallintaa koskevien toimenpiteiden suorittamista. tarpeita koskevat 3. 4. 3. Taudintorjuntaa tehostavia toimenpiteitä lukuisia toimenpiteitä, Tunnetaan ja muiden sikataloudelle vahingollisten tautien leviämistä voidaan estää tai vähentää, mutta niitä ei toteuttamista vielä tulevaisuudessa olisi harkittava: sovelleta kaikkialla yhteisössä. Seuraavien luettelossa A mainittujen toimenpiteiden joilla /. Lisää tietoa taudin olemassaolosta • Tietoa tarttuvien tautien esiintymisestä: - sianlihan tuottajille; - henkilöille, jotka käyvät kauppaa sioilla ja sianlihalla; - suurelle yleisölle. 26 • Vakiintuneet yhteydet sianlihantuottajien ja eläinlääkintäviranomaisten välillä. • Tilakohtaiset taudin esiintymistä koskevat rekisterit. 2. Entistä paremmat valmiudet tautien torjuntaan • Tautien varalta tehdyt harjoitellut ja käyttövalmiit - kansalliset - alueelliset ja - paikalliset valmiussuunnitelmat. • Maantieteellisen tietojärjestelmän kehittäminen eläinten terveydentilan ja tautien torjumiseksi. 3. Entistä parempia turvatoimia tiloilla • Suljetut tilat -toiminta (porsaasta lopputuotteeksi samassa yrityksessä). • Ei ruokintaa ruuantähteillä tai vaihtoehtoisesti keittiöjätteiden kuumentamien sikojen ruoaksi suoritetaan tiloissa, joissa ei ole sikoja. • Tilat hiljattain ostettujen sikojen eristämiseksi ja ostot vain rajoitetulta määrältä toimittajia. • Sikojen lastaus-ja purkupaikka. • Sianrehun varastointitilat, jonne rehunkuljetusauto pääsee tulematta tilan alueelle. • Vähimmäisetäisyys lähimpään sikatilaan. • Tiian henkilökunta soveltaa taudilta suojatumiseksi sovittuja sääntöjä. • Noudatetaan jatkuvasti yhteisön eläinten tunnistamissääntöjä. • Eläintä kohti olevan vähimmäistilavaatimuksen kunnioittaminen yhtenä tuen saannin ehtona. 4. Sikojen siirtoihin liittyviä suojelutoimenpiteitä • Kahdenkymmenenyhdcn päivän sääntö. Sikojen siirtäminen tiloilta on kiellettyä 21 päivän aikana siitä, kun kyseiselle tilalle on saapunut sikoja. Tähän yleissääntöön voitaisiin tehdä poikkeus suoraan teurastettaviksi menevien sikojen kohdalla. • Lopetetaan/vähennetään markkinoiden ja keräyskeskusten käyttöä ja edistetään sikojen kuljetusta suoraan myyjätilalta ostajatilalle. • Tuotanto-ja teurassikojen kuljetus olisi rajoitettava alueelliseen kuljetukseen ja pitkän matkan kuljetusta käytettävä vain korkean geneettisen arvon omaavien eläinten osalta. • Eläinten kuljetukseen käytettyjen ajoneuvojen puhdistaminen ja desinfiointi suoritettava paikoissa, joissa on virallinen valvonta. • Jatkuva yhteisön sääntöjen noudattaminen eläinten siirtämistä koskevan ennakkoilmoituksen ja todistusten antamisen osalta. 27 5. Taloudelliset sitoumukset tautien hävittämiseksi • Tehdään vakuutussuunnitelma hätätilanteita varten. Sianlihantuottajat ovat osaltaan mukana suunnitelmassa. • Julkinen taloudellinen tuki epidemian kestäessä kytketään välittömään ilmoitukseen tautiepäilyksistä ja tehokkaaseen yhteisön säännöstön soveltamiseen koskien tautien torjuntaa. Viimeksimainittuihin mukaanluetaan Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 90/424 liittyvät säännökset, jotka koskevat kuluja eläinlääkinnän alalla. 3. 4. 4. Eläintautien torjunnasta aiheutuvat menot Neuvoston päätöksellä N: o 90/424/ETY rahastosta eläinlääkintämenoja varten. Tämän päätöksen ehtojen mukaan jäsenvaltiot voivat saada yhteisöltä rahallista tukea lukuisten, kaupankäynnille taloudellisesti merkittävien tautien hävittämiseksi. säännökset annettiin Tavallisesti tuella korvataan jopa 50 prosenttia jäsenvaltion eläinten teurastamiseen, puhdistukseen ja desinfiointiin tai saastuneiden materiaalien tuhoamiseen liittyvistä kustannuksista. Tämän saman päätöksen nojalla voidaan antaa rahallista avustusta, jolla katetaan kansallisista tautien seuranta- ja torjuntaohjelmista ja yhteisön tautien viitelaboratorioiden toiminnasta ja eläinlääketieteen infrastruktuurien vahvistamisesta aiheutuvat kustannukset. Jäsenvaltioiden käyttöön sikojen tautien torjuntaan annetun yhteisön rahoitustuen ennustetaan kasvavan poikkeuksellisen paljon vuonna 1997 (ks. jäljempänä). Sikojen tautien torjunnasta aiheutuneet kustannukset (miljoonaa ecua) Toiminta EU 12 EU 15 EU 15 EU 15 1994 1995 1996 1997 Toiminta Toiminta Toiminta Ennuste Hätärahasto Hävittämis- tai valvontaohjelmat YHTEENSÄ 28,1 1,5 29,6 10,7 3,2 13,9 0,8 3,4 4,2 173,0 6,0 179,0 Tämä asia on parhaillaan keskustelun alaisena Euroopan parlamentissa. 3. 5. Eläinten hyvinvointi Euroopan komission mielestä eläinten hyvinvointi on ensisijaisen tärkeä kysymys. Tästä alasta on annettu yhteisön säännöksiä vuodesta 1974 alkaen. Yhteisön ensimmäisen eläinten hyvinvointia koskevan säädöksen johdanto-osassa mainittiin kaksi perustavaa laatua olevaa syytä lakien säätämiseksi alalla. - 2 8- • kansallisten lainsäädäntöjen eroavaisuudet eläintensuojelun alalla vaikuttavat yhteismarkkinoiden toimintaan; • yhteisön on ryhdyttävä toimiin kaikenkaltaisen eläimiin kohdistuvan julmuuden välttämiseksi. Tällä alalla vastuualueet jakaantuvat kolmeen yleiseen luokkaan: • tilanhoitokäytännöt; • eläinten kuljettaminen; • eläinten teurastaminen. Yhteisön nykyiseen täsmennyksiä ja muutoksia, periaatteissa ja tieteellisen tiedon kehittyminen. tätä alaa koskevaan tehdään parhaillaan jotta otettaisiin huomioon muutokset poliittisissa lainsäädäntöön Neuvosto hyväksyi vuoden 1991 lopulla sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin (neuvoston direktiivi N:o 91/630/ETY). Direktiiviä sovelletaan kaikkiin sikoihin, joita kasvatetaan ja lihotetaan sisätiloissa. Ryhmissä kasvatettavien tai vasta vieroitettujen porsaiden käyttöön varattavaa esteetöntä lattiapinta- alaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt koskevat kaikkia hiljattain rakennettuja tai korjattuja taikka 1. tammikuuta 1994 jälkeen ensimmäistä kertaa käyttöön otettuja tiloja. Yhtä sikaa kohden varattava vapaa tila määritellään sian painoon perustuvien väliimmäisvaatimusten perusteella. Kaikkien tilojen on noudatettava näitä vaatimuksia 1. tammikuuta 1998 alkaen. Lisäksi emakoiden ja ensikoiden liekaan sitominen on yleisesti kielletty 31. joulukuuta 1995 alkaen. Jos kuitenkin kasvatusyksikkö on rakennettu ennen tätä ajankohtaa, toimivaltainen viranomainen voi kyseisen jäsenvaltion pätevän viranomaisen suorittaman tarkastuksen jälkeen antaa luvan olemassa olevan tilan jatkamiseen, muttei missään tapauksessa pidempään kuin 31. joulukuuta 2005 asti. Direktiiviin liitettynä erottamattomana osana on tekninen liite, joka sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä sikojen elintiloista, hoitamisesta, ruokkimisesta ja juottamisesta sekä vielä yksityiskohtaisempia tietoja eri sikaluokista, kuten villisioista, nuorista emakoista, emakoista ja porsaista. Direktiivin 6 artiklassa edellytetään, että komissio antaa neuvostolle eläinlääkintäalan tiedekomitean lausuntoon perustuvan kertomuksen siitä, missä määrin intensiivinen tilanhoitojärjestelmä toimii sikojen hyvinvointia koskevien vaatimusten mukaisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ryhmissä kasvatettavien emakoiden hyvinvointiin, joiden liikkumista on eriasteisesti rajoitettu. Kertomukseen on liitettävä sen päätelmiin perustuvia ehdotuksia. Komission osastot ovat pyytäneet eläinlääkintäalan tiedekomiteaa (SVC) laatimaan tämän tieteellisen kertomuksen. Komitea esitti tämän kertomuksen komissiolle 30. 9. 1997. Komissio aikoo piakkoin esittää neuvostolle kertomuksensa, johon kuuluu tarvittavia ehdotuksia. 29 4. RAKENTEELLISET TUKITOIMENPITEET 4. 1. Maatilojen investointituet Asetuksessa (EY) N:o 950/97 (ent. 2328/91) säädettyjen investointitukien tarkoituksena on ja niiden kilpailukyvyn tilayhtymien uudenaikaistaminen yksittäisten maatilojen parantaminen. Eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä ympäristön suojeluun liittyvät parannukset ovat myös hyväksyttäviä tarkoituksia. Tukien ei pidä kuitenkaan johtaa ylituotannon kasvuun. ja Teolliseen tuotantoon tehdyt investoinnit, jotka ylittävät yksittäisen maatilan tason, eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, eivätkä näin ollen mainittuun asetukseen liittyvään yhteisön yhteisrahoitukseen, mutta ovat mahdollisia poikkeuksellisissa tapauksissa tavoitteita 1, 5 b ja 6 koskevissa toimenpideohjelmissa. Maatilan ulkopuolella tapahtuva sianlannan käsittely on otettu huomioon esimerkiksi Alankomaiden ja Belgian tavoitteeseen 5 b liittyvissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Asetuksen (EY) N:o 950/97 säännökset kuuluvat tavoitteeseen 5 a liittyviin yhteisön laaja- alaisiin toimenpiteisiin ollen siten sovellettavissa koko yhteisön alueella. 4. 2. Sikatilojen investointituki Vaikeuksien välttämiseksi sianlihamarkkinoilla, asetuksessa säädetään erityisistä, sikatiloille myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Tukijärjestelmän kehittyminen sianliha-alalla Vuonna 1972 säädettiin tuotantokyvyn aikaansaamiseksi maatilakohtaisesta 40 000 ecun suuruisesta tukikelpoisten investointien määrästä Järjestelmä korvattiin vuonna 1981 uusilla säännöksillä, joilla tuki rajoitettiin maatilakohtaisesti tukea saaneiden sikapaikkalukujen mukaan. Tukikelpoisten paikkojen enimmäismäärää vähennettiin asteittain 500 paikasta vuonna 1981 300 paikkaan vuonna 1988. Sen jälkeen asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 kiellettiin myöntämästä minkäänlaista tukea sikapaikkojen lisäämiselle 1. tammikuuta 1991 jälkeen. Nykyinen tilanne ja terveysolojen parantaminen Asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaan siankasvatukselle voidaan myöntää tukea, jollei siitä seuraa tuotantokyvyn lisääntyminen. Tuen ensisijaisena tarkoituksena on ympäristönsuojelu, eläinten hyvinvoinnin sikatiloilla. Erityisehtoja on noudatettava, ja niistä "rehulauseke" on sitovin, koska siinä suljetaan tehotuotantotilat pois tukijärjestelmästä. "Rehulausekkeen" mukaan kullakin tuensaajalla on itse asiassa oltava riittävästi hyödynnettyä maatalouspinta-alaa, jolla voidaan tuottaa vähintään 35 prosenttia sikojen ravinnosta. Poikkeustapauksissa ja yksinomaan sellaisia investointeja varten, joiden tarkoituksena on vähentää eläinten tuottamista jätteistä johtuvia päästöjä ja lietelannan poistaminen nykyisiltä tiloilta, komissio voi kuitenkin antaa jäsenvaltiolle luvan poiketa kyseisestä ehdosta (asetus (EY) N:o 950/97; artikla 6(4)). - 30 - Alankomaat haki vuonna 1995 poikkeuslupaa sellaisten investointien tukemiseksi, joiden tarkoituksena oli vähentää tehosikaloista lähtöisin olevia ammoniakkipäästöjä, Komissio ei hyväksynyt pyyntöä siitä syystä, että oli olemassa mahdollisuus, että tehosikaloiden tukeminen vaikeuttaisi nitraattidirektiivin täytäntöönpanemista. Niinpä Alankomaat veti hakemuksensa pois. Tähän mennessä mahdollisuutta poiketa rehulausekkeesta on käytetty ainoastaan kerran. Komissio hyväksyi Saksan esittämän poikkeuslupapyynnön 18. syyskuuta 1996 (C(96) 2134, ks. liite). 4. 3. Sikatilojen siirtymätuki Erityistoimenpiteet Saksan uusien osavaltioiden hyväksi On sovellettu siirtymäkautta koskevia säännöksiä, jotka olivat voimassa 31. joulukuuta 1996 asti (Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 38 artikla). Tukea voitiin myöntää sikapaikkojen rakentamista varten osuustoimintatilojen rakenneuudistuksen yhteydessä ja uusia perhetiloja perustettaessa, mutta edellytyksenä oli, ettei sikapaikkojen määrä kaikilla uusilla ja uudistetuilla tiloilla ylittänyt entisillä tiloilla olleiden sikapaikkojen määrää. Siirtymäkauden säännösten voimassaoloa ei jatkettu 31. joulukuuta 1996 jälkeen. Uusissa osavaltioissa edelleen olevat rakenneongelmat voidaan ratkaista asetuksen (EY) N:o 950/97 tavanomaisen järjestelmän asianmukaisella soveltamisella. Siirtymäkauden tuki uusille jäsenvaltioille (Itävalta ja Suomi) Liittymisasiakirjassa on hyväksytty siirtymäkautta koskeva tuki sikatiloilla tehdyille investoinneille sillä edellytyksellä, ettei tuella lisätä kokonaistuotantokapasiteettia, ja että se myönnetään noudattaen yksittäisiä ylärajoja. Tuki ei kuulu yhteisrahoitukseen ja sen tulee päättyä 31. joulukuuta 1999. Itävalta laskennasta saatu sikamäärä Itävallan virallisesta ilmaisee kokonaistuotantokyvyn. Sikamäärän lisääntyminen johtaisi tukijärjestelmän lakkauttamiseen. Taannehtivuudesta ei ole säädetty, toisin sanoen jo myönnettyjen tukien takaisinmaksua koskevista vaatimuksista. Tilakohtaisista rajoituksista säädetään kansallisessa laissa (" Viehwirtschaftsgesetz"), ja ne on hyväksytty komission päätöksellä (C(95) 634, 8. 9. 1995). Suomi Komissio hyväksyi tilakohtaiset rajoitukset (C(96) 733, 19. 4. 1996). -31 4. 4. Tuen kehittäminen edelleen asetuksen (EY) N:o 950/97 perusteella Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/9117 muuttamista koskevan neuvoston käsittelyn yhteydessä tietyt jäsenvaltiot ehdottivat sikojen osalta voimassa olevan tukiohjelman kehittämistä edelleen. Ne esittivät, että ottaen huomioon sianlihamarkkinoiden rakenteelliset puutteet joillakin alueilla, tuotantokapasiteetin lisäämistä maatilatasolla olisi voitava tukea. Siankasvattajien taloudellinen asema sekä sianlihamarkkinoiden herkkyys asettavat kuitenkin rajoituksia, jotka olisi otettava huomioon: Tuki olisi rajoitettava koskemaan vain sellaisia alueita, joilla voidaan todistaa todellinen tuotantorakenteiden kehittämiseksi myös ympäristöllisten, hygieenisten ja eläinten hyvinvointiseikkojen takia; tarve Tukimenetelmän soveltaminen ja tuotantokyvyn lisääminen yksittäisillä tiloilla ei saisi lisätä sianlihantuotannon kokonaismäärää alueella; Kyseessä olevan alueen ympäristötilanne ja eläinten terveydentila olisi tutkittava huolellisesti. Seuraavassa tekstissä käsitellään näitä ehdotuksia sekä mahdollisia ongelmia, joita niiden täytäntöönpanemisesta voisi aiheutua. Sikatalouden laajennetun tukiohjelman täytäntöön paneminen edellyttäisi neuvoston asetuksen No 950/95 muuttamista. Kuten 35 prosentin rehuomavaraisuuslausekkeen osalta, tällaista menetelmää voitaisiin soveltaa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Asetuksessa olisi annettava erityisiä säännöksiä alueiden rajoittamisesta, ympäristölainsäädännön noudattamisesta maatiloilla sekä tuotantokyvyn enimmäismäärien määrittämisestä ja vahvistamisesta. 4. 4. 1. Alueiden soveltuvuus Vyöhykkeiden määrittäminen tuotannon keskittyminen jatkuu joissakin jo ennestään Tuotantotuen myöntäminen siantuottajille olisi rajoitettava koskemaan sellaisia alueita, joilla rakenteellisen kehittämisen erityinen tarve voidaan todentaa. Kuten luvussa 3 todettiin, tehotuotantoa harjoittavissa keskuksissa, joissa lannan levittäminen ja hävittäminen aiheuttavat kasvavia ongelmia. Tätä kehitystä ei pitäisi tukea tukiohjelmien avulla. Toisaalta sellaisilla alueilla, joilla tuotanto on vähemmän voimaperäistä ja rakenteelliset olosuhteet vähemmän ihanteelliset, eläinten määrät ja tuotanto-osuudet ovat usein vähenemässä. Näillä alueilla voisi olla perusteltua harkita tukijärjestelmää olemassa olevan tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi. 17 nyt asetus (EY) No 950/97 -32 Alueen "tukikelpoisuus" voitaisiin määritellä todellisen tuotantotilanteen perusteella paikallisella tasolla. Kuten luvussa 3 todettiin, tuotantorakenteissa esiintyy joskus valtavia eroja NUTS n -alueiden sisällä, minkä vuoksi tätä alueellista tasoa ei voida pitää sopivana mittarina tukikelpoisuuden määrittämiseksi. Rakenteellisen kehittämisen vaatimukset olisi määriteltävä vähintään NUTS III -tasolla tai vielä alhaisemmalla tasolla (pienemmät määritetyt vyöhykkeet). Ympäristöä ja eläinten terveydentilaa koskevat edellytykset tiukennetaan eläintuotannosta aiheutuvaa Tukiohjelman vaikutuksia ympäristöön olisi seurattava hyvin huolellisesti. On huomattava, että ympäristölainsäädännössä sallittua saastuttamistasoa koskevia enimmäisnormeja, ja tehotuotannon alueella käytettävissä olevasta maatalousmaasta tulee tuotannon pullonkaula voimaperäistä tuotantotoimintaa harjoittavilla alueilla. Tämän vuoksi eläinten lanta on kuljetettava alueen ulkopuolelle, varastoitava laajoille jätealueille tai jalostettava kalliiden menetelmien avulla myytäviksi laajamittaisen käsittelyn tuotteiksi. rahoittamiseksi yhteisön varoilla osoittavat ympäristöongelmien vakavuuden joissakin tuotantokeskuksissa. Ongelmat saattavat jäädä ennalleen laajamittaisesta käsittelystä huolimatta, jollei eläintiheyksiä koskevia tiukkoja toimintaperiaatteita otetaan käyttöön. esittämät pyynnöt Jäsenvaltioiden lannan Investointiohjelman alueellinen soveltaminen ei saa johtaa alueen ympäristötilanteen ja eläinten terveydentilan edelleen heikkenemiseen sekä sen on taattava olemassa olevien sääntöjen ja pian annettavan lainsäädännön noudattaminen. Tukikelpoisuusehtoja eivät täyttäisi alueet, joilla esiintyy lannan ylijäämiä. Soveltuvien alueiden määrittämisessä olisi siksi noudatettava edellisessä kappaleessa esitettyjä ehtoja taloudellisten syiden lisäksi myös ympäristöllisten syiden perusteella. Liian suurten alueiden valitseminen peittäisi ympäristöongelmat, koska voimaperäinen eläintuotanto on usein hyvin keskittynyttä paikallisesti. Tuotantokapasiteetti Alueen tuotantokapasiteetti voitaisiin määrittää kahdella eri tavalla: a) Välillisesti, kasvatettavien sikojen määrän perusteella (peruste: voimassaoleva virallinen eläintenlaskenta): Tukijärjestelmän osalta noudatettava tuotannon enimmäismäärä alueella voitaisiin määrittää tietyllä viiteajanjaksolla, esimerkiksi kolmen alueella vuoden aikana suoritettavan laskennan perusteella kausivaihteluiden vaikutuksen välttämiseksi. Tämän jälkeen voitaisiin eläinten laskennan perusteella seuraavina vuosina osoittaa, onko sallittuja määriä noudatettu. Tämän menetelmän haitta on se, että on mahdotonta erottaa tuen avulla lisääntymisestä. kasvanut tuotanto jostain muusta syystä aiheutuneesta tuotannon Tuotannon kasvaminen aiheuttaisi tuen loppumisen, koska se olisi tukijärjestelmän perusteina olleiden vaatimusten vastaista. Mahdollisuus aikaisempina vuosina maksetun tuen katkeamiseen seuraavana vuonna aiheuttaisi hallinnollisia vaikeuksia ja talousarviota koskevia ongelmia sekä hankaluuksia niille kasvattajille, jotka haluaisivat tehdä investointeja järjestelmän perusteella maksettavalla tuella. 33 b) Suoraan, sikapaikkojen määrittämisen avulla (peruste: perustettava rekisteri) asetettaisiin investointituen Tarkemmassa menetelmässä rakennettavien sikapaikkojen ehdoksi vastaavan sikapaikkamäärän sulkeminen jossain muualla. Tämä menetelmä vaatisi kuitenkin valtavia hallinnollisia ponnisteluja, koska jäsenvaltioiden olisi luotava erityinen tuotantokapasiteettitutkimus, jota olisi valvottava ja päivitettävä jatkuvasti. Lisäksi tämänkään menetelmän avulla ei voitaisi täysin estää alueellisen tuotannon mahdollista kasvamista, koska ne kasvattajat, jotka lisäävät tuotantoaan ilman julkista tukea, eivät olisi mainitun tutkimuksen ja valvonnan piirissä. avulla 4. 4. 2. Tilojen tukikelpoisuus Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti investointitukeen oikeutettujen tilojen olisi osoitettava: - taloudelliset perusteet rakenteelliselle kehittämiselle, ehto, joka on täytettävä esittämällä tilan asetuksen kehittämissuunnitelma; (EY) N:o tarkoitettu artiklassa 950/97 5 - voimassa olevien ympäristösääntöjen noudattaminen esittämällä lannoitussuunnitelma sekä osoittamalla riittävästi maatalousmaata kaiken lannan levittämistä varten, niin että ympäristöongelmia ei aiheudu tai muilla ratkaisuilla, joilla on vastaava vaikutus ympäristön suojeluun; - tilakohtaisten enimmäistuotantomäärien noudattaminen jokaisessa jäsenvaltiossa (kuten Itävallassa ja Suomessa edellä 4. 3 kohdassa esitetyllä tavalla); - että uusien rakennettujen sikapaikkojen määrä ei ylitä muilla tiloilla suljettujen sikapaikkojen määrää. - että, ehtoa kunnioitetaan, joka edellyttää jokaista eläintä kohti olevaa vähimmäistilaa, jotta voidaan taata hyvät hygieeniset olosuhteet voimaperäisillä, mutta myös vähemmän voimaperäisillä maatiloilla. 34 5. PÄÄTELMÄT 5. 1. Markkinat Vuoden 1993 ja kesän 1997 välisenä ajankohtana EU:n sianliha-alan tilanne on vaihdellut suuresti. Toisin kuin vuosina 1993 ja 1994, jolloin alaa koetteli sikamäärän kohtuuttomasta lisäämisestä johtuva voimakas lama, tarjonnan ja kysynnän tasapaino saavutettiin vuonna 1995, eikä WTO- sopimuksissa määrättyjen, vientiin kohdistuvien toimenpiteiden soveltamisella 1. heinäkuuta 1995 alkaen ole ollut kielteistä vaikutusta markkinoihin. Vuosi 1996 oli kaiken kaikkiaan hyvä vuosi, vaikka keväällä hinnat nousivat huomattavasti, ja syksyllä sitä seurasi yhtä merkittävä hintojen lasku. Vuoden 1996 hyvä tilanne, jonka aiheutti ennen kaikkea sianlihan korkea kysyntä, mikä taas oli seurausta BSE-kriisistä, johti sikojen määrän nousuun. Täten vuonna 1997 oli odotettavissa tuotannon nousua. Tätä nousua ei kuitenkaan tapahtunut, vaan markkinoilla tapahtui sen sijaan jyrkkä sianlihan tarjoniian lasku vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Tämä johtui etenkin Alankomaissa ja Espanjassa toteutetuista erityisistä markkinatukitoimenpiteistä, joista oli seurauksena erittäin korkea hintataso. Tämän seurauksena sikojen lukumäärät kasvoivat huomattavasti vuonna 1997, kuten elokuun 1997 laskentaluvut osoittavat. Tuotannon laajentaminen, jota kansalliset ja/tai yhteisön rakennetuki mahdollisesti kannustaisi, voisi johtaa uuteen epätasapainoon markkinoilla kaikkine kielteisine seurauksineen, jotka ovat tulleet tutuiksi aikaisemmista lamakausista. Koska sianlihan tuotannon on arvioitu kasvavan vuonna 1998, voidaan olettaa, että yhteisön marldcinahinta vuonna 1998 tulee olemaan merkittävästi matalammalla tasolla kuin vuonna 1997. Komissio voi edistää tuotannon tilapäisen kasvun seurausten vaikutuksen pienentämistä määräämällä tarvittaessa yksityisiä varastoja koskevista tukitoimenpiteistä tai edistämällä vientiä. Komissio ei kuitenkaan voi suojella alaa sellaisen jatkuvan tuotannon laajentamisen vaikutuksilta, joka ylittää huimasti kysynnän kasvun. Olisi epäviisasta uskoa rajattomiin ulkoisiin markkinoihin, jotka olisivat jatkuvasti valmiit nielemään kaiken viennin, jota tarvitaan tasapainon saavuttamiseksi sisämarkkinoilla. Lisäksi on muistettava, että komission on WTO-sopimusten mukaisesti 1. heinäkuuta 1995 alkaen noudatettava vientiä koskevia määrällisiä ja varainhoidollisia ylärajoja. Näin ollen tuotantokyvyn lisäämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksyminen sellaisillakin alueilla, joille on keskittynyt vähän sikoja, voisi horjuttaa aina herkkien sisämarkkinoiden tasapainoa. Kun otetaan huomioon, että sianlihan myynti EU:n sisämarkkinoilla ylittää 3 miljoonaa tonnia, pitäisi olla mahdollista saavuttaa tasapaino alijäämäisten ja ylijäämäisten alueiden kesken. 5. 2. Rakenteet Kuten 3 luvussa todetaan, keskimääräinen sikaluku tilaa kohti, joka osoittaa maatilojen rakennekehitystä, on kasvanut kaikissa jäsenvaltioissa, ilman että tukijärjestelmällä olisi kannustettu tällaista kehitystä. Verrattaessa yksittäisiä maatilarakenteita ja karjan kehitystä käy ilmi, että tuotannon kasvua on tapahtunut ennen kaikkea sellaisissa maissa ja sellaisilla alueilla, joissa on suurtiloja. Vaikka ympäristöongelmia ei voidakaan nykyään arvioida käytössä olevien tilastotietojen perusteella yksityiskohtaisesti ja perusteellisesti, on ilmeistä, että erityisesti voimaperäisessä tuotannossa on ympäristöongelmia sikatilojen eläinjätteiden ja tehokasvatuksen aiheuttamien 35 päästöjen poistossa. Tämä puolestaan vaati jäsenvaltioita varmistamaan, että sikatiloilla noudatetaan ympäristölainsäädäntöä täydellisesti. Lisäksi näillä alueilla puhkeaa helposti eläintauteja, jotka voivat aiheuttaa valtavia menetyksiä. Tällaisessa tilanteessa ei niinkään tarvita julkista tukea tuotantokapasiteetin luomiseksi vaan toimia entistä suuremman alan keskittymisen ehkäisemiseksi ja tietyillä alueilla jopa toimia sikakannan vähentämiseksi. sikakannan terveydentilaa. Näiden ongelmien Tautien hävittämistä koskevat ongelmat alueilla, joilla sikatiheys on korkea, ovat huonontaneet yhteisön on kartoitettu tutkimustarpeita ja esitetty toimenpiteitä, joita voitaisiin harkita taudintorjunnan parantamiseksi. Näiden ongelmien ratkaiseminen tarvitsee pidemmälle vietyä tutkimusta ja tautitarkkailun lisäämistä. Koskien viimeksimainittua, toimenpiteet joiden soveltamista on harkittava käsittävät: tiedon lisääminen tautien olemassaolosta, tautien torjunnan valmiuksien parantaminen, turvatoimien parantaminen taloudelliset liittyvät sitoumukset tautien hävittämiseksi. suojelutoimenpiteet sikojen siirtoihin ratkaisemiseksi tiloilla, sekä Tilakohtainen sikamäärä kasvaa niilläkin alueilla, joilla sikalat ovat pieniä tai keskisuuria. Tietyillä alueilla on jopa havaittavissa sikojen kokonaismäärän kasvua, joten alueellisen tuotannon lisääminen yhteisön tuella ei vaikuta järkevältä. Tukijärjestelmän pitäisi hyödyttää ainoastaan sellaisia alueita, jotka ovat menettäneet markkinaosuuksia sikatalouden tuotantokapasiteetin laskun vuoksi. Edellä 4. 4 kohdassa osoitetaan edellytykset ja perusteet, jotka olisi vahvistettava asetuksen mahdollisen muuttamisen yhteydessä. On kuitenkin selvää, ettei uhkaa alueellisen tuotannon kasvusta ole mahdollista poistaa lopullisesti. Tukijärjestelmän ulkopuolisten sikatilojen kehitys ei kuulu valvontajärjestelmään ja siksi sitä on vaikea ehkäistä. Alueellisen tuotantokyvyn rekisteröintiä kokonaisuudessaan ja kaikkien sikatilojen täydellistä valvontaa ei voitane toteuttaa eikä se olisi perusteltuakaan. Kun lisäksi otetaan huomioon, että jo nyt on olemassa monia erilaisia mahdollisuuksia saada tukea, kuten 4 luvussa selostetaan, uusista tuensaantimahdollisuuksista päätettäessä on tarpeen olla varovainen. Lopuksi on todettava, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja sikatuotannon kehityksessä siitäkin huolimatta, että yhteisön nykyisen tukijärjestelmän säännökset ovat kaikille samat. Näin ollen voidaan päätellä, että yksittäisten rakenteiden parantamiseen tarkoitetun mahdollisen tukitoimenpiteen vaikutus on heikko, kun sitä verrataan vaikutukseen, joka voidaan saada aikaan muilla tekijöillä, kuten jäi jestäytymis- ja toimintatasojen yhdentymisaste, jalostuslaitosten rakenne ja markkinointi. Edellä esitetyn perusteella ja sianlihamarkkinoiden herkän tasapainon vuoksi on syytä epäillä, onko asetuksen (EY) No 950/97 muuttaminen suositeltavaa alalla ilmenevien ongelmien ratkaisemiseksi tietyillä yhteisön alueilla. Agenda 2000 mukaisesti komissio kuitenkin ehdottaa uusittuja juridisia puitteita maaseudun kehittämisen toimenpiteille. Tämä mahdollistaa olemassaolevien investointituki-toimenpiteiden yhteensovittamisen mm. markkinoinnin ja jalostamisen toimenpiteiden sekä ympäristön suojelun toimenpiteiden kanssa. Tällä tavoin tulevat mahdollisiksi joustavammat ohjelmat, jotka ottavat huomioon jokaisen sektorin tai alueen erityiset tarpeet. 36- KA"—»--- - r0* Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan rakennetukitoimenpiteiden mahdolliseksi muuttamiseksi Liite 37 LIITE Liite I: 1. 2. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) Liiteli: Taulukot 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 , Kotimainen bruttotuotanto (1000:na tonneina, ruhopaino), 1990 -1995 Sianliha: Vienti kolmansiin maihin (tonneina, tuotteiden paino, rasva ja sisäelimet mukaan lukien), 1993 - 1996 Sianliha: Tuonti kolmansista maista (tonneina, tuotteiden paino, rasva ja sisäelimet mukaan lukien), 1993 - 1996 Sianlihan tuontikiintiöt, W1996-Xli/1997 Sianlihan tase 15 jäsenvaltion EU:ssa (1000:na tonneina, ruhopaino), tilanne ja näkymät Jäsenvaltioiden sikojen kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen osuus EU:n sioista, 1990/1996* Jäsenvaltioiden lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen osuus EU:n lihotussioista, 1990/1996 * Jäsenvaltioiden emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen osuus EU:n emakoista, 1990/1996 * Alueellinen sikojen kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * Alueellinen lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * Alueellinen emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * EU:n jäsenvaltioiden sikatilojen rakenne, 1987-1991/93/95* EU:n alueellinen sikatilojen rakenne, 1989/1993 * Alueellinen nautayksiköiden määrä (siat ja nautakarja) käytettyä maataloushehtaaria kohti, 1993/94 * * Tiedot EUROSTATin tietokannasta (15. 5-30. 6. 1997) 3^ Liite I 1. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa Sikojen kokonaismäärä Sikojen määrän'8 kehittyminen vuosina 1990 - 1996 osoittaa merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä. Kun sikojen määrä väheni huomattavasti Saksassa (-21,75 prosenttia) ja Italiassa (-8,45 prosenttia), tuotanto kasvoi erityisesti Ranskassa (24,6 prosenttia), Tanskassa (19,36 prosenttia) ja Belgiassa (12,43 prosenttia). Tuotanto kasvoi eniten Irlannissa (33,3 prosenttia), mutta tästä aiheutunut yhteisön tuotannon 1,20 prosentin kasvu ei merkittävästi vaikuta sikojen kokonaismäärään yhteisössä. Alankomaissa sikojen määrä on lisääntynyt hieman cli 3,37 prosentilla. Tämä kehitys on vaikuttanut tuotantoon ja sitä kautta suurimpien tuottajien markkinaosuuksiin: Saksa (24,1 miljoonaa sikaa), Espanja (18,6 miljoonaa sikaa), Ranska (15,0 miljoonaa sikaa), Alankomaat (14,3 miljoonaa sikaa) ja Tanska (11,1 miljoonaa sikaa). Saksaa lukuun ottamatta mainitut tuottajat ovat lisänneet osuuttaan sikojen kokonaismäärästä EU. ssa. Tuotanto-osuuttaan on lisännyt eniten Ranska, joka lisäsi osuuttaan 2,54 prosentilla 13,50 prosenttiin sikojen kokonaismäärästä 12 jäsenvaltion yhteisössä. Tämän kehityksen tuloksena Ranska on ohittanut Alankomaat (12,85 prosenttia) ja on nyt yhteisön kolmanneksi suurin tuottaja. Espanja (+2,20 prosenttia) ja Tanska (+1,52 prosenttia) ovat myös vahvistaneet asemaansa yhteisössä. Toisin kuin edellä mainittujen tuottajien Saksan tuotanto on laskenut 6,37 prosenttia 21,75 prosenttiin. Se on edelleen suurin tuottaja, mutta prosentuaalinen tuotanto-osuuden ero toiseksi suurimpaan tuottajaan Espanjaan on vähentynyt 5 prosenttiin. Saksan sikojen lukumäärän huomattavan vähenemisen on aiheuttanut pääosin kehitys Saksan uusissa osavaltioissa, joissa sikojen määrä on vuoden 1990 jälkeen vähentynyt 64,04 prosenttia. Myös vanhoissa osavaltioissa tuotanto laski vuosien 1990 ja 1996 välillä pääosin vuosina 1993 ja 1994 puhjenneiden sikaruttoepidemioiden vuokci. Lihotussiat Lihotussikojen (paino yli 50 kg) määrä ^ on kasvanut 12,182 prosenttia ja lihotussikojen kokonaismäärä 12 jäsenvaltion yhteisössä on 41,7 miljoonaa sikaa. Uusien jäsenvaltioiden tähän määrään tuoma lisäys on 2,46 miljoonaa sikaa. Lihotussikojen määrä on lisääntynyt eniten Irlannissa (+37,06 prosenttia), Ranskassa (+26,01 prosenttia), Espanjassa (+22,24 prosenttia) ja Tanskassa (+21,20 prosenttia). Saksassa lihotussikojen määrä on vähentynyt noin 22 prosenttia. Jalostusemakot tietoja sikatalouden mahdollisesta Jalostusemakkoja^^ koskevien tulevaisuuden kehityksestä. 12 jäsenvaltion yhteisössä jalostusemakkojen lukumäärä on vuoden 1990 jälkeen kasvanut 7,42 prosentilla ja oli vuonna 1996 11,7 miljoonaa emakkoa. Uudet jäsenvaltiot, Itävalta, Suomi ja Ruotsi, ovat kasvattaneet kokonaismäärää 828 000 emakolla 12,6 miljoonaan. tarkastelu antaa lukujen ^ katso taulukko 6 *9 katso taulukko 7 20 katso taulukko 8. -39 Näiden Euroopassa. lukujen perusteella sikatalouden voidaan odottaa kasvavan jonkin verran Edellä mainituista viidestä suurimmasta siantuottajasta Ranska (+23,86 prosenttia) ja Irlanti (+22,55 prosenttia) ovat lisänneet eniten emakkojen määrää. Tanska ja Alankomaat ovat lisänneet emakkojen määrää 17,29 ja 1,92 prosentilla. Saksassa emakkojen määrä on laskenut 20,41 prosentilla. Tämäkin kehitys johtuu pääosin kehityksestä Saksan uusissa osavaltioissa, joissa emakkokanta on laskenut puoleen. jäsenvaltion kasvattamien EU:n 12 vanhan jalostusemakoiden määriä koskevien prosenttiosuuksien vertailu osoittaa, että tuotannon kasvu oli suurin Ranskassa, jonka emakkokannan osuus EU:n jalostusemakoista nousi vuoden 1990 10,74 prosentista 12,39 prosenttiin vuonna 1996. Seuraavana on Espanja, jonka 0,46 prosentin lisäys nosti osuuden 17,59 prosenttiin ja Tanska, joka lisäsi osuuttaan 0,88 prosentista 10,41 prosenttiin. Sianlihantuotannon voimakas väheneminen Saksan uusissa osavaltioissa vaikutti myös laskemisen 7,58 jalostusemakkokantaan ja aiheutti koko Saksan tuotanto-osuuden prosentilla. Tästä huolimatta Saksa on edelleen jalostusemakoiden suurin tuottaja Euroopassa 21,68 prosentin osuudella, mutta, kuten yhteisön sikakannan osalta, ero seuraavaksi suurimpaan tuottajaan Espanjaan, on edelleen kaventunut. 2. 35 %:n rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) Komissio päätti kumota 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen Saksan Brandenburgin osavaltiota koskevalla aluekohtaisella direktiivillä. Tähän järjestelmään hakevien on täytettävä seuraavat ehdot: 1. Järjestelmää sovelletaan investointeihin lannasta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi ja lannan hävittämiseksi kyseisillä tiloilla. 2. Investoinnit eivät aiheuta tilan tuotantokapasiteetin kasvua 3. Tuottajan on esitettävä lannankäyttösuunnitelma, joka sisältää: -osoituksen lannan levittämiseen käytettävästä maa-alasta tehdystä sopimuksesta - kuvauksen toimenpiteistä nitraattidirektiivin 91/676/ETY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen Saksan lainsäädäntöön kuuluvien säädösten ("Dungeverordnung") huomioon ottamiseksi alueita valittaessa, orgaanisten lannoitteiden määrän laskemisessa hehtaaria kohti ja levitysajassa - eläintiheyden enimmäismäärän (koko eläinkanta) hehtaaria kohti sopimuksessa mainitulla alueella, jolla eläintiheys on 1,4 nautayksikköä hehtaaria kohti. Komissio on pyytänyt yhden vuoden kuluttua kertomusta kumoamisjärjestelyn soveltamisesta. - 4 0- LIITE II Taulukot t/ Taulukko 1 Kotimainen bruttotuotanto (1000 tonnia ruhopaino) 1990 7 1991 1992 1993 1994 1995 EUR - 13. 338 (1) 14. 289 (2) 14. 343 (2) 15. 175(2) 15. 233 (2) 16. 043 (3) Belgia+Lux Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 747 1. 208 3. 142 147 1. 772 1. 817 160 1. 211 1. 904 893 1. 272 3. 786 153 1. 869 1. 860 169 1. 224 1. 806 934 1. 383 3. 467 153 1. 902 1. 950 189 1. 228 1. 865 278 263 265 "976 1. 524 3. 574 147 2. 065 2. 134 201 1. 265 1. 972 476 304 953 995 1,007 1. 014 992 1. 539 3. 462 142 2. 197 2,117 207 1. 295 1. 927 473 301 171 308 1. 054 1 029 1. 517 3;427 142 2. 172 2. 140. 207 1. 276 1. 885 473 284 168 311 1. 013 (1) (2) (3) Kahdentoista jäsenvaltion Eurooppa ilman entistä DDR:ää Kahdentoista jäsenvaltion Eurooppa mukaan lukien entinen DDR Viidentoista jäsenvaltion Eurooppa t* Taulukko 2 Sianliha: Vienti kolmansiin maihin (tuotteen paino rasva ja sisäelimet mukaan lukion, 1000 kg) UeBL Dk Deu £11 Esp Fra Iri Ita NI öst Port SF Sve U. K. Eur 0 1993 36. 604 401. 038 73. 938 4. 063 40. 335 56. 764 10. 387 11. 285 82. 7Î5 1994 42. 938 498. 814 102. 343 4. 581 51. 256 113. 608 16. 539 17. 723 99. 337 7. 192 8. 187 7. 239 731. 604 18. 375 973. 705 1995 44. 888 398. 092 57. 694 5. 620 51. 650 104. 806 12. 149 15. 084 103. 116 20. 138 11. 002 7. 589 12. 257 28. 325 872. 410 1996 68. 836 396. 484 37. 365 6. 077 62. 539 121. 510 15. 753 18. 447 119. 074 22. 092 10. 580 12. 842 13. 904 35. 006 940. 509 Taulukko 3 Sianliha: tuonti kolmansista maista (tuotteen paino, rasva ja sisälmykset mukaan lukien, 1000 kg) UeBL Dk Deu EU Esp Fra Irl Ita Nl öst Port SF Sve U. K. Eur 1993 2. 124 1. 285 16. 531 1. 689 1. 274 2. 810 9 11. 580 12. 316 1994 2. 223 2. 229 13. 955 1. 162 4. 451 5. 791 81 10. 194 6. 822 42 5 4. 917 54. 576 5. 002 51. 918 1995 2. 243 242 12. 386 570 2. 032 3. 476 42 10. 838 6. 218 1. 606 278 2 1. 651 4. 536 46. 120 1996 1. 005 608 13. 540 1. 058 6. 028 6. 407 155 18. 162 7. 832 2. 488 219 1 1. 654 3. 809 62. 966 Ql Taulukko 4 Sianlihan tuontikiintiöt 1. Assosiaatiosopimukset KIE-maiden kanssa (Ajanjakso: 1. 1. 1997 - 31. 12. 1997) Määrät - tonneina Alennus % tullitaksasta 41. 768 26. 050 4. 980 2. 340 230 17. 533 1. 050 1. 260 1. 575 150 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% Unkari Puola Tsekin tasavalta Slovakian tasavalta Bulgaria Romania Liettua Latvia Eesti Slovenia * * * * (Ajanjakso: 1. 7. 1996 - 30. 12. 1997) 2. AKT-maat (Ajanjakso: 1. 1. 1997-31. 12. 1997) 3. VVTO-sopimukset WTO - 1 (Ajanjakso: 1. 1. 1997 31. 12. 1997) WTO - 2 (Ajanjakso: 1. 7. 1996 30. 6. 1997) Määrät tonneina 250 Alennus % tullitaksasta 50% Määrät tonneina Tullimaksu 7. 000 vapautus 18. 920 Lopullinen määrä sovitaan tuotteittain to Taulukko 5 Sianlihatase 15 jäsenvaltion EUtssa (1000 tonnia ruhopainonal: tilanne ia näkymät Sianliha 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 • • V Tuotanto 15953 16325 16570 16684 16775 16871 16998 17136 17276 17417 17539 Kulutus 15137 15527 15770 15908 16034 16165 16317 16455 16594 16735 16857 Tuonti Vienti 22 42 50 65 80 95 110 110 110 110 110 808 870 850 841 821. 801 792 792 792 792 792 Kiilutus/kg/h 40,67 41,67 42,20 42*44- *42,68 42,88 43,41 43,66 43,90 44,15 43,17. - - • Huom: Lainaus julkaisusta-MGAP 2000 working document Long term prospects - Gram, Milk & Meat Products", EU- Komissio, PO VL Tuotanto on ilmoitettu nettotuotantona, joka on yhtä kuin kansallinen bruttotuotanto lisättynä elävien eläinten kaupan nettotuloksella. Nain ollen vienti ja tuonti sisältävät vain lihakauppaa. Sisälmysten kauppaa ei ole otettu huomioon. Luvut viittaavat edellä olevaan taulukkoon TAULUKKO 6: Sikojen määrät jäsenvattiotttatit &S-SS Sikojen kokonaismäärä (tuhansina) JV 1996 +/-% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96 % be dk de dw gr lu ni Pt uk e12 at n se e15 Belgia Tanska Saksa Saksa (Länsi)* Saksa (Itä)** Kreikka Espanja Ranska Irlanti Kalia Luxemburg Alankomaat! Portugali j Yhd. kun. k. ! 7. 225 11. 079 24. 117 20. 958 3. 159 904 18. 572 14. 968 1. 665 8. 090 77 14. 253 2. 344 7. 600 EUR12* 110. 894 +5,07% +1,92% -7,51% -5,17% -20,51% -20,91% +2,11% +4,73% +11,99% -3,09% +7,48% +1,87% -12. 08% -3,41% -0,88% 6. 876 +7,01% 10. 870 +17,11% 26. 075 -15,39% 22. 101 +0,30% 3974 -54,76% 1. 143 +0,00% 18. 188 +14,04% 14. 291 +18,97% 1. 487 8. 348 +19,02% -5. 53% 72 +2,02% 6. 426 9. 282 30. 819 22. 035 8. 784 1. 143 15. 949 12. 013 1. 249 8. 837 70 13. 991 +1,47% 13. 788 2. 666 7. 868 +0,08% +6,61% 2. 664 7. 380 111. 875 +2,06% 109. 620 itävalta Suomii Ruotsi : 3. 663 1. 413 2. 323 EUR15 118. 293 -4,11% +8,76% +2,02% -0,82% 3. 820 +3,58% 7300 2277 +0,74% +0,57% 3. 688 1. 290 2. 264 119. 272 +10,36% 108. 078 •12,43% +19,36% -21,75% -4. 89% -64,04% -20,91% +16,45% •24,60% +33,30% -8,45% +9,66% +3. 37% -12,01% +2,98% +1,16% -0,68% +9,56% •2,61% •9,45% (Joulukuun tutkimus) £ Sikojen prosentuaalinen määrä EU:n sioista 1996(UE-15) 1996(UE-12) 1990 •/-•90T96(UE-12) 1993 6,15% 6,52% 9. 99% 9,72% 5,86% 8,47% 21,75% 23,31% 28,11% 18,90% 19,75% 20,10% 2,85% 0,82% 3,55% 1,02% 8,01% 1,04% 16,75% 16,26% 14,55% 13,50% 1,50% 7,30% 0,07% 12,85% 2,11% 6,85% 12,77% 10,96% 1,33% 7,46% 0,06% 1,14% 8,06% 0,06% 12,51% 12,58% 2,30% 7,03% 2,43% 6,73% 100,00% 100,00% 100,00% 6,11% 9,37% 20,39% 17,72% 2,67% 0,76% 15,70% 12,65% 1,41% 6,84% 0,07% 12,05% 1,98% 6,42% 3,30% 1,27% 2,09% 100,00% +0,65% +1,52% -6,37% -1,20% -5,16% -0,23% +2£0% +2,54% •0,36% -0,77% +0,01% +0,27% -0,32% +0,12% JV Belgia Tanska Saksa Saksa (Länsi)*} Saksa (Itä)* Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg] Alankomaat Portugalit Yhd. kun. k. EUR12I Ravatta Suomii Ruotsil EUR15I * Lähde: Stat. Jahrbuch Qber Ernährung, Landwirtschatt und Forsten, Landwirtschaftsverlag MQnster-Hfltrup, eri numerot Vuoden 1996 luvut: alustavia, lähde: BML, Stat. Monatsberteht 1/97 Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa ___ - _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta ) TAULUKKO 7: Jäsenvaltioiden ylî 50 kg painavien lihotussifcö|e1n k#oôaîsmâafa l. ,W,w. vJ. w É §i Yli 50 kg painavien lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) JV 1996 +/-% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96% be dk de dw es fr ir it lu ni Pt uk e12 at fi se e15 A3 Belgia Tanska Saksa Saksa (Länsi**) Saksa (Itä)* Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhd. kun. k. 2. 695 3. 013 9. 148 8. 071 1. 076 +5,24% •1,31% -5,59% -2,90% -21,92% 288 -14,79% 7. 563 5. 689 +3,78% +3,30% 525 +15,68% 4. 350 26 4. 965 698 2. 701 -2,43% +15,03% +7,35% -15,50% +2,27% +0,67% 2. 561 +14,05% 2. 974 +19,63% 9. 690 8. 312 1378 338 -17,36% +0,78% -60,38% +7,30% 7. 287 +17. 78% 5. 508 +21,99% 454 +18,48% 4. 459 23 4. 625 826 2. 641 -7. 47% +0,40% -0,62% -1,55% +8,91% 2. 245 2. 486 11. 726 8. 248 3. 478 315 6. 187 4. 515 383 4. 818 23 4. 654 839 2. 425 41. 385 +11,44% 37. 138 +20,03% +21,20% -21,99% -2,15% -69,06% -8,57% +22,24% +26,01% +37,06% -9,72% +15,49% +6,68% -16,81% +11,38% +12,18% EUR12 41. 662 Itävalta Suomi Ruotsi EUR1S 1. 262 -6,86% 1. 355 499: 699 44. 1221 Yli 50 kg:n lihotussikojen prosentuaalinen kokonaismäärä EU:n Hhotussiois 1990 •/- •90T96 (EU-12) JV 1993 1996(EU-12) 1996(EU-15) 6,47% 7,23% 21,96% 19,37% 2,58% 0,69% 18,15% 13,66% 0,06% 11,92% 1,68% 6,48% 100,00% 6,19% 7,19% 6,05% 6,69% 23,41% 31,57% 20,08% 22,21% 3,33% 0,82% 17,61% 13,31% 0,06% 11,18% 2,00% 6,38% 9,37% 0,85% 16,66% 12,16% 1,03% 12,97% 0,06% 12,53% 2,26% 6,53% 100,00% 100,00% 1,26% 1,10% 10,44% 10,77% 6,11% 6,83% 20,73% 18,29% 2,44% 0,65% 17,14% 12,89% 1,19% 9,86% 0,06% 11,25% 1,58% 6,12% 3,03% 1,20% 1,68% 100,00% •0,42% •0,54% -9,62% -2,84% -6,78% -0,16% +1,49% •1,50% +0,23% -2,53% +0,00% -0,61% -0,58% -0,05% Belgia Tanska Saksa Saksa (Länsi)* Saksa (Itä)** Kreikka Espanja Ranska Martti Malia Luxemburg Alankomaat Portugali YMJamk. EUR12 Itävalta Suomi Ruotsi EUR15 (Joulukuun tutkimus) •Lähde: Stat. Jahrbuch uber Emährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Mûnster-Hiltrup, eri numerot. Vuoden 1996 luvut alustavia, lähde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa _— EUROSTAT: New Cronos/zpal (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) TAULUKKO 8: Jäsenvaltioiden emakoiden määrä (tuhansia) Emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) 1993 1996 +/-% JV +/-% 1990 +/-1990/96 % be dk de dw gr es fr n it lu ni E L_ uk e12 at fi se e15 Belgia Tanska Saksa Saksa (Länsi**) Saksa (Itä)* Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhd. kun. k. EUR12 Itävalta Suomi Ruotsi EUR15 748 +0. 84% 742 +1,42% 1. 221 2. 543 2. 141 402 135 2. 063 1. 453 182 685 1. 483 330 875 11. 727 +5,08% -9,45% -6,95% -20,71% -17,18% -2,18% +6,00% +8,16% -2,55% -6,53% +0,54% -9,84% -2,02% -2,03% 1. 162 +11,62% 2. 808 -12,10% 2. 301 -3,80% 507 163 -36,86% +1. 88% 2. 109 +12,75% 1. 371 +16,85% 169 +13. 31% 703 10 1. 475 366 893 -3,17% -0. 50% +1,37% +3,39% +4,32% 11. 970 +9,65% 731 1. 041 3. 195 2. 392 803 160 1. 870 1. 173 149 726 10 1. 455 354 856 10. 917 +2,27% +17,29% -20,41% -10,49% -49,94% -15,63% +10,29% +23,86% +22,55% -5,63% -7,00% +1,92% -6,78% +2,22% +7,42% 385 +1,05% 381 +7. 08% 356 +8,21% 1811 262 12. 556 -3,86% 273 +9,17% 250 +4,96% (Joulukuun tutkimus) 5,96% 9,72% 20,25% 17,05% 3,20% 1,08% 16,43% 11,57% 1,45% 5,46% 0,07% 11,81% 2,63% 6,97% 3,28% 1,55% 2,23% 100,00% Emakoiden prosentuaalinen osuus EU:n emakoista 1993 1996QJE-15) •/-'90/96 (UE-12) 1990 1996(UE-12) 6,38% 10,41% 6,20% 9,71% 6,70% 9,54% 21,68% 18,26% 23,46% 19,22% 29,27% 21,91% 3,43% 1,15% 4,24% 1,36% 7,36% 1,47% 17,59% 17,62% 17,13% 12,39% 11,45% 10,74% 1,55% 5,84% 0,08% 12,65% 2,81% 7,46% 1,41% 5,87% 0,08% 12,32% 3,06% 7,46% 100,00% 1,36% 6,65% 0,09% 13,33% 3,24% 7,84% 100,00% -0,32% •0,88% -7,58% JV Belgia! Tanska Saksa -3,65% Saksa (Lärtsl)*! -3,93% -0,31% +0,46% +1,64% •0,19% -0,81% -0,01% -0,68% -0,43% -0,38% Saksa (Itä)* Kreikka Espanja! Ranska Irlanti! Italia Luxemburg Alankomaat Portugali YhdJtun. k. l EUR12! Itävalta Suomi Ruotsi EUR15 Lähde: Stat. Jahrbuch Qber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwlrtschaftsveriag MOnster-HiRrup, eri numerot Vuoden 1996 luvut alustavia, lähde: BML, Stat. Morjatsberfcht 1/97 " Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa ' EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) TAI JLUKKO 9: Sikojen ke Alueet •konais 1995 määrä i 1994 tuhans 1993 >ina) 1992 1991 1990 1989 +/- ,89('90)/,94 % eur be bel be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg gr gn gr2 gr3 gr4 es e si EUR 12 BELGIQUE-BELGIE REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE DANMARK DEUTSCHLAND gesamt DEUTSCHLAND a ir DEUTSCHLAND n a u* BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIÄ AIGAIOU, KRITI ESPANA. -^i ::•:•. >::•>. ::•:•:. NOROESTE 7*153 0 6. 885 268 10. 709 23. 737 20. 572 3. 165 2. 176 3. 437 2 702 "~ 3 3 877 527 6. 752 5. 633 397 25 563 712 1. 269 660 917 6. 984 0 6. 707 277 10. 864 24. 698 21. 331 3. 367 2. 251 3. 722 2 762 3 3 917 609 6. 901 5. 762 435 27 614 712 1. 309 671 951 — - 18. 125 18. 269 112. 894 6. 876 0 6. 590 286 10. 870 26. 075 22. 101 3. 974 2. 298 3. 807 2 969 3 4 980 791 7. 215 5. 916 466 32 682 817 1. 378 715 1. 144 434 583 24 102 18. 234 687 621 45 22 109. 830 6. 903 0 6. 625 278 10. 345 26. 514 22. 115 4. 400 106. 233 6. 533 0 6. 264 269 9. 767 26. 063 21. 385 4. 679. _. „ 2. 240 3. 834 2 Ï7038 3 4 1. 000 970. _ __ 57903 486 31 754' 882 1. 397 756 1. 099 414 567 24 94 18. 260 1. 028 961 45 23 2. 167 3. 693 27 1. 086 3 5 985 1. 153 6 9 20 "57675 488 34 > 89 932 1. 388 719 974 363 493 24 93 17. 110 1. 029 955 47 27 -100,00% •8*45% +0,00% +9,04% -4,12% +18,22% +11,43% -3,76% -61,56% +1,05% +0,45% -33,33% -62,83% -31,58% -34,69% -11,27% -69,09% -3,78% -3,89% -18,38% -24,58% -58,92% -63,60% -9,79% -48,01% -18,05% 110. 000 6. 426 0 6. 148 278 9,497 30. 819 22. 059 102. 156 6. 440 0 6. 151 289 9. 190 22. 165 22. 165 8. 760 2. 224 3. 716 27 2. 049 4 5 1. 028 l7971 7. 127 5 938 510 36 1. 494 1. 956 1. 445 1. 291 1. 143 419 590 26 2. 227 3. 706 3 4 1. 033 7. 172 "" ~ 57996 "533 35 1. 451 1. 160 433 583, 28 +8,03% 108 16. 002 1. 076 980 66 30 117 16. 911 1. 386 1. 273 60 53 — -— es11 GALICIA es12 ASTURl AS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTREMADURA es5 ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es53 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 MURCIA es63 CEUTA Y MELILLA es7 fr CAN ARI AS FRANCE fr1 fr2 fr3 ILE DE FRANCE BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS 3. 277 2. 758 2. 854 2. 394 2. 443 51 336 87 52 344 100 57 370 110 56 334 93 61 348 112 2. 803 2. 261 2. 317 1. 911 1. 923 _. 57 4. 668 2. 816 735 1. 118 6. 269 5. 237 956 76 3. 230 2. 086 1. 144 0 46 13. 684 12 1. 527 — • -- 14. 523 14. 593 646 601 [ 58 4. 977 2. 941 932 1. 105 6. 033 5. 083 873 77 3. 365 1. 972 1. 393 0 41 12. 903 14 1. 416 624 69 4. 461 2. 810 677 974 5. 546 4. 643 794 108 3. 113 1. 781 1. 332 0 38 12. 384 17 1. 365 613 70 4. 355 2. 547 899 909 5. 380 4. 465 815 100 2. 674 1. 689 985 0 78 4. 562 2. 585 1. 015 962 5. 641 4. 721 824 97 2. 740 1. 671 1. 069 0 53 12. 239 61 12. 366 18 18 1. 329 1. 341 639 646 +18,01% +0,02% EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) Lfl 9. 862 749 1. 498 8. 023 750 749 0 1 306 9. 148 1. 252 679 160 1. 487 8. 348 768 766 1 1 305 8. 391 1. 290 700 165 1. 423 8. 244 752 750 0 2 294 7. 983 1. 261 686 165 1. 346 8. 549 741 738 1 3 302 7. 775 1. 298 697 183 1. 249 8. 837 745 741 1 3 321 7. 738 1. 389 702 210 995 9,254 755 751 1 4 3. 059 2. 992 2. 909 2. 876 2. 917 2. 970 774 26 560 189 862 24 636 202 851 26 619 206 860 35 643 183 888 39 676 173 1. 675 1. 797 1. 782 1. 970 2. 088 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 ie it it1 EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITALIA 1,542 8. 061 NORD OVEST it11 PIEMONTE it12 VALLE D'AOSTA it13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIAGIULIA it4 it5 EMILIA-ROMAGNA CENTRO (I) it51 TOSCANA it52 UMBRIA it53 MARCHE it6 it7 LAZIO ABRUZZO-MOLISE ----- it71 ABRUZZO it72 MÖLISE it8 it9 CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 CALABRIA ita itb lu ni n il nl2 nl3 nl4 Pt Pt1 SICILIA SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) 68 14. 397 564 4. 845 778 8. 211 2. 402 709 234 269 207 175 158 109 49 156 224 31 80 113 92 829 269 321 238 160 184 127 57 162 240 33 77 130 98 252 76 14. 565 565 4. 909 809 8. 282 2. 416 2. 359 196 536 257 72 14. 964 585 5. 128 879 8. 373 2. 664 2. 606 227 581 827 280 306 241 179 189 130 59 167 231 35 78 118 99 258 66 14. 161 558 4. 888 825 2. 546 2. 488 227 618 L I ?? 391 74 40 18 7. 704 190 1. 769 614 1 449 755 886 444 395 109 498 597 944 363 341 240 177 161 95 _ _ 65 170 284 38 98 147 107 260 64 13. 217 558 4. 570 791 7. 298 2. 554 2. 494 211 597 1. 202 398 86 40 20 7. 519 183 1. 651 607 f 396 852 839 429 364 92 506 601 pt13 LISBOA E VALE DO TEJO 1. 156 1. 279 pt14 ALENTEJO pt15 ALGARVE Pt2 pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk~5~ uk6 uk7 uk8 uk9 uka ukb 1 ACORES MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND 7 3 51 179 1. 875 548 1. 507 681 786 365 238 89 548 534 396 75 40 17 7. 879 181 1. 799 653 1. 422 802 978 515 285 96 579 569 445 74 40 18 7. 869 210 1. 945 623 T 5 34 736 880 403 309 94 "537 597 " EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) ^ +27,44% +6,67% +50,598% -13,301% -0,675% -0,253% -57,143% -80,000% +3,014% -12,465% -32,813% -16,877% +9,270% -25,260% -34,870% -45,239% -30,730% -24,618% -11,990% -5,436% +12,243% -29,915% -27,665% -33,154% -35,892% -36,479% -29,757% -23,161% -10,036% +8,085% +6,088% +2,988% +1. 876% -2,130% +9,909% •6,465% -6,240% -11,312% -2,190% -6,999% -1,737% -25,743% +2,564% -39,286% mmm*WB% +5,848% +13,287% +13,368% +17,715% +1,135% +12,543% -25,254% -14,671% -22,581% +34,339% -5,482% 884 38 673 173 2. 241 1. 089 426 388 275 199 167 97 70 216 335 48 126 160 120 280 71 13. 729 549 4T8Î9 826 7. 535 2. 583 2. 516 221 548 997 396 354 247 189 157 95 62 187 290 44 97 149 114 265 70 13. 915 559 4. 818 826 7. 7121 2. 650 2. 585 220 618 1. 295 1. 243 361 91 42 23 7. 379 181 1. 710 607 1. 276 815 880 410 339 106 461 595 403 101 39 28 7 3 83 171 1. 588 576 1 2Q3 793 869 689 334 124 431 602 EUR 15 OESTERREICH OSTOESTERREICH BURGËNLAND" " NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND ITÄ-SUOMI VÄLI-SUOMI POHJOIS-SUOMI SVERIGE*" at at1 at11 at12 at13 at2 at 21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 fi fi11_ fi13 fi14 fi15 se se01 STOCKHOLM se02 ÖSTRA MELLANSVERIGE se03 S M A L A ND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 VÄSTSVERIGE se06 se07 NORRA MELLANSVERIGE MELLERSTA NORRLAND se08 ÖVRE NORRLAND 115. 959 37. 006 1. 218 126 1. 091 1 1. 221 198 1. 023 Î. 270 1. 180 27 44 19 1. 394 844 93 413 44 2. 331 117. 548 3. 729 1. 240 126 1. 113 1 1. 212 195 V. 017 1. 277 1. 181 29 48 19 1. 287 774 108 363 42 2. 329 29 372 225 857 708 80 19 39 3. 820 1. 297 134 1. 161 1 " 1. 226 203 1. 022 1. 297 1. 188 33 57 20 1. 300 771 90 390 48 2. 277 29 339 225 855 697 71 17 43 "" 3. 720 1. 283 132 1. 150 2 1. 179 200 979 1. 257 1. 149 33 56 20 1. 309 791 95 378 45 2. 279 24 326 231 891 678 70 17 41 3. 638 1. 271 134 1. 135 1 1. 145 190 955 1. 222 1. 116 32 55 19 1. 357 838 103 369 46 2. 201 18 302 224 887 642 70 17 41 3. 688 1. 293 140 1. 151 2 1. 161 200 961 1. 233 1. 124 33 58 19 1. 290 790 103~^ 350 47 2. 264 19 318 231 907 666 68 16 39 3,773 1. 348 142 1. 204 2 1. 174 202 973 Ï. 25Ï 1. 132 35 63 21 1. 348 833 104 367 43 2. 264 23 302 233 911 673 64 16 ' 4Ï -1,166% -8,012% -Ï1,193% -7,550% -48,294% +3,237% -3,275% +4,568% +2,078% +4,322% -16,777% -23,911% -8,785% •4,489% -7,059% +3,161% -1,035% -2. 784% +2,858% +25,503% +23. 055% -3,211% -5,846% +5. 142% +23,311% +16,763% -5,485% * Lähde vuosile 1994/95: Stat. Jahrbuch liber Ernährung, Landwirtschaftsverslag Munster-Hiltrup, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup " 1994/95laskettu: Saksa (uudet osavaltiot) = Saksa (yhteensä) - Saksa (vanhat osav. ) •"TRuotsin luvut on laskettu DG. VI/FII. 1 mukaan (koska Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTAT in mä"[aritelmien mukaisiksi). EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) Tau lukko 10: Yli 50kg pai Regions navien 1995 lihotus 1994 isilojer 1993 ikokor 1992 laismä 1991 ärä(tu 1990 hansin 1989 a) +/- '89('90y94 % eur be b el bel be3 dk de d el de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg gr gn 9r2 EUR 12 BELGIQUE-BELGIE REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSS VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE DANMARK DEUTSCHLAND gesamt DEUTSCHLAND ait* DEUTSCHLAND n e u" BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMER NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA gr3 ATTIKI gr4 es NISIÄ AIGAIOU, KRITI ESPANA es1 NOROESTE es11 GALICIA es12 ASTURl AS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTREMADURA es5 ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es53 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 MURCIA es63 CEUTA Y MELILLA es7 fr CAN ARI AS FRANCE fr1 fr2 fr3 fr4 fr5 ILE DE FRANCE BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST 2. 744 2. 695 - 2. 593 103 3. 046 9. 498 8. 311 1. 187 624 1. 336 1 252 0 " 1 364 215 2. 933 2. 358 165 11 210 277 518 233 282 2. 646 98 2. 937 9. 144 8. 049 1. 095 614 1. 246 1 226 0 1 357 182 2. 837 2. 327 149 îo 184 283 508 219 282 __ 40. 957 2. 561 0 2. 458 103 2. 974 9. 690 8. 312 1. 379 631 1. 321 1 324 1 i_. „ 386 267 2. 928 _ - 3 3^ 175 12 2 4Ï 313 523 234 338 131 178 4 39. 734 2. 507 0 2. 409 98 2. 845 9. 821 8. 301 1. 520 629 1. 363 1 349 """ i i ~ 388 324 2. 869 2. 323 177 12 258| 3291 538 259 323 117 181 3 38. 361 2. 317 0 2. 229 89 2. 615 9. 534 7. 852 1. 681 600 1. 284 19 369 1 2 383 384 2. 667 2. 186 182 Ï3 289 377 515 262 284 112 142 4 39. 782 2. 245 0 2. 140 106 2. 425 11. 726 8. 264 3. 462 635 1. 324 19 801 1 2 397 f 76 2. 806 2. 332 189 13 575 783 548 527 315 12Q 173 5 36. 315 2. 285 0 2. 192 93 2. 322 8. 165 8. 165 621 1. 273 2 1 2 "395 ~2. 8ÖT , 2. 305 204 14 549 354 154 172 4 24 7. 296 21 7. 244 24 6,593 17 6. 200 117 6. 330 247 208 31 8 448 409 30 9 419 376 31 12 411 354 43 15 600 538 32 30 1. 366 1. 107 1. 015 857 _767 - - - - -— +17,97% +0,00% +18,30% +10,10% +31,16% +16,32% •1,79% -65,72% +0,60% +4,97% -43,75% -68,49% -69,23% -37,50% -7. 82% -72,34% +4,72% +2,28% -19,28% -19,26% -63,49% -64,65% -5,59% -55,80% ,—, — 16 89 21 731 27 16 106 28 617 25 1. 701 1. 710 882 315 504 2. 043 1. 754 270 J9 1. 149 801 349 0 831 326 553 2. 095 1. 773 311 11 1. 118 766 352 0 • •— 10 114 24 1. 219 17 1. 967 963 242 762 2. 305 1. 924 370 11 11 93 25 977 19 V983 1. 101 362 521 2. 169 1. 840 319 10 15 121 31 849 25 1. 847 1. 122 241 485 2. 017 1. 683 307 27 1. 385 1. 509 1. 262 987 398 0 896 614 0 5. 380 9 5. 128 9 4. 869 220 8 564 204 133 6 525 206 131 842 420 0 8 4. 642 7 500 184 124 13 4. 654 15 4. 681 +14,92% 8 482 192 133 7 521 202 139 +9,12% 3. 541 3. 282 3. 041 2. 903 2. 869 2. 772 +27,76% EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta). et fr6 fr7 fr8 SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE fr9 ie-1,-:- It-:;?- DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITAUA 486 4. 340 «1 NORD OVEST it11 PIEMONTE it12 VALLE DAOSTA it13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA _ it4 «5 EMILIA-ROMAGNA CENTRO (I) «51 TOSCANA it52 UMBRIA it53 MARCHE it6 it7 LAZIO ABRUZZO-MOLISE it71 ABRUZZO it72 MÖLISE M it9 CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 CALABRIA ita SICILIA itb lu ni n il nl2 nJ3 nl4 pt pt1 SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 ALGARVE pt2 ACORES pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 uk6 uk7 uk8 uk9 uka ukb at at1 MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND EUR 15 OESTERREICH OSTOESTERREICH — • 21 4. 992 146 1. 400 243 2. 221 2. 586 73 691 188 522 204 300 138 80 30 162 199 342 469 4. 316 415 749 0 1 540 319 79 454 4. 459 404 402 1 1 547 332 81 424 4. 410 403 401 0 1 533 315 76 411 4. 577 387 385 1 2 553 328 90 383 4. 818 369 366 1 2 595 327 118 326 4. 809 351 348 1 3 1. 647 1. 567 1. 518 1. 488 1. 544 1. 542 412 18 305 89 908 397 128 154 115 138 102 64 37 94 136 15 51 70 34 34 23 4. 096 146 1 4 36 244 2. 271 745 727 62 150 369 122 24 13 5 2. 665 64 590 220 482 262 267 255 104 26 182 215 453 14 353 86 976 499 150 213 137 114 112 72 41 105 152 15 57 80 35 43 23 4. 189 151 1. 484 269 2. 284 824 805 74 176 391 142 22 13 6 2. 642 70 759 200 474 202 266 132 112 27 168 231 ! " 483 17 362 104 947 470 144 186 140 133 125 82 43 116 132 16 56 59 35 49 20 4. 001 146 1. 438 247 2. 170 795 776 75 172 395 113 21 13 6 2. 594 59 584 230 530 211 285 125 159 31 168 213{ 491 26 375 90 520 2B 409 83 502 24 394 84 1. 053 1. 135 1. 126 552 177 231 144 109 113 66 47 135 167 151 74 78 36 46 20 3. 986 141 1. 395 249 2. 201 805 782 83 152 415 112 20 14 9 2. 558 56 517 226 512 258 267 152 144 27 164 235 601 221 239 141 121 120 69 52 147 173 23 78 73 48 42 23 3. 883 138 1. 373 238 2. 134 825 801 100 170 417 88 26 14 10 2. 425 54 545 215 409 248 272 137 127 34 Ï 55 229 566 198 225 143 138 128 76 51 158 210 26 86 98 43 44 22 3. 857 140 1. 372 242 2. 103 7 84 754 66 145 410 106 27 16 14 2. 445 56 496 183 400 224 163 307 120 33 136 226 +4. 55% +43,60% -10,26% +18,20% +19,06% -66,67% -76,92% +6,76% -17,95% -26,67% -22. 60% +6,45% -19,43% -29,80% -35,33% -31,31% -19,76% -0,43% -20,24% -15,62% -27,10% -40,53% -35,31% -44,23% -40,30% -28,59% -21,36% -22,50% +3,65% +6,20% +4,00% +4,66% +0,99% +7,94% " : ^ : V. - m 4 , 9 7 %- -3,58% -6,06% +3,45% -10,00% +15,09% -11,11% -18,75% -64,29% +9,00% +14,29% +18,95% +20,22% +20,50% +16,96% +63,80% -16,94% -13,33% -21721% +33. 82% -4,87% 1. 312 411 1. 323 419 1. 355J 439 | 1 | | | EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) Ci at11 at 12 at13 at2 at2Î~ at22 at3 at31 at32 at33 at34 fi f i ll fi13 fi14 fi15 * * *• se01 BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA. E-SUOMI, AALAND ITÄ-SUOMI VÄLI-SUOMI POHJOIS-SUOMI ssreoGemmmmmmmmm STOCKHOLM se02 ÖSTRA MELLANSVERIGE se03 SMALAND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 VÄSTSVERIGE se06 NORRA MELLANSVERIGE 46 365 _ 464 79 385 437 403 12 15 7 508 303 35 153 17 46 373 458 76 382 446 410 14 15 7 461 648 10 102 55 250 190 23 se07 MELLERSTA NORRLAND ÖVRE NORRLAND " 5 14 —. - 50 389 463 80 383 453 410 16 20 7 mms9i 11 •::;:M;S42 10 mmmt 7 80 54 236 174 20 4 89 61 258 186 22 4 80 56 269 175 22 4 648 9 90 60 267 183 22 4 W$M$k 9 mmmmmjm 83 57 262 171 19 4 13 +8,75% +22,47% -3,43% -4,53% +11,43% +22,52% +29. 65% +7. 55% se08 * Lähde vuosile 1994/95: Stat. Jahrbuch iiber Ernährung, Landwirtschaftsverslag Munster-Hiltrup, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltr ** 1994/95laskettu: Saksa (uudet osavaltiot) = Saksa (yhteensä) - Saksa (vanhat osav. ) '"Ruotsin luvut on laskettu DG. VI/FII. 1 mukaan (koska Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTAT in mä [aritelmien mukaisiksi). 13 12 12 12 EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) < l ::^ U:& l i f £ $^ Alueet 1995 f 1994 EUR 12 mmmmemmMmmffl REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION VVALLONNE mmmmmmmmmmmm DEIJTSCHLANCJ Q6$an«sSK !; DBUTscHumi^mmMmm^m: i ^ ^ c H i i f i ^ i i ^ i i i i i ii i BADEN-VVUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-VVESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESVVIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLAOA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIÄ AIGAIOU, KRITI ESPANA NOROESTE GALICIA ASTURIAS CANTABRIA NORESTE PAIS VASCO NAVARRA RIOJA ARAGON MADRID CENTRO (E) CASTILLA-LEON CASTILLA-LA MANCHA EXTREMADURA ESTE CATALUNA COMUNIDAD VALENCIANA BALEARES SUR ANDALUCIA MURCIA CEUTA Y MELILLA CANARIAS FRANCE ILE DE FRANCE BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST &eii:i oe1 te2 Qe3 mm am WM del de2 de3 de4 deS de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg Qf gri gr2 gr3 gr4 Hi;; es1 es11 es12 es13 es2 es21 es22 es23 es24 es3 es4 es41 es42 es43 es5 es51 es52 es53 es6 es61 es62 es63 es7 fr fr1 fr2 fr3 fr4 fr5 l i i i a* % 0 700 32 i m & Np 0 705 30 i mm&% i l i i i f cl i I iiii P Ä W$ i 307 415 0 101 0 0 88 68 632 518 42 3 73 79 118 85 mmm i ppf«* mmm i wmm t 315 440 0 104 0 0 92 72 645 529 46 3 75 81 125 86 • i 1. 435 76 963 0 726 36 1992 12. 085 i i i i B! I 1993 12. 071 i | i «t 0 707 35 i i « *s S-iJlSilSS •§ wmm$ i l i & B I! wmmi ^mtiiim % I Hi i: Wm&m 321 323 462 450 0 0 149 138 1. 1 1 1 105 99 133 100 718 687 599 557 57 51 4 4 91 82 111 92 140 130 99 95 150 103 56 59 72 82 6 7 14 16 2,10* 2,117 114 82 109 77 3 3 2 2 342 429 13 14 60 53 18 17 250 345 9 9 712 674 458 440 119 102 136 132 560 570 446 450 95 101 19 19 363 345 208 207 155 138 0 0 8 8 1. 310 1. 347 1 1 152 163 79 70 29 27 844 891 WmSm 1 0 695 37 1990 11. 774 IIHI&JH! 1991 11. 624 M i l $ ii 0 694 36 Mi f i l i al t i t a i ii i pill K$i9l$ I Wm$$* I 309 443 0 197 1 1 106 178 715 610 59 4 138 170 144 121 i. ^V%1$&- 64 75 6 15 *jm 310 442 0 144 1 1 104 152 700 579 56 4 94 105 138 90 -:• 1*7: 54 66 4 12 •->*m. It /-'89C90V94% 1989 10. 956 6] 677 401 Pi» Mmm^&M liiilit 309 441 0 lliil!i*2£*$fc •0. 0% +3,4% -19,5% :illlilli!lSP! S l l i i i i l t | lX liyiyillliiij^1 ! i l l l i £ * S ## +1,8% -0,2% +0,0% -47,4% -33,3% -33,3% -14,7% -59,5% -11,6% -13,9% -24,2% -31,0% -45,9% -52,8% -12,7% -28,6% •!§&* * vslllilllll E % s J* yw** wft'^4. 1 1 108 730 615 60 4 144 - * *& 62 77 5 23 ^ »$B3? 138 129 5 4 282 14 56 21 191 10 621 391 139 91 545 424 100 21 334 165 169 0 9 1*219 2 140 83 29 754 109 104 3 2 329 13 59 18 239 9 619 404 103 112 516 404 89 23 330 192 138 0 7 1. 241 1 146 79 28 785 v 117 111 3 3 282 14 55 19 195 8 622 402 136 84 545 432 91 22 296 171 125 0 8 1. 207 1 138 82 29 757 +17J% -7,5% +27,6% EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) <3T s LAZIO LOMBARDIA fr6 SUD-OUEST fr7 CENTRE-EST fr8 MEDITERRANEE fr9 DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER mm i R e t f t N i J i i ^ ^ i i ^ i ^ ^^ 1 mm i A l l i l i l i S » » ! i^ P »1 NORD OVEST it11 PIEMONTE it12 VALLED'AOSTA It13 LIGURIA it2 it3 NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA K4 EMILIA-ROMAGNA itS CENTRO (1) it51 TOSCANA tt52 UMBRIA it53 MARCHE it6 it7 ABRUZZO-MOLISE it71 ABRUZZO it72 MOLISE it8 CAMPANIA it9 SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 CALABRIA ita SICILIA Itb SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE] lu im$ N E D E R l ^ D l l l l i i l s I l i i i p; nil NOORD-NEDERLAND nl2 OOST-NEDERLAND nl3 WEST-NEDERLAND nl4 ZUID-NEDERLAND pt v PORTUGAL pt1 CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 ALGARVE pt2 ACORES pt3 MADEIRA Uk UNITED KINGDOM uk1 NORTH uk2 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE uk3 EAST MIDLANDS Uk4 EASTANGLIA uk5 SOUTH EAST (UK) Uk6 SOUTH WEST (UK) uk7 WEST MIDLANDS uk8 NORTH WEST (UK) uk9 WALES uka SCOTLAND ukb NORTHERN IRELAND 3$$8H$ $ i § ^ i§ WMM$i Wffl&% 1111$$ I 58 122 57 ie 129 60 17 f28 57 17 127 56 17 137 56 18 +3,3% l i i iM mii il 57 57 0 0 247 64 1 44 20 '" 122 * 54 20 18 15 8 12 9 3 13 15 3 5 7 10 77 | g : i p p || \ WMm i 63 487 77 888 $30 323 24 91 135 62 11 5 2 868 21 208 70 146 95 116 45 28 13 66 60 • 64 482 71 886 838 20 201 69 152 94 97 42 28 12 64 61 59 59 0 0 248 72 1 47 24 126 54 21 17 16 9 13 10 3 12 15 3 3 8 12 83 57 57 0 0 245 67 1 43 23 133 55 22 17 16 7 11 9 2 9 17 4 4 9 13 78 i i i l i i ö: X M HH 68 508 85 908 363 356 28 94 154 70 10 5 2 893 22 203 74 166 99 106 52 31 12 64 63 67 506 84 888 364 347 28 107 137 63 12 5 2 888 21 207 65 155 97 106 56 50 15 55 64 W§$Q ff WmWim 60 60 0 0 232 70 1 47. 22 154 68 29 22 17 12 8 5 3 8 22 5 4 13 14 63 H i ! I &! w®mi 66 497 83 860 350 343 28 105 138 60 12 5 2 869 21 206 64 151 100 108 47 34 13 64 62 M i Hi 67 67 0 0 228 62 2 42 18 149 68 34 18 17 12 7 5 2 5 27 6 4 17 14 87 i i i i l f t! mm. § i^wSSSii 64 64 0. o 225 65 2 46 16 181 75 38 17 20 13 8 4 4 11 13 5 2 6 14 91 f i i i i iy IIIISTOSH i i i i i i M $C iiil&iiij^ -11,0% -10,7% -66,7% +9,6% -0,2% -63,2% -5,6% +22,7% -32,5% -29,0% -47,0% +9,0% -26,1% -37,8% +42,0% +102,3% -29,7% +10,5% +19,8% -43,5% +140,9% +24,1% -25,9% -15,6% |§&i^%^§^^&4i£ 67 494 86 851 354 346 18 100 152 65 11 6 2 655 21 201 67 139 108 110 49 33 14 53 61 65 490 84 827 Mi 341 28 85 144 70 14 4 2 838 20 190 67 124 103 107 56 34 16 56 66 -1,9% -0,6% -9,3% +7,4% 'AM -5,3% -14,3% +7,1% -6,3% -11,4% -21,4% +25,0% +0,0%. +3,6% +5,0% +9,5% +4,5% +17,7% -7,8% +8,4% -19,6% -17,6% -18,8% +17,9% -9,1%. i Ä i iS ;| 1111^62:' mmmmt :. ::: ;t-S4B * E UR 15 at OESTERREICH at1 OSTOESTERREICH at11 BURGENLAND 388 132 12 381 132 12 3B1 134 12 348 360 130 12. EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) at13 WIEN lt2 SUEDOESTERREICH at21 KAERNTEN nrr> RTFIFRMARK at3 WF«>TOP<iTPRRPiru afW QAI 7DI IDA af*a TIROI at34 VORARLBERG ftsss SI^fflH^Pflei^jg^^ ii i_ UUOIIWW, c-oUUMI, AALAND 113 ill 4 VAELI-SUOMI i15 POHJOIS-SUOMI ITAE-SUOMI 1ZU 14U 1ZZ 118 114 19 95 134 125 2 5 2 ä H S Hi 113 19 94 134 124 2 6 2 i i i i Ä it 104 17 87 126 117 2 6 2 WM&m& '• M Ht 1 •HI WmWmWMM 119 19 100 138 129 2 5 z 109 1Z 53 $ i Hi 0 "*>. ^. ? K ^s Mt s iiiiJWJi 1 1111347:; PM$I seOI STOCKHOLM se02 OSTRA MELLANSVERIGE w»m ^MAI AKin MPn AADWA se04 SYDSVERIGE 5e05 VASTSVERIGE »ef)fi NIORRA MPI 1 AhlQV/PPirsc 2 39 24 87 75 8 2 5e08 OVRE NOR R LAND 4 1 4 H HA WIISVWAIIA 1(Vk>l/QC< c * ~» «. ,-*. u„ „ ^ „v , ^ , , ^. «uin, ^«inuuwi uuei ciiidmuiiy, Lanavvtriscnart und horsten, Landvvtrtschattsverlag MOnster-Hlltrup • 1994/95 laskettu: Saksa(uudet)« Saksa(yhteensä) - Saksa (vanhat) "Ruotsin luvut on laskettu DGVI/FII. 1:n mukaan (Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTATIn määritelmien mukaisiksi) 1 36 28 93 74 7 2 5 1 39 29 94 77 7 2 5 1 36 28 95 76 7 2 5 36 29 99 81 7 2 5 li»i 3 43 29 98 84 8 2 5 nna» 2 l - U - u. _ i_ «. mmmwmmm +57,5% +9,5% -15,6% -12,4% -7,7% +12,1% -2,2% -21. 8% J K UÖ i A i: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) TAULUKKO 12: EU:n sikatilojen rakenne Belgia Kokoluokka 1SÔ7 ^ ^ Tilojen mäara Koko took- Eläinten KokôîUok-. 8&1ttl£A ka%îna tttäKrS ka%3ia * W? 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1-9lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä 5. 927 5. 524 3. 416 3. 797 3. 574 3. 228 1. 047 22,36% 20,84% 12,88% 14,32% 13,48% 12,18% 20. 150 145. 015 244. 661 540. 173 1. 015. 194 1. 991. 286 3,95% 1. 904. 991 0,34% 2,47% 4,17% 9,22% 17,32% 33,97% 32,50% 26. 513 100,00% 5. 861. 470 100,00% 4. 323 2. 407 1. 541 1. 845 1. 597 990 279 33,30% 18,54% 11,87% 14,21% 12,30% 7,63% 2,15% 13. 707 59. 267 108. 513 257. 560 438. 058 569. 358 522. 838 0,70% 3,01% 5,51% 13,08% 22,24% 28,91% 26,55% 12. 982 100,00% 1. 969. 301 100,00% 5. 343 7. 889 3. 199 1. 541 29,73% 43,90% 17,80% 8,57% 17. 972 100,00% 23. 199 195. 555 222. 125 243. 077 683. 956 3,39% 28,59% 32,48% 35,54% 100,00% 3 26 72 142 284 617 1819 221 3 25 70 140 274 575 1874 152 4 25 69 158 38 1. 211 1. 340 1. 042 1. 697 2. 087 3. 369 2. 296 9,29% 10,27% 7,99% 13,01% 16,00% 25,83% 4. 191 35. 687 76. 425 249. 890 604. 710 2. 251. 030 17,60% 4. 046. 550 13. 042 100,00% 7. 268. 483 1. 075 852 685 1. 287 1. 947 1. 936 419 8. 201 1. 254 2:700 2334 2. 847 9. 035 13,11% 10,39% 8,35% 15,69% 23,74% 23,61% 5,11% 3. 500 21. 521 49. 375 188. 778 559. 536 1. 171. 170 688324 100,00% 2. 682104 13,88% 29,88% 24,73% 31,51% 100,00% 5. 608 73,. 132 163. 385 500. 681 742806 0,06% 0,49% 1,05% 3,44% 8,32% 30,97% 5567% 100,00% 0,13% 0,80% 1. 84% 7. 04% 20,86% 43,67% 25,66% 100,00% 0,75% 9,85% 22,00% 67,40% 100,00% 3 27 73 147 290 668 1762 557 3 25 72 147 287 605 1643 327 4 27 73 176 82 +1,80% •1,45% +240% +3,51% • 2 0 1% +8,31% -3,14% +15209% •268% •259% •2,36% +5,07% +4,77% +5,19% -1235% +115,59% +3,00% +927% +5,33% +11,49% +116,03% EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Tanska Kokoluokka Titojen määrä Koko luok ka %:na Kokoluok öSörtä?^ ka Yotna "v nt&at* Kokoluok k a a n* ' % * K. 0** I Ä \^ ka%»ri£ v* EiälmlatS f«87 , eläinten jtoäärä 16. 306 260. 387 436. 031 832. 675 1. 566. 045 3. 383. 903 9,07% 25,75% 16,14% 15,50% 14,48% 14,53% 3. 417 9. 707 6. 084 5. 843 5. 458 5. 475 1. 706 4,53% 2. 771. 071 37. 690 100,00% 9. 266. 418 5. 548 9. 824 4. 337 3. 636 2. 420 813 62 20,83% 36,88% 16,28% 13,65% 9,08% 3. 05% 0,23% 23. 353 237. 873 300. 022 501. 940 648. 589 442. 869 85. 074 0,18% 2,81% 4,71% 8,99% 16,90% 36,52% 29,90% 100,00% 1,04% 10,62% 13,40% 22,41% 28,96% 19,77% 3,80% 26. 640 100,00% 2. 239. 720 100,00% 10. 973 9. 059 3. 346 3. 034 26. 412 41,55% 34,30% 12,67% 11,49% 44. 916 212. 006 238. 773 550. 658 100,00% 1. 046. 353 4,29% 20,26% 22,82% 52,63% 100,00% 5 27 72 143 287 618 1624 246 4 24 69 138 268 545 1372 84 4 23 71 181 40 1. 523 4. 016 2393 2750 2927 4. 398 3. 410 7,11% 18,75% 11,17% 12;84% 13,67% 20,54% 15,92% n 6. 777 105. 810 170. 070 394. 860 842320 2851. 651 6. 712424 21. 417 100,00% 11. 083. 912 2. 283 4. 537 2324 2569 2775 1. 851 332 13,69% 2731% 13,94% 15,41% 16,65% 11,10% 1,99% 10. 164 110. 191 162925 362888 765. 724 j— : 1. 081. 387 490. 696 0,06% 0,95% 1,53% 3,56% 7,60% 25,73% 60,56% 100£0% 0,34% 3,69% 5,46% 1216% 25,66% 3634% 16,44% 16. 671 100,00% 2983. 975 100,00% 4. 496 3. 267 1. 850 4. 008 13. 621 33,01% 23,99% 13,58% 29,43% 17351 78. 070 134. 654 944. 942 1,47% 6,64% 11,46% 80,43% 100,00% 1. 174. 917 100,00% 4 26 71 144 288 648 1968 518 4 24 70 141 276 584 1478 179 4 24 73 236 86 "mlS/tSäV -6,75% -1,78% -0,84% +0,76% +0,30% +4,91% +21,19% +110,50% •5,77% +0,30% •1,34% • 2 3 2% +296% +735% +7,71% +112,90% -6,26% +2,11% +200% +29,90% +117,73% 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1-9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä # 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Saksa 1987-1991" Kokoluokka Titojen määrä Kokoluok k a na f9tit Eläfnteh määrä Kokoluok ^ wain:,, ka %!tia " * V^«a>\ 4 187. 058 105. 383 37. 987 28. 226 19. 668 13. 094 948 47,67% 669. 702 26,86% 2. 515. 918 9,68% 7,19% 5,01% 3,34% 0,24% 2682893 3. 963. 612 5. 545. 863 7. 718. 453 1. 373. 305 2,74% 10,28% 10,96% 16,20% 22,66% 31,54% 5,61% 392. 364 100,00% 24. 469. 746 100,00% 192. 067 61. 432 14. 451 10. 871 8. 212 3. 071 163 66,17% 21. 16% 4. 98% 3,75% 2,83% 1,06% 0,06% 636. 586 1. 294. 444 999. 672 1. 520. 857 2. 261. 308 1. 660. 512 258. 238 7,38% 15,00% 11,58% 17,62% 26,20% 19,24% 2,99% 290. 267. 100,00% 8. 631. 617 100,00% 77. 565 57. 526 12. 594 2. 888 51,51% 285. 048 38,20% 1. 301. 244 8,36% 1,92% 857. 571 407. 333 10,00% 45,64% 30,08% 14,29% 150. 573 100,00% 2. 851. 196 100,00% Kofco::lùôkiS;; ka -fen* ""N 48,12% 480. 904 23,89% 1. 642590 9. 15% 7,55% 1. 867. 051 3. 066. 631 6,02% 4. 938. 301 4,83% 0,43% 8. 285370 1. 707. 963 2,19% 7,47% 8,49% 13,95% 22,46% 37,68% 7,77% 138. 488 68. 752 26. 345 21. 731 17. 337 13. 900 1. 233 287. 786 100,00% 21. 988. 710 100,00% 138. 304 44. 377 11. 967 9. 852 8. 639 3. 522 175 63,78% 20,47% 5,52% 4,54% 3,98% 1,62% 0,08% 453. 766 954. 666 831. 131 1. 392383 2. 408. 281 1. 905. 700 266. 011 5,53% 11,63% 10,12% 16,95% 29,33% 23,21% 334% 216. 836 100,00% 8211. 838 100,00% 47. 800 41. 244 11. 558 3. 090 46,10% 39,78% 11,15% 2,98% 178. 634 963. 517 797. 603 450. 419 7,47% 40,31% 33,37% 18,84% 103. 692 100,00% 2390. 173 100,00% lila C*: 3 24 71 141 285 596 1385 76 3 22 69 141 279 L_ 541 1520 38 4 23 69 146 23 -3,01% +0,07% +0,34% +0,49% •1,02% +1,12% -4,38% +2252% -1,01% +210% +0,40% +1,01% +1,24% +0,07% -4,05% +27,35% +1,69% +3,28% +1,34% +3,35% +21,73% 24 71 140 282 589 1449 62 3 21 69 140 275 541 1584 30 4 23 68 141 19 - -. 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä * Länsi-Saksa EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Saksa Kokoluokka 19Ô3. 1993/95 Titojen määrä Kokoluok ka %3ia Eläinten Koko luok Bäteilä/ määrä ka Y. »a ', TtkJjen v mäitä KokOlUOlfr öäktteaj KotteHuofc- Eläimiä/ ' ka%;na ka%:na tHa miä/tfta 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 150. 513 51,24% 501. 662 63. 692 24. 497 20. 633 16. 925 14. 858 2. 646 21. 68% 1. 499. 000 8,34% 1. 736. 778 7. 02% 2. 919. 764 5. 76% 5,06% 0,90% 4. 823. 016 8. 982. 897 6. 023. 346 1,89% 5,66% 6,56% 11,02% 18,21% 33,92% 22. 74% 293. 764 100,00% 26. 486. 463 100. 00% 148. 235 41. 898 11. 437 9. 886 8. 943 4. 294 636 65,79% 18. 59% 5,08% 4,39% 3. 97% 1,91% 0,28% 463. 741 905. 346 797. 054 1. 400. 306 2. 499. 249 2. 385. 870 1. 354355 4. 73% 9,23% 8,13% 14,28% 25,49% 24,33% 13,81% 225. 329 100,00% 9. 805. 821 100,00% *\ 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä 43. 934 37. 621 - 11. 664 4. 830 98. 049 44,81% 38. 37% 11,90% 158. 706 890. 421 809. 849 4,93% 1. 128. 516 5,31% 29,80% 27,11% 37,77% 100,00% 2. 987. 492 100,00% 3 24 71 142 285 605 2276 90 3 22 70 142 279 556 2129 44 4 24 69 234 30 119. 902 50,10% 397. 000 49. 384 19. 619 17. 379 15. 298 14. 913 2. 821 20,64% 1. 174. 000 8,20% 7,26% 6,39% 6,23% 1,18% 1. 397. 000 2463. 000 4. 379. 000 9. 146. 000 5. 718. 000 239. 316 100,00% 24. 674. 000 118. 509 35. 751 10. 238 9. 073 8. 637 4. 664 603 63,21% 19,07% 5,46% 4,84% 4,61% 2,49% 0,32% 378. 000 776. 000 716. 000 1. 283. 000 2436. 000 2621. 000 1277. 000 1,61% 4,76% 5,66% 9,98% 17,75% 37,07% 23,17% 100,00% 3,98% 8,18% 7,55% 13,52% 25,68% 27,63% 13,46% 187. 475 100,00% 9. 487. 000 100,00% 32118 29. 281 10. 559 5. 110 77. 068 41,67% 37,99% 13,70% 6,63% 117. 000 701. 000 738. 000 1. 054. 000 4,48% 26,86% 2838% 40,38% 100,00% 2610. 000 100,00% 3 24 71 142 286 613 2027 103 3 22 70 141 282 562 2118 51 4 24 70 206 34 -0,66% +1,01% +0,44% +0,15% +0,45% +1,44% -10,96% +14,35% +1,96% +0,45% +0,35% -0,17% +0,92% +1,14% -0,54% +16,28% ' +0,84% •1,15% +0,66% -11,72% +11. 15% EUROSTAT: EU. n sikatilojen rakenteet Koko luok ka %3ia Etätmläf m TKöJeft määrä KOkOlUOkr Eiäima/v ka%àj* -" Koko lUökJ-; s," ' ka%tna ; s 83,06% 6,31% 299% 1,99% 1,99% 2,33% 1,33% 1995, Euanier»; ' irtäätS 451. 000 563. 000 602000 » 818. 000 1. 786. 000 4. 714. 000 9. 192000 250. 000 19. 000 9. 000 6. 000 6. 000 7. 000 4. 000 301. 000 100,00% 18. 126. 000 72. 000 72,00% 8. 000 5. 000 4. 000 5. 000 4. 000 2000 8,00% 5,00% 4,00% 5,00% 4,00% 2,00% 196. 000 187. 000 325. 000 469. 000 1. 190. 000 »— 2178. 0QO : 2. 923. 000 100. 000 100,00% 7. 468. 000 36. 000 19. 000 4. 000 5. 000 64. 000 56,25% 29,69% 6,25% 7,81% 123. 000 395. 000 284. 000 788. 000 100,00% 1. 590. 000 100,00% 2,49% 3,11% 3,32% 4. 51% 9,85% 26,01% 50,71% 100,00% 262% 250% 4. 35% 638% 15,93% 29,16% 39,14% 100,00% 7. 74% 24,84% 17,86% 49,56% 2 30 67 136 298 673 2298 60 3 23 65 117 238 545 1462 75 3 21 71 158 25 -31,47% +50,80% -2. 57% -3,85% +4,79% +11,75% +19,43% +26,43% •21,51% +1,07% -7,02% -13,00% -1203% -36,72% -291% +230,99% +29,75% -1,61% •4,32% -27,60% +94. 48% 3,59% 9,74% 5,08% 8,42% 12,39% 28,21% 32,57% 100,00% 8,90% 4,81% 5,21% 9,09% 13,75% 41,71% 16,54% 100,00% 16,10% 27,42% 15,52% 40,96% 100,00% 3 20 69 142 284 603 1924 48 2 23 70 135 271 860 1505 23. 3 21 68 218 13 Espanja Kokoluokka 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1-9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä Tilojen määrä Kokoluok ka %:na 234. 817 85. 414 12. 740 10. 232 7. 516 8. 065 2. 916 64,92% 23,61% 3,52% 2,83% 2,08% 2,23% 0,81% 1987 Eläinten määrä 618. 164 1. 678. 308 874. 676 1. 450. 814 2134. 922 4. 860. 262 5. 610. 699 361. 700 100,00% 17. 227. 845 288. 898 15. 124 5. 417 4. 904 3. 697 3. 526 799 89,62% 4,69% 1,68% 1,52% 1,15% 1,09% 0,25% 647. 222 349. 770 378. 708 660. 929 1. 000. 156 3. 033. 826 1. 202680 322. 365 100,00% 7273. 291 123. 093 26. 125 4. 591 3. 788 78,11% 16,58% 2,91% 2,40% 324. 145 552. 032 312. 459 824. 611 157. 597 100,00% 2. 013347 EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Kokoluok BäfmlaY; k a na fc Ttktfén, N1- ftt&Stä v Kokoluokat * ka%;nà ^eäfeiten, % rnaara - Titojen määrä Koko luok ka %ma 144. 500 15. 100 5. 200 5. 700 6. 600 7. 200 2. 200 77,48% 8,10% 2,79% 3,06% 3,54% 3. 86% 1,18% i - ! G t = • " f 1 318. 900 355. 400 378. 400 828. 600 1. 927. 500 4. 482199 3. 623. 200 186. 500 100,00% 11. 914. 199 153. 600 88,02% 5. 400 2. 700 4. 800 5. 500 2. 200 300 3,09% 1,55% 2,75% 3,15% 1,26% 0,17% 321. 600 118. 100 160. 800 716. 000 1. 527. 700 1. 209. 300 402. 600 2,68% 2,98% 3,18% 6,95% 16,18% 37,62% 30,41% 100,00% 7,22% 2,65% 3,61% 16,07% 34,28% 27,14% 9,03% 174. 500 100,00% 4. 456. 100 100,00% 18. 700 11. 700 5. 800 2. 200 38. 400 48,70% 30,47% 15,10% 5,73% 63. 500 302. 200 394300 381. 900 5,56% 26,47% 34,52% 33,45% 100,00% 1. 141. 800 100,00% 2 24 73 145 292 623 1647 64 2 22 60 149 278 550 1342 26 3 26 68 174 30 64. 395 5. 407 2236 2. 945 3. 927 6. 745 4. 305 71,58% «,01% 2,49% 3,27% 4,37% 7,50% 4,79% 137. 800 134. 500 162. 600 442300 1. 168300 4. 474. 600 8. 010. 500 89. 960 100,00% 14. 530. 500 44. 646 77,95% 1. 959 668 1. 240 3. 306 4. 280 1. 173 3,42% 1. 17% 217% 5,77% 7,47% 205% 57. 272 100,00% 89. 200 38. 100 46. 600 173. 700 924. 400 2. 481. 500 1. 704. 900 5. 458. 4O0 KoKOlliO*-, ; 1 k*%»iafv" 0,95% 0,93% 1,12% 3,04% 8,04% 30,79% 55,13% 100,-00% 1,63% 0. 70% 0,85% 3,18% 16,94% 45,46% 3133% , «äimiä? 2 25 73 150 297 663 1861 162 2 19 70 140 280 580 1453 -3,04% •5,69% -0,07% +3,31% +1,86% +6,56% +1298% •15284% -4,58% -11,07% +17,14% -6,09% +0,67% +5,48% +8,30% 100. 00% 95 +27332% 7. 752 5. 116 4. 415 4. 938 22. 221 34,89% 23,02% 19,87% 2232% 24. 600 146300 323. 600 936300 100,00% 1. 430. 600 1,72% 1032% 2262% 65,44% 100. 00% 3 29 73 190 64 -6,55% •10,64% +7. 84% +932% +116,52% • ' ". • • • '' Ranska Kokoluokka 1-9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa knknnatRmäärä Co 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 19ZT eialnteh Kokoluok Eti&hiat rT«0jeft^ h i * ** ^ * ^ nw8Ed» Elalmla?: Kretkka Kokoluokka 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismaara 1-9lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismaara 1-9emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismaara Tltojen maara KofcOJtfok- ka%:na 48. 529 4. 320 1. 456 518 324 348 185 87,16% 7,76% 2,61% 0,93% 0,58% 0,63% 0,33% wAtitH 85. 293 102. 299 97. 908 72. 337 84. 247 226. 735 469. 142 55. 680 100,00% 1. 137. 961 36. 043 1. 107 226 175 241 88 34 95,07% 2,92% 0,60% 0,46% 0,64% 0,23% 0,09% 53. 692 22. 250 14. 223 23. 309 62. 993 48. 909 87. 478 7,50% 8,99% 8,60% 6,36% 7,40% 19,92% 41^23% 100,00% 17,16% 7,11% 4,55% 7,45% 20,13% 15,63% 27,96% 37. 914 100,00% 312. 854 100,00% ; ! ! J j 11. 276 1. 620 371 320 13. 587 82,99% 11,92% 2,73% 2,36% 30. 388 31. 043 24. 913 75. 316 18,80% 19,20% 15,41% 46,59% 100,00% 161. 660 100,00% 2 24 67 140 260 652 2536 20. 1 20 63 133 261 556 2573. 8 3 19 67 235 12 20. 161 1. 981 368 277 230 218 214 85,98% 8,45% 1,57% 1,18% 0,98% 0,93% 0,91% 23. 449 100,00% 13. 259 91,87% 562 134 192 - 120 112 54 14. 433 • 5. 270 746 244 290 3,89% 0,93% 1,33% 0,83% 0,78% 0,37% 100,00% 80,46% 11,39% 3,73% 4,43% 39. 193 4Z710 25. 749 40. 728 67. 169 136. 941 563. 647 916. 137 20. 127 13. 295 8. 750 25. 148 32. 936 65. 2^5 116. 774 28Z245 12349 17. 292 16. 496 82. 773 4,28% 4,66% 2,81% 4,45% 7,33% 14,95% 61,52% 100)00% Y 7,13% 4,71% 3,10% 8,91% 11,67% 23,11% 41,37% 2 22 70 147 292 628 2634 39 2 24 65 131 274 582 +10,61% -8,95% +4,05% +5,29% •12,31% -3,59% •3,86% •91,16% •1,90% •17,70%. +3,76% ^1,66% +5,01% +4,77% 2162 > -15,95% 100,00% 20 •136,99% 9,58% 13,41% 12,80% 64,21% 2 23 68 285 20 -13,05% +20,96% •0,68% +21,27% +65,41% 6. 550 100,00% 128. 910 100,00% EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet *a%îh* /; 50,00% 23,33% 3,33% 3,33% 3. 33% 3,33% 3. 200 15. 900 7. 700 11. 800 30. 900. 100. 600 13,33% 1. 372300 1. 500 700 100 100 100 100 400 3. 000 100,00% 1. 542300 800 400 100 100 200 200 100 4211% 21,05% 536% 5,26% 10,53% 10,53% 5,26% 1. 900 100,00% 1. 400 100 400 1. 900 73,68% 5,26% 21. 05% 100. 00% 2000 7300 v 10. 000 15. 900 59. 300 , • t— 109. 0^0 282800 486. 200 1. 600 5:700 i •• 168. 500 175. 800 ^;äimÄ SK %$ ^ 5% î \5 S Sv% \^<hla7»fil\^ 0. 21% 1. 03% 0,50% 0,77% 200% 6,52% 88,97% 100,00% 0,41% 1. 48% 206% 337% 1230% 2242% 58,17% 100,00%^ 0,91% 334% - 95,85% 100. 00% 2 23 77 118 309 1006 3431 514 3 18 100 159 297 545 2828 256 -18,87% •0,52% -6,10% -27,61% -13. 69%. +83. 74% -834% +151,64% +4,17% >20,88% +40,85% +37,07% +28,91% •1,68% +24. 42% •83,16% 1 57 -59,18% +128,00% 421 93 •48,50% +131. 53% Irlanti Kokoluokka Tilojen määrä Kokô luok ka %tna 1987 eläinten määrä Kokoluok k a na ECSmlaV; tjfta"-ov 2. 700 1. 200 200 100 100 200 200 57,45% 25,53% 4,26% 2,13% 2,13% 4,26% 4,26% 4. 700 100,00% 1. 500 400 100 100 100 100 100 62,50% 16,67% 4,17% 4,17% 4,17% 4. 17% 4,17% 2. 400 100,00% 2. 000 300 100 300 74,07% 11,11% 3,70% 11,11% 2. 700 100,00% 7. 100 27. 400 16. 400 16. 300 35. 800 109. 500 747. 700 960. 200 3. 600 9. 100 7. 100 11. 600 23. 000 53. 600 227. 300 335. 300 • 5. 600 7. 500 9. 700 85. 100 107. 900 0,74% 2,85% 1. 71% 1,70% 3,73% 11,40% 77,87% 100,00% 1,07% 2,71% 2,12% 3,46% 6,86% 15,99% 67,79% 100,00% 5,19% 6,95% 8,99% 78,87% 100,00% 3 23 82 163 358 548 3739 204 2 23 71 116 230 536 2273 140 3 25 97 284 40 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1-9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä - EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Kalia Kokoluokka 1-9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä fc 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä s. t i f 9 1 • * 444. 041 31. 200 3. 709 1. 550 2. 119 2. 637 1. 798 Kokoluok ka %;na 91,17% 6,41% 0,76% 0,32% 0,44% 0,54% 1987 Eläinten määrä 975. 400 558. 600 266. 500 218. 200 622. 000 1. 692. 500 0,37% 5. 049. 797 487. 054 100,00% 9. 382. 997 434. 846 10. 788 1. 484 1. 235 1. 370 1. 670 914 96,14% 2,39% 0,33% 0,27% 0,30% 0,37% 0,20% 851. 300 186. 800 100. 100 175. 400 368. 800 1. 048. 100 2. 081. 500 452. 307 100. 00% 4. 812. 000 65. 186 90. 71% 133. 190 4. 000 973 1. 700 5,57% 1,35% 2. 37% 71. 859 100,00% 83. 700 67. 400 488. 100 772. 390 Kokoluok ka %^a / omvsf 10,40% 5,95% 2,84% 2,33%. 6,63% 18,04% 53,82% 100,00% 17,69% 3,88% 2,08% 3,65% 7,66% 21,78% 43,26% 100. 00% 17,24% 10,84% 8,73% 63,19% 100,00% 2 18 72 141 294 642 2809 19 2 17 67 142 269 628 2277 11 2 21 69 287 1. 1 0 \ \ "^s , ka%;n»rN 90,41% 639% 0,87% 0,56% 0,62% 0,63% 0,62% 252. 731 17. 597 2422 1. 568 1. 733 1. 773 1. 727 523. 812 346. 555 168. 116 222317 481. 174 1J079. 013 5342190 6,50% 4,30% 209% 276% 5,97% 13,38% 65,01% 279. 551 100,00% 8. 063. 077 100,00% 241. 968 94,37% 8. 420 1. 488 1. 166 1. 151 1. 222 997 338% 0,58% 0,45% 0,45% 0,48% 0,39% 468. 316 147. 172 100. 903 165. 663 311. 139 746. 92£ 2402. 171 256. 412 100,00% 4. 342. 291 28. 567 3. 698 833 1. 339 8295% 10,74% 2,42% 3,89% 34. 437 100,00% 78. 421 71. 769 55394 484. 362 689. 846 10,78% 3,39% 232% 3,82% 7,17% 17,20% 55,32% 100,00% 11,37% 10,40% 8,02% 70,21% 100,00% PJùfëmii \ Bäimtäf,$ 2 20 69 142 278 609 3035 29. 2 17 68 142 270 611 2409 17 3 19 66 362 20 •5,65% •10,00% -3,40% +0,67% •5,41% -5,18% +8,08% +49,72% -1,14% +0,94% +0,53% +0,04% +0,42% ^ 2 6 1% •5,80% +59,18% +34,35% -7,25% -4,17% +25,99% +86,37% EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Luxemburg Kokoluokka 1987 l Titojen määrä Kokoluok ' Eläinten k a na * määrä KokolUok-s' ka%Sw, * SàlmlaY: ^THbjen KoKo-luols-;/ ' " « » ro IH&aJa ^ i m ~o 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä o 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä 771 332 138 90 57 32 8 53,99% 23,25% 9,66% 6,30% 3,99% 2,24% 0,56% 1. 428 100. 00% 929j 78,20% 8,16% 1,68% 2,02% 1,43% 8. 42% 0. 08% 2. 663 8. 427 9. 508 12. 324 15. 126 19. 311 9. 463 76. 822 3. 049 1. 836 1. 423 3. 521 4. 693 5. 985 1. 150 3,47% 10,97% 1238% 16,04% 19,69% 25,14% 12,32% 100,00% 14,08% 8,48% 6,57% 16,26% 21,67% 27,64% 5,31% 100. 00% 21. 657 100. 00% 48,22% 44,03% 6,36% 1,40% 1. 227 6. 179 2806 1. 077 10,87% 54,73% 24,86% 9,54% 100,00% 11. 289 100,00% - j 97 20 24 17 100 1 1. 188 311 284 41 9 645 3 25 69 137 265 603 1183 54 3 19 71 147 276 60 1150 18 4 22 68 120 18 232 122 56 50 48 41 11 41,43% 21,79% 10,00% 8,93% 8. 57% 7. 32% 1. 96% 560 100,00% 261 52 19 16 14 20 1 383 81 143 47 17 288 68,15% 13,58% 4,96% 4,18% 3,66% 5,22% 0,26% 100,00% - 28,13% 49,65% 16,32% 5,90% 100,00% 879 3. 703 4370 7. 576 13. 665. 26. 716 11. 379 68. 188 866 1. 332 1. 095 2444 4. 765 9. 178 1. 067 1,29% 5,43% 636% 11,11% 20,04% 39,18% 16,69% 100*00% 4,17% 6,42% 538% 11,78% 22,97% 44,24% 5,14% 4 30 76 152 285 652 1034 122 3 26 58 153 340 459 1067 •9,69% +19,58% •10,67% •10,65% +738% •758% -1255% +126,34% +1,10% +35,33% -19,00% +4,12% +23,29% +666,75% -7,22% 20. 747 100,00% 54 +197,15% 279 3. 012 2835 2501 8. 627 3,23% 34,91%. 3286% 28,99% 100,00% 3 21 60 147 30 -1270% -3,19% -11,86% +2294% +71,15% EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Alankomaat Kokoluokka Titojen määrä Koko luok ka %;na Kokoluok EtälmiäY ka %:na tita Titojen määrä Koko luok ka %ÎO* Koko luok Eläimiä?, ka %*na 1987 Eläinten määrä 7. 408 108. 941 335. 809 969. 489 1. 971. 554 5,34% 10,94% 12,90% 19,03% 19,51% 22,17% 5. 005. 660 10,11% 5. 949. 879 1. 889 3. 866 4. 562 6. 728 6. 896 7. 837 3. 574 0. 05% 0,76% 2,34% 6,76% 13,74% 34,89% 41. 47% 35. 352 100,00% 14. 348. 740 100. 00% 2. 704 4. 193 3. 427 4. 297 3. 967 2. 393 361 12. 67% 19. 65% 16,06% 20,13% 18,59% 11,21% 1,69% 11. 570 113. 730 247. 346 610. 175 1. 099. 355 1. 371. 749 561. 741 ^_ 0,29% 2,83% 6,16% L 15,19% 27,38% 34,16% 13,99% 21. 342 100,00% 4. 015. 666 100,00% 2. 644 5. 042 3. 466 6. 161 15,27% 29,12% 20. 02% 11. 376 134. 534 252. 482 35,59% 1. 221. 314 0,70% 8,31% 15,59% 75,40% 17. 313 100,00% 1. 619. 706 100,00% 4 28 74 144 286 639 1665 406 4 27 72 142 277 573 1556 188 4 27 73 198 94 \ 1991 BäJtiten ,$ määrä 2. 573 38. 120 150. 628 533. 460 1. 226. 705 3. 718,196 8. 727. 831 687 1. 284 2. 035 3. 670 4. 290] 5. 755 4. 667 3,07% 5,74% 9,09% 16,39%j 19,16% 25,71% 20,85% 0,02% 0,26% 1,05% 3,71% 8,52% 25,83% 60,62% 22. 388 100,00% 14. 397. 513 10000% 1. 567 2. 229 2. 070 3. 226 3. 605 2. 586 501 9,93% 14,12% 13,11% 20,44% 22,84% 16,38% 3,17% 7. 082 57. 378 152. 054 463. 537 1. 014. 037 1. 506. 035 810. 294 0,18% 1,43% 3,79% 11,56% 25,29% 37,55% 20,20% 15. 784 100,00% 4. 010. 417 100,00% 748 1. 526 1. 633 5. 716 9. 623 7,77% 15,86% 16,97% 1. 026 41. 719 121. 947 59,40% 1. 335. 586 100,00% 1. 500. 278 0,07% 2,78% 8,13% 89,02% 100,00% 4 30 74 145 286 646 1870 643 5 26 73 144 281 582 1617 254 1 27 75 234 156 -4,50% •5,36% +0,56% +0,87% +0,02% +1,15% +1233% +58,44% +5,62% -5,10% +1,77% +1,19% +1,50% +1,60% +3,94% +35,04% -68,12% +2,46% +251% +17,87% +66,65% 1-9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Portugali Kokoluokka Titojen määrä Kokoluok ka V«:na Koko luok ^ BätttiläV " trtoje» * ka %ma Ote Kokoluok ka & na 1995 i Sainien Kofcoluokn. Eläimiä? mäaJä+ ka%;n* , * tHa^ 0. 12% j 714. 626 262. 834 100. 00%! 2. 455. 984 100. 00% 9 139. 300 100,00% 2. 401. 800 96. 75% | 236. 590 93,87% 118. 800 1987 Eläinten määrä 511. 182 349. 285 145. 307 246. 337 193. 341 295. 906 74. 822 61. 941 56. 153 76. 499 123. 235 119. 427 748. 667 55. 655 27. 285 109. 986 319. 812 90,64% 7,30%. 0. 80% 0,68% 0,27% 0,18% 2,10% 0. 54% 0. 27% 0. 18% 0,13% 0,04% 4,32% 0,56% 0,75% 159. 787 100. 00% 94,37% 126. 886 71. 768 100,00% 238. 240 19. 191 2. 105 1. 789 701 480 328 154. 591 3. 362 859 430 281 200 64 67. 727 3. 100 402 539 20,81% 14,22% 5,92% 10,03% 7,87% 12,05% 29,10% 2 18 69 138 276 616 2179 121. 600 13. 100 1. 100 1. 900 600 500 500 87,29% 9,40% 0,79% 1,36% 0,43% 0,36% 0,36% 277. 500 286. 200 103. 300 257. 900 225. 300 221. 500 1. 030. 100 31. 60% 9,99% 8. 27% 7,50% 10. 22% 16. 46% 15,95% 100,00% 39,68% 17,40% 8,53% 34,39% 100,00% 2 22 72 131 272 616 1866 5 2 18 68 204 4 75. 000 2800 700 600 400 200 200 3,50% 0,88% 0,75% 0,50% 0,25% 0,25% 79. 900 100,00% 41. 200 3. 200 500 700 90,35% 7,02% 1,10% 1,54% 45. 600 100,00% 62. 400 38. 600 76. 500 82. 500 122400 229. 700 730. 900 101. 300 59. 700 27. 200 144. 700 332. 900 11,55% 11,92% 4,30% 10,74% 9,38% 9,22% 42,89% 100,00% 16,25% 8,54% 5,28% 10,47% 11,29% 16,75% 31,43% 100,00% 30,43% 17. 93% 8. 17% 43,47% 100,00% 2 22J 94 136 376 443 2060 17 2 22 55 128 206 612 1149 9 2 19 54 207 7 •6,36% +20,04% +36,04% -1,42% •36,15% -28,14% -5,44% •84,52% +3,50% +0,14% -23,53% -236% -24,24% -0,68% -38,45% +95,24% +31,24% +3,92% -19,85% +1,30% +63,83% 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Yhdistynyt Kuningaskunta Kokoluokka Tilojen määrä Koko luok ka %:na o T 2 1 BJSmlaY Titojen. Koko luok* ötar - määrä ka%:na j 1 KokO luok ka %^a * 3 J - ë 1987/9$ •/-Sät- ^ tnHÀfe 5. 150 5. 266 1. 988 1. 726 2. 067 2. 321 2. 154 1987 Eläinten määrä 18. 553 127. 225 138. 618 248. 849 587. 488 24,91% 25,47% 9,62% 8,35% 10. 00% 11. 23% 1. 527. 789 10,42% 5. 266. 020 20. 672 100. 00% 7. 914. 542 2. 621 2. 707 1. 128 1. 229 1. 256 1. 116 545 24,72% 25,53% 10,64% 11,59% 11,85% 10,53% 10. 407 62. 633 80. 336 172846 356. 136 704. 687 5,14% 1. 128. 966 0. 23% 1,61% 1,75% 3,14% 7,42% 19,30% 66,54% 100,00% 0. 41% 2. 49% 3,19% 6,87% 14,15% 28,01% 44,87% 10. 602 100,00% 2. 516. 011 100,00% 7. 505 4. 013 1. 674 2. 623 15. 815 47,45% 25,37% 10,58%. 16. 59% 100,00% 26. 304 96. 123 121. 070 657. 429 900. 926 2. 92% 10,67% 13,44% 72,97% 100,00% 4 24 70 144 284 658 2445 383 4 23 71 141 284 631 2071 237 4 24 72 251 57 1995 eäJhtert mSätä 14. 292 47. 977 51. 977 120. 991 290. 180 1. 207. 029 5. 602. 071 4. 540 2. 122 706 870 1. 057 1. 966 2. 194 33,74% 15,77% 5,25% 6,47% 7,86% 14,61% 16,31% 13. 455 100,00% 7. 334. 517 2. 595 1. 221 560 695 1. 044 1. 373 698 8. 186 4. 528 1. 793 872 2. 318 9. 511 31,70% 14,92% 6,84% 8,49% 12,75% 16,77% 8. 525 30. 229 36. 225 92. 162 315. 724 810. 304 8,53% 1388. 415 100,00% 2. 581. 584 100,00% 47,61% 18,85% 9,17% 24,37% 100,00% 15. 877 45. 336 64. 038 709. 697 834. 948 1,90% 5,43% 7,67% 85,00% 100,00% 0,19% 0,65% 0,71% 1,65% 3,96% 16,46% 76,38% 100,00% 0,33% 1,17% 1,40% 3,57% 12,23% 31,39% 49,91% 3 23 74 139 275 614 2553 545 3 25 65 133 302 590 1846 315 4 25 73 306 88 -12,62% -6,42% •5,59% -3,54% -3,41% -6,73% +4,44% +42,38% -1736% +7,00% -9,17% -5,71% +6,65% -6,54% -10,89% +32,89% +0,04% +5,56% +1,54% +2215% +54,10% 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismäärä 1-9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismäärä j j ! I j j i l ! i I ; EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet • - • •" " • •• ' =' • Kokoluokka r Tilojen maara Kokoluok ka %;na KofcOiUok- , kaYrina ammis/ r\ Tftojett Koko tuolf- Koto took- ElaimraV tfta: m$«r$ ka%:na rrtSStS ka%inft tila t< JUkokuu 1995 1 -9 sikaa 10-49 sikaa 50-99 sikaa 100-199 sikaa 200-399 sikaa 400-999 sikaa > 1000 sikaa Kokonaismaara 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismaara 3 -" S» 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa Kokonaismaara i _ — ,, i i J j EUHntert tn53ra' •J. I&O \ry) otn O* OOOi 1SC«ox 1 5 4 1% 9 ^ f i 7% 1Q^?<fc ^fift A7Q ^ Q 9% 0 9fi% 9^no 1 725 1 667 2 5 60 2 111 424 28 10817 100 00% 0,42% 3,36% 8,85% 26,98% 41,15% 16,70% Z,oo% 100,00% 3 27 73 146 269 544 1258 128 508 966 1. 051 1. 970 2. 237 595 41 6,89% 13,11% 14,26% 26,74% 1. 858 26. 860 78. 010 293. 594 30,36% 617. 629 8,08% 0,56% 322. 998 59. 563 0,13% 1,92% 5,57% 20,96% 44,10% 23,06% 4,25% 7. 368 100,00% 1. 400. 512 100£0% 1. 718 1. 703 907 706 536 149 8 30,00% 29,74% 15,84% 12,33% 9,36% 2,60% 0,14% 7. 049 41. 561 64. 802 98. 695 146. 772 82. 367 9. 594 1,56% 9,22% 14,37% 21,89% 32,56% 18,27% 2,13% '-- I i 5. 727 100,00% 450. 840 100,00% 935 3. 473 738 91 17,85% 66,32% 14,09% 1,74% 4. 410 94. 602 47. 274 14. 827 2,74% 58,72% 29,34% 9,20% 5. 237 100,00% 161. 113 100,00% 4 28 74 149 276 543 1453 190 4 24 71 140 274 553 1199 79 5 27 64 163 31 198765 VniSAHa: +45,21% +3,34% +1,25% +2,37% +2,53% -0,20% +15,47% +48,84%. •. I Kansallisten viranomaisten tiedot; eri ajankohta!!; Lihotussioista ja emakoista ei ote saatavissa tietoja vuodelta 1990 Ruotsr kokoluokat 1 -9 sikaa** 10-24 sikaa** 25-99 sikaa" 100-249 sikaa* 250-499 sikaa* > 499 sikaa** Kokonaismäärä 1 -9 lihotussikaa 10-49 lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismäärä Ê 1 -9 emakkoa 10-49 emakkoa 50-99 emakkoa > 100 emakkoa (Kokonaismäärä Titojen määrä Koko luok ka %:na 4. 151 2. 573 4. 842 2. 773 1. 339 1. 039 24,83% 15,39% 28,96% 16,59% 8,01% 6,22% 1987 Eläinten määrä 13. 9301 41. 266 262. 222 439. 576 461. 215 1. 016. 172 Koko luok ka %ma BSfmiäJ ; «a Titojen määrä Koko luok? ka%;na 0,62% 1,85% 11,74% 19,67% 20,64% 45,48% 16 54 159 344 978 2. 670 1. 755 3. 241 2. 094 1. 386 1. 195 21,64% 14,22% 26,26% 16,97% 11,23% 9,68% 1993 Eläinten määrä 9. 438 28. 073 174. 744 339. 788 484. 264 1340340 Koka luok ka %:na Eläimiä? tila 0,41% 1,23% 7,68% 14,93% 21,27% 54,48% 16 54 162 349 1038 1987/93 •/-EläV mläTtfta +5,33% -0,26% -0,44% +2,36% +1,44% +6,12% 16. 717 100,00% 2. 234. 381 100,00% 134 12. 341 100,00% 2276. 547 100)00% 184 •38,02% 7. 301 3. 681 1. 002 357 12341 59,16% 29,83% 8,12% 289% 100,00% 15. 614 84. 728 65. 602 75. 428 6,47% 35,10% 27,18% 3135% 241. 372 100. 00% 23 65 21. 1 20 Kansallisen viranomaisen tiedot, lihotussioista ja emakoista ei saatavissa tietoja (1987) ** Kokoluokkien määrittely erilainen kuin EUROSTAT. in tiedoissa EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet Itavatta* Kokoluokat 1-10sikaa** 11-50sikaa** 51-100 sikaa** 101-200 sikaa" 201-400 sikaa'* 401-600 sikaa** > 600 sikaa** Kokonaismaara 1 -9 lihotussikaa 10-49lihotussikaa 50-99 lihotussikaa 100-199 lihotussikaa 200-399 lihotussikaa 400-999 lihotussikaa > 1000 lihotussikaa Kokonaismaara Tilojen maa>a Koko luok- ka %:na 122. 975 23. 299 6. 016 4. 665 2. 132 137 73 77,20% 14,63% 3,78% 2,93% 1,34% 0,09% 0,05% 1987 Etainten maarii 398. 573 537. 895 432. 043 666. 332 567. 141 64. 240 77. 371 KokotuoK- BatmlaY THoJeft Koko luok- Xa%:na tU» nrSoctA 1993 mmttt , KokolUOkT " Elalmia? • kalkoa: 14,53% 19,61% 15,75% 24,29% 20,67% 2,34% 2,82% 3 23 72 143 266 469 1060 17 94. 557 16. 087 5. 667 5. 236 2. 959 239 66 75,76% 12,89% 4,54% 4,20% 2,37% 0,19% 0,05% 289. 238 386. 831 , 409. 437 756. 377 797. Z12 110. 787 71. 971 10,25% 13,71% 14,51% ZO,6U% Z o , Z 5% o,yo% Z. 05%. 124. 811 100,00% Z. 8Z1. 853 1UU$UU% 3 If* id. AAA OfiO <to» ARA inon VK J. - S • -5,0^% *ntvY&. +1 1 W» *1 OKV,. 1 1A<& •frOftO/W, •^1 9 7* 1— 159. 297 100,00% 2. 743. 595 100,00%. 1— \ —-—. ~~ ö 1 -10 emakkoa** 11-50 emakkoa" 51-100 emakkoa** > 100 emakkoa** Kokonaismaara 33. 120 11. 361 347 23 73,84% 25,33% 0,77% 0,05% 105. 379 258. 538 21. 975 4. 336 27,31% 67,00% 5,69% 1,12% 44. 851 100,00% 385. 892 101,12% 3 23 63 189 9 19. 725 10. 928 625 66 62,93% 34,86% 1,99% 0,21% OO. IZr Z o 3. / /o 39. 11Z iU,#Zf <T K7*L. RQfVTC. in-otsiiL 9 R 1 4L Z. OI 70 31. 344 100,00% 381. 194 1 U U , U U ID % OA. 63 1fi3 19 +855% +585% -118%. 1379% +4135% * Kansallisen viranomaisen tiedot; lihotussioista ei saatavissa tietoja; lukinhin ei sisälly porsaita. "Kokoluokkien määrittely erilainen kuin EUROSTAT:in tiedoissa — ,. —, '. ,. • -•'• EUROSTAT: EU. n sikatilojen rakenteet TAULUKKO 13: rakenne Euroopassa alueellisella tasolla BE3 VLAAMS GEWEST + BXL REG. WALONNE B OK OK DE1 OE2 OE4 DE3 DE7 DE8 DE9 BADEN WURTEMBERG BAYERN BRANDENBURG HAMBURG, BREMEN, BERLIN HESSEN M E C K L E N B U R G - V O R P O M ME NIEDERSACHSEN DEA NORDRHEIN-WESTFALEN DEB RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THURINGEN DEC DED DEE DEF DEG 20 31 49 87 16 27 42 79 29 25 47 37 12 41 33 10 JDEU. 278 246 GR11 ANATONIKJ MACEDONIA & T GR3 ATTIKI GR23 DYTIKI ELLADA GR13 DYTIKI MAKEDONIA GR21 JPEIROS GR12 KENTRIKI MAKEDONIA GR43 KRITI 10 GR22 NISIÄ IONIOU GR42 NOTIO AIGALO GR25 PELOPONNESOS GR24 STEREA ELLADA GR14 THESSALIA GR41 VOREIO AIGALO GR ES61 ANDALUCIA ES24 ARAGON ES12 ASTURIAS ES53 BALEARES CANARIAS ES7 ES13 CANTABRIA ES42 CASTILLA-LA-MANCHA ES41 CASTILLA-LEON CATALUNA ES51 COM. VALENCIANA ES52 EXTREMADURA ES43 GALICIA ES11 LA RIOJA ES23 ES3 MADRID ES62 MURCIA ES22 NAVARRA ES21 PAIS VASCO ESP Lähde : EUROFARM 32 23 11 19 65 16 17 11 58 14 24 120 45 12 15 95 3 4 235 __6 311 -42,31% -24,66% 304 6657 291 7122 -4,10% +6,98% 78 129 333 473 -14,46% 9198 11668 +26,76% 293 431 +3,45% +3. 81% -29,56% -67,59%l -2,84% -28,73% +1,67% •0. 39% -7,74% -15,37% -28,59% -28,81% -4,77% -10,91% -4,81% +19,05% -65,50% -22,37% +67,46% -65,06% +7,81% -18,34% -43,00% •30,21% +45. 37% -40,33% +37,96% -76,48% -13,65% +5. 11% +27,48% +2,90% +4. 28% -41,92% -15. 04% -8,00% +9,80% +16,83% +14,24% +9,86% -7. 53% -11,65% +33. 98% -21,08% +14,97% -37,23% +10,31% 451 42 596 125 34 849 151 159 54 48 466 81 38 693 177 176 42 46 48 39 470 228 596 239 391 589 268 310 991 106 27 105 14 136 39 27 18 10 26 64 25 22 29 45 14 231 45 24 10 11 10 32 21 18 15 681 141 258 11 19 13 15 42 31 275 233 26 55 91 44 374 400 45 6 59 281 126 187 246 J 03 71 7 8 55 38 -14. 24% -9,56% -10,00% -50,00% -13,98% 2204 3669 1310 25 999 -12,67% 1273 -13,04% -10,08% -15,88% -30,00% 7069 5834 500 2280 3809 923 971 907 7186 5812 461 30 35 988 1192 1437 821 +47,14% -28. 00% 705 849 1368 -14,83% 732 +12. 38% -11,64% 27356 26041 +121,00% +55,00% +67,97% +88,53% +4. 44% +79,29% +110,91% -12,50% +36. 09% +20. 00% +81. 21% +88. 20% -22,78% +68,36% -29,83% -30. 19% -10,88% -11. 54% -28,89% -31,94% -57,72% -23. 63% -13. 96% -33,46% -37,50% -20. 40% -18,13% -40,00% -40,00% -20,48% -25,08% -24,29% 54 21 82 22 122 110 60 24 58 212 125 40 934 1049 1512 52 70 33 13 475 1787 3825 605 621 632 693 299 50 _ 11843 64 63 38 43 118 49 31 84 126 172 808 1103 1928 54 73 19 11 437 1963 4469 691 682 584 77 51 547 344 31 13064 a^ +35,02% +66,22% +41,98% +47,02% +20,63% +14,79% -21,73% -35,18% +12,95% -18,39% +16,91% +10,78% +9,68% +20,90% -51,47% -1,13% +11,82% -20. 72% +7,62% -46,13% -77,74% -53,78% -11,18% -66,54% -39,87% -61,28% -34,86% -4,32% +21,14% -67,07% -26,69% -69,55% -48,65%! +49,79% +82,61% +15. 46% +17. 89% -18,33% +24,84% +117. 60% +43,78% +35. 78% +71,69% +75,78% +16. 17% +7,91% +123,30% +31,53% +44. 58% -16,22% +45,71% :m\ 3 M * * * / » * *] -28,50% 198Ô 72 '-1089, 4 19 y-. ^fitkpfe i vma:. }. 18 iKJUt - ••. ^/ittttâi'ft" +28,81% '•^:i989M%'; -7,90% -3,28% +15,18% -''/S s { ttjf ' 's <xî^tïÉJ^P*§XO?Ç ALSACE AQUITAINE AUVERGNE BASSE-NORMANDIE BOURGOGNE BRETAGNE CENTRE FR42 FR61 FR72 FR25 FR26 FR52 FR24 FR21 FR83 CHAMPAGNE-ARDENNE CORSE / FR43 FRANCHE-COMTE FR23 HAUTE-NORMANDIE FR1 FR81 FR63 ILE-DE-FRANCE LANGUEDOC-ROUSILLON LIMOUSIN FR41 LORRAINE FR62 FR3 FR51 MIDI-PYRENEES NORD-PAS-DE-CALAIS PAYS-DE-LA-LOIRE FR22 PICARDIE FR53 POITOU-CHARENTES FR82 PAC FR71 RHONE-ALPES F IE IRL IT71 ABRUZZI IT92 IT311 IT93 IT8 BASILICATA BOLZANO-BOZEN CALABRIA CAMPANIA IT4 IT33 IT6 IT13 IT2 IT53 IT72 IT11 IT91 ITB ITA EMILIA ROMAGNA FRIULI-VENEZIA GIULIA LAZIO LIGURIA LOMBARDIA MARCHE MOUSE PIEMONTE PUGLIA SARDEGNA SICILIA IT51 TOSCANA IT312 IT52 IT12 IT32 TRENTO UMBRIA VALLE D'AOSTA VENETO IT LU LUX NL1 NL2 NL3 NL4 NOORD NL OOST NL WEST NL ZUID NL NL Lähde : EUROFARM 10 4 4 22 4 2 1 2 1 0 2 9 5 22 5 11 2 8 1 12 | 149 | 3| 27 18 8 37 56 11 7 37 1 15 29 13 9 ' 3 20 5 12 1 14 0 14 8 2 3 15 3 1 1 1 1 0 1 6 3 17 4 8 1 5 1 8 106 3 22 16 8 34 59 5 3 27 0 10 25 7 5 3 18 6 7 1 14 0 22 346 15 286 1 1 14 4 10 29 1 1 13 3 10 27 -24,29% -21,96% -43. 41% -36,14% -30,00% -20,26% -40,00% -27,50% -26,67% -24,44% +0,00% -21,58% -33,76% -30,85% -23,78% -25,38% -30,56% -35. 00% -35,36% -25,56% ^ _. 67 457 280 410 214 472 243 351 198 6612 290 7740 402 101 33 107 148 16 59 158 74 610 86 24 103 188 14 52 171 85 629 681 1025 635 1474 174 332 38 159 339 32 366 13929 -34,92% -28,89% 408 12204 1993 23 32 35 165 76 510 133 62 42 94 277 140 35 30 26 38 164 197 153 62 47 47 132 25 24 80 45 305 76 44 42 71 165 162 31 19 16 28 131 95 109 39 43 34 82 +16,66% +7,97% +17,05% +38,91% -14,89% -26,67% -3,37% •27,03% -13,58% -11,09% +8,64% +14,25% +3,01% -6,68% +43,77% -8,37% +2,31% -17,21% -10,11% +14,14% -10,69% 1302 1670 +20,67% 449 606 -19,15% -12,66% -8,21% -6,29% +5,32% -53,24% -62,08% -25,92% -48,75% 133 75 25 141 162 122 71 25 135 150 1896 1896 207 178 4 197 154 1 -8,56% -4,24% -0,28% -4,72% -7,30% +0,01% -5,12% -13,06% -82,50% 5 4 3 4 3 6 4 3 4 3 171 365 29 72 5 5 6 2 -35,78% 2880 2940 +2,09% 187 297 -5,93% -7,75% +7,15% -17,59% -1,07% -6. 39% -9,33% -45,06% -8,57% -54. 00% +9,55% +0,04% -6,57% +1,60% +6,40% +6,65% +9,74% +8,06% 9 5 86 12 13 19 25 9 25 3 26 24 9 7 151 9 14 17 37 5 24 1 44 29 145 144 411 342 22S 74fi 473 488 400 262 88C 557 -14,19% -40. 48% -38,86% +4,69% -8,87% +3,33% -38,38% -14,44% -3,94% -20,00% -34,37% -17,40% 248 58 756 38 258 100 293 8 352 1 581 8393 234 53 810 31 255 94 265 4 322 0 637 8396 -5,66% 77 72 -14,29% -9,08% -6,94% -6,76% -8,26% 576 4819 824 763C 13849 585 5128 879 8373 | 14964 !. ^r +27,76% +47,60% +106,14% +69,06% +67,22% +74,21% +41,86% +1,15% +31,77% +68,13% -13,58% +13,37% +64,03% +65,23% +35,15% +25,07% +107,03% +40,97% +58,27% +11,21% +38,11% +60,51% +35,00% +13,10% +9,65% +8,65% +1,68% -11,99% +113,89% +150,24% +17,37% -65,85% +58,96% +9,63% +55,00% +75. 26% -21. 28% +8,56% -9. 41% +47,13% -35,79% -4,82% -42,50<î( > +66. 91 «X +21,12*/ -0,97e/ +18,54$ +17,03'* > > > +14,61* +17,70<X +17,78°/ i iHBK -> JMfö 122 Mm$m. %\ SikoJ«nmJtttr*turi*n*loa *M0$97tttt. *. *. w*im^ „m, 1*93 31 * * * * * « • »* " •<• ' *ZTH. '. ••- S*k*u1k>]eft*il^^ ih. ^L$l&$ffi. ;j>jJ%Ak ös ACORES ALENTEJO ALGARVE CENTRO LISBOA & VALE DO TEJO MADEIRA NORTE PORT FIN SWE EAST-ANGLIA EASTMIDLANDS NORTH NORTH WEST NORTHERN IRELAND SCOTLAND SOUTH EAST SOUTH WEST WALES WEST MIDLANDS YORKSHIRE & HUMBERSIDE UK PT2 PT14 PT15 PT12 PT13 PT3 PT11 UK4 UK3 UK1 UK8 UKB UKA UK5 UK6 UK9 UK7 UK2 10 13 8 102 26 6 ' 74 239 2 1 0 1 3 1 2 3 1 1 3 9 8 5 76 18 5 52 173 11 12 2 1 1 1 2 1 2 3 1 1 2 17 16 -10,00% -39,02% -32,63% -25,16% -32,24% -17,81% -29,84% -27,64% 198S 41 345 74 589 1146 1 M* 3781 47 401 56 553 1344 18 26 227 2439 190 2618 1381 2777 -5,13% 1437 1438 -7,27% +32,50% -26,00% -18,52% -8,89% +11,88% -2,86% +0,00% +2,73% -0,80% -4,26% 601 172 315 626 459 799 861 101 416 628 186 293 613 547 804 849 106 422 1766 1877 75S2 7763 +16,09% +16,19% -23,69% -6,02% +17,32% +39,45% -16,14% +7,32% +0,08% +4,64% +8,05% -7,12% -2,13% +19,04% +0,58% -1,34% +4,83% +1,48% +6,33% +2,79% 4 26 10 6 44 3 3 10 898 546 430 315 232 510 500 307 84 378 706 447 5 49 11 7 77 5 4 15 128 226 928 616 351 395 278 667 449 312 88 373 757 480 +28,99% +90,54% +13,28% +25,58% +73,14% +69,68% +19,52% +48,12% +3,31% +12,85% -18,45% +25,51% +20,11% +30,66% -10,10% +1,56% +4,83% -1,21% +7,19% +7,36% Lähde : EUROFARM <3fe TAULUKKO 14: Eiainyksikttiden (LSU) maara" (sikoja ja nautakarjaa) kflytdssa* olevaa maataloushehtaaria kohti N % ' » fcstifltufakaify» % ' fetHtUAKfttM LSUyht >- > Slkakannarcrouufos KM M = käytetty maatalousmaa BELGIQUE-BELGIE 4994 REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSELSHFDST. GEW. VLAAMS GEWEST REGION VVALLONNE DANMARK 1994 DEUTSCHLAND 1994' BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN be be1 be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea NORDRHEIN-WESTFALEN deb RHEINLAND-PFALZ dec SAARLAND ded SACHSEN dee def deg r gri gr2 gr3 gr4 'Mm es1 es11 es12 SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA 1993 VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIÄ AIGAIOU, KRITI ESPANA";::::i993:p^:|:-:li::'::. : NOROESTE GALICIA ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 es21 es22 NORESTE PAIS VASCO NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 CENTRO (E) es41 es42 CASTILLA-LEON CASTILLA-LA MANCHA es43 es5 EXTREMADURA ESTE es51 CATALUNA es52 es53 es6 es61 es62 es63 COMUNIDAD VALENCIANA BALEARES SUR ANDALUCIA MURCIA CEUTAYMELILLA 1,64 0,60 1,91 1,42 ö,94 9,66 0,69 0,91 0,56 0,39 0,99 0,41 0,55 0,35 0,75 0,77 0,08 0,60 0,54 0,29 0,92 0,44 0,11 0,17 0,06 0,07 0,06 0,16 1. 06 1. 21 0,82 1. 08 0,10 0. 60 0. 12 0,15 0. 04 0,11 0,10 0,15 0,03 0,10 0,17 0,26 0,04 0,12 0. 08 0. 09 0. 04 0,00 1,09 0,00 2,12 0,07 0,98 9J8 0. 26 0,21 0,22 0,11 0,04 0,04 0,23 0,09 0,52 0,72 0,11 0,07 0,13 0,13 0,24 0. 17 0,05 0,04 0,08 0,05 0,04 :m I I Ö II 0. 11 0,18 0,03 0. 02 0. 19 0. 04 0. 11 0. 09 0. 23 0. 03 0. 08 0. 10 0. 03 0. 111 0,56 0. 83 0. 26 0. 06 0. 13 0,09 0,44 0,00 +21^13% +23,25% -8,96% •2133% -•: -3,85% -4,69% -42,86% -50,00% -50,00% -21,00% -4,45% -7,39% -27,03% -32,10% -16,27% •2,91% • , 2,64 0,60 4,03 1,49 1. 22 s<b93 0,95 1,12 0,78 0,50 f,03 0. 46 0,77 0,44 1,27 1,49 0,19 0,68 0,67 0,42 1,16 0,60 9,17 0,21 0,14 0,12 0,10 4;:ok4R<i039; 1. 16 1. 39 liiiiilliiiiiliiiililiili -61,81% 0,85 1,10 0. 29 0. 64 0,24 0,23 0,27 0,14 0,17 0,25 0,06 0,21 0,73 1,10 0. 30 0. 18 0. 21 0. 18 0,48 0. 00 -62,97% -41,36% -66,10% +22,11% -49,73% -13,24% -25,23% +33,76% -47,50% +6,82% -5,13% -2,03% +46,26% +10,77% +10. 97% +23,63% -56,72% +21,69% +44,43% -8. 27% EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures, LSU Ireland estimated) Alueet JmhtlhttKIW (cttittJftaKMM mm n». K M* JLSU ratiMwiaft LSU«0coja. vux^r*:#-#93l4,ylii'-r- -44,20% W ;'^ 4 ^ * *! , '' es7 CANARIAS it fr1 fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 te if it1 it11 FftAtfÇË 1993 1 ILE DE FRANCE - ' BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND 1993 ITALIA 1993 NORD OVEST PIEMONTE it 12 VALLE D'AOSTA it13 it2 «3 it31 it32 it33 it4 it5 itSI it52 it53 it6 it7 it71 it72 it8 it9 LIGURIA LOMBARDIA NORD EST TRENTINO-ALTO ADIGE VENETO FRIULI-VENEZIA GIULIA EMILIA-ROMAGNA CENTRO (l) TOSCANA UMBRIA MARCHE LAZIO ABRUZZO-MOLISE ABRUZZO MÖLISE CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 ita CALABRIA SICILIA SARDEGNA itb Him MM nil nl2 nl3 nl4 pt:::i. i; pt1 pt11 pt1,2 pt13 pt14 pt15 NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL 1994 CONTINENTE NORTE CENTRO (P) LISBOA E VALE DO TEJO ALENTEJO ALGARVE Pt2 pt3 ACORES MADEIRA 0,12 0,08 0,01 0,04 0,15 0,03 0,34 0,06 0,05 0,02 9. 06 0,13 0,13 0,15 0,00 0,00 0,61 0,12 0,04 0,16 0,17 0,33 0,10 0,06 0,20 0,10 0. 05 0,06 0,06 0. 06 0,06 0,02 0,01 0,03 0,05 0,33 «£9 0,05 0,48 0,80 0,65 1,11 0,56 0,65 0,13 **** 0,49. / ,. :^. :. :. •. v. s. :. ' 0,7f 0,78 0. 30 0,19 1,88 0. 75 1,10 0,98 0,55 0,85 0,23 0. 17 0,36 0,24 0,35 0,23 0,21 0,26 0,41 0,14 0,10 0,14 0. 22 0,22 0. 20 0,21 9. 49 0,05 0,44 0,65 0,62 0,78 0,50 0,60 0,11 1,0& 0,38 0,58 0,63 0,29 0,18 1,26 0,63 1,06 0. 81 0,38 0,52 0,13 0,11 0,16 0,14 0,30 0,17 0,15 0,20 0,35 0,11 0,09 0,11 0. 17 0. 21 0,15 1,16 1,69 0,01 0,05 W§M:WMÊM mw::BWÊtm 1,41 2,22 1,12 2,03 0,24 0,21 0,44 0. 31 0. 21 0,10 0,07 1. 19 0,82 0,16 1. 40 0. 27 3. 39 0,11 0,12 0. 05 0. 17 0. 42 0. 04 0,10 0,06 0,32 1,57 3,62 1,39 5. 42 0,36 0,33 0,49 0. 47 0. 63 0,14 0,18 1. 25 1. 14 -4,15% +33,10% +7,70% +44,7614. \ - - M 3 fc +10,35% +10,97% -33. 33% -70,00% +2,90% -3,18% -29,73% -5,64% +11,81% -20,48% -18,22% -33,01% -6,38% -12,42% -14,58% +10,08% +20,66% -5,84% -24,38% -39,42% -44,36% -45,65% -32,97% -5,69% +5,59% -8,36% -5,97% -16,74% +6,27% •0,11% +1,06% -32,90% +5,67% +7,24% +6,01% -12,05% -19,57% -45,28% LUXEMBOURG {GRAND-DUCHE) 1994 NEDERLAND 1994 ' ' É É| 1. 27 wmmmm$2$iji i^^^^^^^^HHI R^^^^^^^^^BI EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures, LSU Ireland estimated) r^r 1 UNITED KINGDOM NORTH Alueet 1994 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 uk6 uk7 uk8 NORTH WEST (UK) uk9 WALES uka SCOTLAND ukb wmz at1 at11 NORTHERN IRELAND O E S T E R R E I CH 1994 OSTOESTERREICH BURGENLAND at 12 at 13 NIEDEROESTERREICH WIEN at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 frm **m se01 se02 se03 se04 se05 SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND SVERIGE 1993 STOCKHOLM 1994 ÖSTRA MELLANSVERIGE SMALAND MED ÖARNA SYDSVERIGE VÄSTSVERIGE se06 NORRA MELLANSVERIGE se07 MELLERSTA NORRLAND se08 ÖVRE NORRLAND I I I LsuttautoKnriav Mi^hftKMM LStftfkoja 9. 60 0,63 0,47 0,41 0,16 0,41 0,98 0,78 1. 12 0,68 0,25 1,03 0,49 0,35 0,13 0,40 0,00 0,51 0,43 0. 57 0,59 0,89 0,44 0,34 0,41 0,32 0,28 0,15 0,22 0,40 0,27 0,32 0,23 0,27 0,27 9. 0* 0,04 0,34 0,11 0,31 0,11 0,10 0,13 0,13 0,01 0,02 0. 10 0,20 0,20 0,12 0,21 0. 00 0,27 0,11 0,38 0,17 0,38 0,02 0,02 0,03 0,10 0,08 0,03 0,05 0,05 0,17 0,11 0,03 0,01 0,03 I L*gyw< kohtih*,K¥M * ' V <0 J9 0,67 0,81 0,52 SlkakattnanTTwutQ* < -^ s s ; **wm -5,54% +9,13% -4,21% +4,42% -16,37% +2,85% +23,80% -24,09% -26,56% +35,86% -2,88% i -. 0,48 0. 51 1,08 0,91 1. 24 0,69 0,27 1. 13 0*89 0,55 0,25 0,62 0,00 0,78 0,54 0,95 0,75 1. 27 0,46 0,36 0,44 0,42 [. '& 0,18 0,27 0,45 0,44 0,43 0,26 0,28 0,30 EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures. LSU Ireland estimated) ISSN 1024-4492 KOM(98) 434 lopullinen xxiJ JLTTL J \ JL J Vj JL\ M. FI 03 08 09 10 Luettelonumero : CB-CO-98-446-FI-C ISBN 92-78-38039-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg <&