title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2629/98 von Arie OOSTLANDER an die Kommission. Qualität der Produkte der niederländischen Milchindustrie, die für Zuschüsse im Rahmen der EU- Schulmilchregelung in Betracht kommen

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
European Union
European standard
Netherlands
dairy industry
educational institution
milk product
product quality

text: C 135/82 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 (1999/C 135/096) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2629/98 von Arie Oostlander (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Qualität der Produkte der niederländischen Milchindustrie, die für Zuschüsse im Rahmen der EU-Schulmilchregelung in Betracht kommen Inwieweit genügen Produkte der niederländischen Milchwirtschaft, wie Kakaomilch, Buttermilch und Joghurtgetränke, den von der Kommission aufgestellten Qualitätsnormen für Milchprodukte, die aufgrund der EU-Schulmilchregelung für Zuschüsse in Betracht kommen? Falls die Produkte den Qualitätsnormen der Kommission nicht genügen: Um welche Produkte handelt es sich und inwieweit sind sie unzulänglich? Wird die Kommission, falls die betreffenden Produkte den Qualitätsnormen genügen, dies bekanntgeben, damit den Schulen eine Mindestauswahl an Milchprodukten zur Verfügung steht? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (18. September 1998) In den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften über die Beihilfe für Milcherzeugnisse, die in Schulen abgegeben werden, sind lediglich die Kategorien von Erzeugnissen aufgeführt, für die eine Beihilfe gewährt werden kann. Dabei werden jedoch keine Qualitätsnormen angegeben, die diese Erzeugnisse erfüllen müssen. Die horizontalen Vorschriften über die Qualität der in Verkehr gebrachten Milcher- zeugnisse gelten daher auch im Rahmen des Schulmilchprogramms. Auf dieser Grundlage kann davon ausgegangen werden, daß kein von der niederländischen Milchindustrie hergestelltes Milcherzeugnis aus Qualitätsgründen von dem Programm ausgeschlossen werden dürfte. (1999/C 135/097) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2633/98 von Otto von Habsburg (PPE) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: Beziehungen EU-Kroatien Ich beziehe mich auf die wenig aufschlußreiche und mehr als ungenügende Antwort auf meine Anfrage an den Rat vom 31. März 1998 (Nr. P-1110/98 (1)) bezüglich des abgesagten Besuches des Ratspräsidenten in Zagreb, die erst am 6. Juli erfolgte: 1. Ist der Rat bereit, anstatt allgemeine und unbewiesene Anklagen gegen Kroatien zu ereheben, konkret zu sagen, in welchen nachweislichen Punkten Zagreb seinen internationalen Verpflichtungen nicht entsprochen hat? 2. Was heißt die Phrase „im regionalen Ansatz und der Politik der Konditionalität“ in einer normalen und nicht bürokratischen Sprache? 3. Ist sich der Rat bewußt, daß hier von gewissen Kreisen in der EU eine systematisch feindliche Politik gegen Kroatien verfolgt wird, obwohl dieses Land sich nicht nur beispielgebend gegen die fremde Aggression gewehrt und niemals einen seiner Nachbarn auch nur im geringsten bedroht hat? (1) ABl. C 323 vom 21. 10. 1998, S. 114


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2637/98 degli onn. Otto von HABSBURG , Hiltrud BREYER , Charles GOERENS , Klaus-Heiner LEHNE , Claudia ROTH , Wilmya ZIMMERMANN , Karl HABSBURG- LOTHRINGEN alla Commissione. Obbligo di visto per Bulgaria e Romania

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU visa policy
Roma
Romania
admission of aliens
foreign national

formats: html pdf print

text: C 96/126 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 4. 1999 Il questionario sull(cid:146)attivit(cid:224) di Team Europe per il 1997 fornisce una visione molto precisa delle attivit(cid:224) dei suoi membri e del tipo di pubblico cui il servizio si rivolge. Nel 1997, i membri di Team Europe sono stati a contatto diretto con oltre 300 000 persone, che hanno avuto l(cid:146)occasione di porre loro quesiti sulla politica comunitaria e di riceverne risposte. La relazione sull(cid:146)attivit(cid:224) del servizio, unitamente ad un sommario, Ł inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al segretariato del Parlamento. Va ricordato infine che Team Europe Ł stato recentemente oggetto di una valutazione esterna e che la Commissione Ł in attesa dei risultati di quest(cid:146)ultima. Il relativo rapporto sar(cid:224), ovviamente, a disposizione dell(cid:146)onorevole parlamentare. (1999/C 96/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2624/98 di Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Programma per anziani assimilabile all(cid:146)«Anno di volontariato per giovani europei» L(cid:146)anno di volontariato europeo per i giovani tra i 18 e i 25 anni gode di grande popolarit(cid:224); ogni anno la Commissione UE segnala ai giovani posti di lavoro nel settore sociale per offrire loro la possibilit(cid:224) di lavorare per un anno in altri paesi europei e di fare in tal modo esperienza nei settori dell(cid:146)arte e della cultura, dell(cid:146)ambiente, dell(cid:146)assetto territoriale, della parit(cid:224) di opportunit(cid:224), della sanit(cid:224) ecc. Anche gli anziani sono molto interessati all(cid:146)istituzione di un programma assimilabile, che consenta loro, con l(cid:146)aiuto finanziario dell(cid:146)UE, di svolgere per un anno attivit(cid:224) sociali in un altro Stato membro dell(cid:146)UE onde conoscere il paese, la cultura, la lingua e gli abitanti. Esistono piani della Commissione UE per estendere anche alla fascia di et(cid:224) oltre i 55 anni il programma di successo «Anno di volontariato per i giovani»? Risposta della sig. ra Cresson a nome della Commissione (8 ottobre 1998) L(cid:146)obiettivo del programma di servizio volontario europeo adottato di recente (Decisione nr. 1686/98/CE del Parlamento e del Consiglio del 20 luglio 1998, che istituisce il programma d(cid:146)azione comunitario «Servizio volontario europeo per i giovani» (1)) consiste nel permettere ai giovani di et(cid:224) compresa tra i 18 e i 25 anni di acquisire un(cid:146)esperienza di formazione per via informale. La Commissione non prevede per il momento la realizzazione di un programma comparabile per gli adulti in et(cid:224) avanzata. Essa riconosce, tuttavia, l(cid:146)importanza dell(cid:146)azione volontaria nel quadro di un approccio attivo nei confronti dell(cid:146)invecchiamento. La Commissione elabora attualmente una comunicazione su temi che interessano le persone anziane, tra cui l(cid:146)invecchiamento attivo. Tale comunicazione dovr(cid:224) essere pronta per la fine dell(cid:146)anno, in tempo utile per alimentare il dibattito politico relativo all(cid:146)anno internazionale delle Nazioni Unite, il cui tema sar(cid:224), nel 1999: «Verso una societ(cid:224) di tutte le et(cid:224)». (1) GU L 214 del 31. 7. 1998. (1999/C 96/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2637/98 di Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) e Karl Habsburg-Lothringen (PPE) alla Commissione Oggetto: Obbligo di visto per Bulgaria e Romania (1o settembre 1998) Come si concilia, secondo la Commissione, la strategia di preadesione dell(cid:146)Unione europea nei confronti di 1. Bulgaria e Romania con l(cid:146)obbligo di visto per i loro cittadini?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2576/98 dell'on. John McCARTIN alla Commissione. Settore dei suini

eurovoc_concepts:
export
increase in production
market
pigmeat
price reduction
third country

text: C 135/76 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (24 settembre 1998) L’aiuto diretto concesso all’Irlanda nell’ambito dei Fondi strutturali si fonda sul Quadro comunitario di sostegno 1994-1999, integrato da una serie di iniziative comunitarie previste per lo stesso periodo. Complessivamente tali fonti di finanziamento dovrebbero erogare 5 900 milioni di ECU, 3 250 dei quali già pagati al 31 dicembre 1997. Inoltre nello stesso periodo l’Irlanda beneficierà di altri 250 milioni di ECU, mobilitati nel quadro delle iniziative comunitarie Peace e Interreg che sono gestite unitamente al Regno Unito. Per tali programmi è stato previsto un contributo comunitario globale di circa 550 milioni di Ecu, 171 dei quali risultano pagati al 31 dicembre 1997. La quota irlandese dei finanziamenti del Fondo di coesione si situerà tra il 7 e il 10 % degli stanziamenti totali previsti nel periodo 1993-1999, per un importo valutato tra 1 167 e 1 668 milioni di Ecu. Al 31 dicembre 1997 i pagamenti ammontavano a 698,5 milioni di Ecu. La Commissione rammenta che i pagamenti da essa effettuati nell’ambito degli interventi relativi all’attuale periodo di programmazione possono in genere proseguire fino alla fine del 2001. (1999/C 135/090) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2576/98 di John McCartin (PPE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Settore dei suini E’ a conoscenza la Commissione dell’attuale, disastrosa situazione nel settore dei suini? Ha avanzato proposte che possano contribuire ad evitare all’industria del settore una bancarotta generalizzata? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (16 settembre 1998) La Commissione è consapevole del fatto che, dopo due annate favorevoli di prezzi estremamente elevati sul mercato delle carni suine, i suinicoltori europei hanno notevolmente aumentato la loro produzione nel 1998 e ciò ha inevitabilmente provocato un calo dei prezzi di mercato. Già nel 1997 si era avuto un forte aumento della produzione, senza effetti per il mancato arrivo sui mercati di un gran numero di suini a causa della peste suina classica. La diminuzione dei prezzi in un contesto di maggior produzione è un fenomeno tipico, che si verifica ciclicamente nella suinicoltura. D’altra parte i prezzi più bassi favoriranno maggiori consumi. La Commissione ha seguito attentamente la situazione e già il 14 maggio 1998 ha reagito con l’introduzione di restituzioni all’esportazione per le carcasse e i tagli di carne non disossata. Inoltre il 3 agosto 1998 sono stati aggiunti all’elenco di prodotti ammissibili alle restituzioni alcuni tagli di carne disossata ed è stato aumentato il livello delle restituzioni. Le esportazioni verso i paesi terzi hanno avuto un buon andamento, raggiungendo nel 1997 il volume record di 1,07 milioni di tonnellate, e per il 78 % di queste esportazioni non si è fatto ricorso a restituzioni all’esportazione. Nell’ultimo biennio la Comunità ha aumentato del 25 % le proprie esportazioni di carni suine verso l’Europa orientale e la Russia e del 51 % quelle destinate ai paesi del Sud-Est asiatico (compreso il Giappone). Un ulteriore incremento delle esportazioni risulta probabile alla luce dei dati relativi al primo trimestre del 1998. La Commissione è disposta ad esaminare ulteriori misure di sostegno del mercato, se ciò è necessario e possibile, ma il suo margine di manovra è scarso per quanto riguarda il problema fondamentale degli aumenti di produzione. Spetta infatti agli allevatori decidere un adeguamento della produzione al fine di migliorare i prezzi di mercato


title: Verordnung (EG) Nr. 1877/98 der Kommission vom 1. September 1998 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen des Systems A1 für Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
export licence
nut
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 2. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 243/9 VERORDNUNG (EG) Nr. 1877/98 DER KOMMISSION vom 1. September 1998 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen des Systems A1 f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2190/96 der Kommission vom 14. November 1996 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2200/ 96 des Rates hinsichtlich der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1287/98 (2), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Mengen, f(cid:129)r die außerhalb der Nahrungsmittelhilfe Ausfuhrlizenzen des Systems A1 erteilt werden d(cid:129)rfen, sind festgelegt durch die Verordnung (EG) Nr. 1276/98 der Kommission (3), berichtigt durch die Verordnung (EG) Nr. 1302/98 (4). Durch Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 2190/96 sind die Bedingungen festgelegt, unter denen die Kommission Sondermaßnahmen treffen kann, um zu verhindern, daß die Mengen (cid:129)berschritten werden, f(cid:129)r die Lizenzen des Systems A1 erteilt werden d(cid:129)rfen. Nach Kenntnis der Kommission w(cid:129)rden diese Mengen nach Verringerung bzw. Vergr(cid:148)ßerung gem(cid:132)ß Artikel 2 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 2190/96 (cid:129)berschritten, wenn die Lizenzen unbegrenzt erteilt w(cid:129)rden, die ab 27. August 1998 f(cid:129)r Haseln(cid:129)sse ohne Schale beantragt werden. F(cid:129)r die am 27. August 1998 beantragten Erzeug- nismengen sollten deshalb die Lizenzen zu bestimmten S(cid:132)tzen erteilt und die im selben Antragszeitraum, aber nach dem genannten Datum gestellten Antr(cid:132)ge auf Ertei- lung von Lizenzen des Systems A1 abgelehnt werden (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Ausfuhrlizenzen des Systems A1, die am 27. August 1998 gem(cid:132)ß Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1276/98 f(cid:129)r Haseln(cid:129)sse ohne Schale beantragt werden, werden h(cid:148)ch- stens f(cid:129)r den beantragten Mengenanteil von 53,3 % erteilt. F(cid:129)r das genannte Erzeugnis werden Antr(cid:132)ge auf Erteilung von Lizenzen des Systems A1, die nach dem 27. August 1998 und vor dem 9. September 1998 gestellt werden, abgelehnt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 2. September 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 1. September 1998 F(cid:129)r die Kommission Karel VAN MIERT Mitglied der Kommission (1) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 12. (2) ABl. L 178 vom 23. 6. 1998, S. 11. (3) ABl. L 176 vom 20. 6. 1998, S. 6. (4) ABl. L 180 vom 24. 6. 1998, S. 12


title: QUESTION ECRITE no 2532/98 de Graham MATHER Procédures d'enregistrement des véhicules à moteur dans les États membres

eurovoc_concepts:
EU control
EU law
United Kingdom
free movement of goods
infringement of EU law
motor vehicle
national law
single market
vehicle registration

text: C 289/4 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/004) QUESTION ÉCRITE E-2480/98 posée par John Iversen (PSE) à la Commission (30 juillet 1998) Objet: Subvention par l’UE du lait destiné aux écoliers Depuis un certain nombre d’années l’UE subventionne le lait destiné aux écoliers. Malheureusement cette subvention n’est accordée qu’aux types de lait les plus gras, lait entier et lait demi-écrémé, alors que les types de lait plus maigres comme le lait écrémé et le lait battu n’en bénéficient pas. La Commission ne pense-t-elle pas qu’il serait plus sain d’offrir aux écoliers les types de lait ayant la teneur en graisse la plus faible afin que les enfants profitent dès le début d’une alimentation saine et équilibrée? Entend-elle prendre l’initiative de modifier les aides de telle sorte qu’elles englobent également les types de lait moins gras comme le lait écrémé et le lait battu? La Commission entend-elle en outre prendre une initiative afin que le lait écologique puisse également bénéficier des subventions de l’UE? Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (12 octobre 1998) Le programme communautaire de subvention pour le lait destiné aux écoliers essaie d’établir un juste équilibre entre les objectifs de l’organisation commune du marché du lait visant à promouvoir et à augmenter la consommation de produits laitiers tout en offrant aux enfants une source d’alimentation valable et nutritionnelle. Le goût du consommateur ainsi que la demande sont largement pris en considération étant donné que plus de 90 % du lait liquide consommé dans la Communauté est soit du lait entier, soit du lait demi- écrémé, ces deux produits étant éligibles au régime d’aide. Pour ceux qui souhaitent réduire l’apport de matières grasses du lait, le lait demi-écrémé offre une alternative raisonnable constituant un bon compromis en termes d’apport de matières grasses, de goût et de teneur en vitamines étant donné qu’une partie substantielle des matières grasses ont été éliminées du lait. La Commission considère que l’éventail actuel de produits laitiers éligibles à l’aide ainsi que la quantité limitée de lait éligible à l’aide (250 ml par enfant et par année) sont compatibles avec un régime alimentaire judicieux n’impliquant pas une consommation excessive de graisses saturées. Le lait écologique est éligible à l’aide dans le cadre des règles actuelles régissant le régime de subvention en faveur du lait destiné aux écoliers. (1999/C 289/005) QUESTION ÉCRITE E-2532/98 posée par Graham Mather (PPE) à la Commission (1er septembre 1998) Objet: Procédures d’enregistrement des véhicules à moteur dans les États membres 1. La Commission contrôle-t-elle les procédures d’enregistrement des véhicules dans les États membres, afin de veiller à ce que ces procédures ne constituent pas des entraves superflues et déloyales à la liberté de circulation et au marché unique dans le secteur des voitures et autres véhicules? 2. 3. Est-elle satisfaite des procédures appliquées par les États membres, en particulier par le Royaume-Uni? La Commission a-t-elle d’autres observations à formuler à ce sujet? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (5 novembre 1998) Lorsque la Commission reçoit une plainte dûment justifiée concernant une possible violation du droit communautaire par un État membre, elle procède à une enquête sur celle-ci. En matière d’immatriculation de véhicules, elle agit conformément à sa communication interprétative concernant les procédures de réception et d’immatriculation de véhicules précédemment immatriculés dans un autre État membre (96/C 143/04) (1)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2622/98 von Niels SINDAL an die Kommission. Inverkehrbringen von Arzneispezialitäten

eurovoc_concepts:
Denmark
approximation of laws
labelling
market approval
medicinal product
packaging
pharmaceutical product

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2606/98 van David HALLAM aan de Commissie. Tenuitvoerlegging van de werktijdenrichtlijn

eurovoc_concepts:
EC Directive
Sunday working
United Kingdom
application of EU law
arrangement of working time

text: C 118/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 4. 1999 In het algemeen is de Commissie van oordeel dat de mogelijke risico(cid:146)s van de liberalisering (bijvoorbeeld, een hoger energieverbruik ten gevolge van de lagere prijzen) ruimschoots zullen worden gecompenseerd door de positieve effecten van de liberalisering op het milieu, zoals de koppeling van de systemen die door het creºren van een geliberaliseerde interne markt wordt bevorderd, hetgeen betekent dat de reserveca- paciteit per land kleiner kan worden en er minder verspilling van natuurlijke hulpbronnen plaatsvindt. Ook zal de invoering van concurrentie tot grotere energie-efficiºntie leiden omdat een verspilling van hulpbronnen tot uiting komt in hogere prijzen, wat in een situatie van concurrentie tot verlies van klanten leidt. Verder zullen de liberalisering en de prijsconcurrentie leiden tot een snellere overschakeling op de goedkopere en, wat nog belangrijker is, schonere hulpbron aardgas als brandstof voor de productie van elektriciteit. Tenslotte wordt verwacht dat de openstelling van de markt en de in het vooruitzicht gestelde begeleidende maatregelen om de levering van elektriciteit uit duurzame energiebronnen aan het net te bevorderen, nieuwe mogelijkheden zullen creºren om tot een groter marktaandeel van milieuvriendelijke, duurzame energiebronnen te komen. (1) SEC(93) 785 def. (1999/C 118/126) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2606/98 van David Hallam (PSE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Tenuitvoerlegging van de werktijdenrichtlijn Zou het Verenigd Koninkrijk, indien het de werktijdenrichtlijn uitvoert met een referentieperiode van 14 in plaats van zeven dagen, hetgeen inhoudt dat de werknemers kan worden gevraagd 12 dagen achter elkaar te werken zonder op zondag of een andere dag het werk te kunnen onderbreken voor de vervulling van godsdienstige plichten, de richtlijn overtreden en zou het afwijken van de wijze waarop andere lidstaten van de EU de richtlijn ten uitvoer leggen? Welke referentieperioden hebben andere lidstaten tot dusverre gekozen? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (9 oktober 1998) Volgens artikel 16, lid 1, van richtlijn 93/104/EG van de Raad (1) betreffende een aantal aspecten van de organisatie van de arbeidstijd mogen de lidstaten een referentieperiode vaststellen die voor de toepassing van artikel 5 (wekelijkse rusttijd) niet langer is dan 14 dagen. Daar het Hof van Justitie in zaak C-84/94 (2) de tweede alinea van artikel 5 met betrekking tot de zondag nietig heeft verklaard, is er niets dat een lidstaat verhindert een referentieperiode van 14 dagen aan te nemen met betrekking tot de wekelijkse rusttijd. De situatie in de lidstaten loopt sterk uiteen en is zeer ingewikkeld. In sommige wordt de zondag in beginsel als de dag voor de wekelijkse rusttijd beschouwd. In een aantal sectoren en activiteiten wordt werken op zondag evenwel toegestaan, zelfs in lidstaten die bepalingen in verband met werken op zondag kennen. De Commissie verricht momenteel een diepgaand onderzoek naar de uitvoeringsmaatregelen van de lidstaten met het oog op de indiening van een verslag over de tenuitvoerlegging van de arbeidstijd- richtlijn. In dit verslag zal het onderwerp referentieperioden eveneens worden behandeld. (1) PB L 307 van 13. 12. 1993. (2) Jur. 1996, blz. I-5755


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2572/98 do Deputado John McCARTIN Fiskeavtal med Komorerna 1994-1997

eurovoc_concepts:
Comoros
agreement (EU)
catch of fish
fishing agreement
fishing area
fishing licence

text: C 320/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 (1999/C 320/010) PERGUNTA ESCRITA E-2542/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) à Comissão (1 de Setembro de 1998) Objecto: Valorização de produtos típicos e do artesanato da Puglia A região da Puglia, em Itália, representa uma área de grande interesse, não apenas do ponto de vista cultural, mas também social e económico, devido à produção agrícola e artesanal. Assim, são diversas as organizações sociais e do sector que promovem actividades de promoção e de valorização. Tendo tudo isto em conta, pergunta-se à Comissão: 1. Existem programas e iniciativas da Comissão Europeia destinados a financiar acções de promoção dos produtos típicos e do artesanato de uma região como a Puglia? 2. Que tipo de actividades podem ser enquadradas em tais programas? 3. Que organizações ou entidades se podem contar entre os promotores de tais actividades? 4. Em quantos casos, e quais, a Itália beneficiou de tais programas? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (9 de Novembro de 1998) O quadro comunitário de apoio (QCA) 1994-1999 para as regiões do objectivo no 1 em Itália prevê ajudas do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER), a favor do artesanato e do Fundo Europeu de Orientação e de Garantia Agrícola (FEOGA) orientação, para a melhoria das actividades produtivas na agricultura. Aquando da execução do QCA e de acordo com a Comissão, a região de Puglia programou intervenções num montante de 105 milhões de ecus (com uma participação do FEDER de 26 milhões de ecus) a favor do artesanato. Trata-se, nomeadamente, de auxílios aos investimentos e aos serviços a favor de pequenas e médias empresas artesanais, assim como de medidas para melhorar o seu acesso ao crédito. No sector da agricultura e do desenvolvimento rural, um montante de 20 milhões de ecus (com participação do FEOGA em 50 %) destina-se a uma medida de valorização e promoção de produtos agro-alimentares típicos regionais de qualidade. Os beneficiários destas acções podem ser as administrações públicas da região, assim como as associações de produtores agrícolas, as associações para a valorização dos produtos agro-alimentares ou as dos empresários agro-alimentares. Os pormenores da intervenção encontram-se especificados no texto do programa operacional da região aprovado pela Comissão de 22 de Maio de 1995 ou, ainda melhor, nos anexos da decisão de alteração de 15 de Junho de 1998, cuja cópia é transmitida ao Senhor Deputado e ao Secretariado Geral do Parlamento. Em Itália, todos os programas regionais prevêem medidas deste tipo, cuja execução deverá terminar em 1999 em termos de autorizações financeiras e em 2001 em termos de pagamentos finais. (1999/C 320/011) PERGUNTA ESCRITA E-2572/98 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (1 de Setembro de 1998) Objecto: Acordo de pescas com a República das Comores 1994-1997 Poderá a Comissão indicar o número de embarcações de pesca abrangidas pelo acordo de pescas que a UE celebrou com as Ilhas Comores para o período compreendido entre 1994-1997, a tonelagem destas embarcações e o número de dias em que lhes foram autorizadas saídas de pesca ao abrigo do acordo?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2524/98 af Niels KOFOED , Jan MULDER til Kommissionen. Lave producentpriser på svinekød

eurovoc_concepts:
export refund
market support
pigmeat
price list
producer price
production
single market

text: C 135/68 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 Bevillingerne til natur- og dyrebeskyttelse andrager 628 000 ECU − i 1997 til oplysningsprojekter og i 1998 til ikke-statslige organisationer. (1) EFT C 25 af 24. 1. 1998. (2) EFT L 354 af 30. 12. 1997. (3) EFT C 53 af 22. 2. 1997. (1999/C 135/079) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2524/98 af Niels Kofoed (ELDR) og Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen Om: Lave producentpriser på svinekød (1. september 1998) For øjeblikket er de europæiske svinekødspriser på et overordentlig lavt niveau med store tab for svineproducenterne. Det forventes, at denne situation vil blive yderligere forværret i de kommende måneder. På grund af større produktion vil en yderligere mængde på ca. 800. 000-900. 000 tons svinekød i år blive sendt ud på det europæiske marked. Samtidig mister den europæiske svinekødssektor vigtige traditionelle markeder som f. eks. Sydøstasien og Rusland på grund af kraftig konkurrence fra lande som USA og Canada. I mange tilfælde er denne eksport kun mulig på grund af regeringsstøtte. På det europæiske marked betyder hver ton eksporteret svinekød en ton mindre på det indre marked og et større forbrug af oksekød, som det koster ca. ti gange mere at fjerne fra det indre marked. Er Europa-Kommissionen opmærksom på, hvilken indvirkning det har på oksekødsmarkedet, når 1. der kommer ekstra svinekød på det europæiske marked? Er Kommissionen villig til at indføre eksportrestritutioner for det svinekød, som indtil forrige år blev 2. eksporteret i store mængder til betydningsfulde markeder som Japan, Sydkorea, Østeuropa osv. med det formål at forsøge at undgå et yderligere fald i svinekødspriserne og bistå den europæiske svinekødssektor med at klare den aggressive konkurrence på tredjelandenes markeder? Hvilke andre foranstaltninger kunne Kommissionen tænke sig at træffe for at forhindre et yderligere 3. fald i svinekødsproducentpriserne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1998) Kommissionen vurderer regelmæssigt forholdet mellem de forskellige kødmarkeder. Forholdet 1. mellem oksekød og svinekød er imidlertid slet ikke så klart som antydet af de ærede medlemmer. 2. Kommissionen har nøje fulgt situationen og allerede reageret ved at indføre eksportrestitutioner for slagtekroppe og ikke udbenede udskæringer den 14. maj 1998. Den 3. august 1998 føjedes visse udbenede udskæringer til listen over produkter, der er berettigede til eksportrestitutioner, og restitutionsniveauet hævedes. 3. Markedsordningen for svinekød omfatter kun to foranstaltninger med henblik på markedsstøtte. Det er eksportrestitutioner, der begrænses af aftalen inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO), og støtte til privat oplagring. På nuværende tidspunkt støtter Kommissionen markedet ved en styrkelse af politikken for eksportrestitutioner. Kommissionen er villig til at overveje yderligere markedsstøtteforanstaltninger, hvis sådanne er nødvendige og mulige, men den kan ikke gøre ret meget ved det grundlæggende problem med den øgede produktion. Det er op til landbrugerne at beslutte, om de vil tilpasse produktionen og dermed forbedre markedsprisen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2654/98 dell'on. Friedhelm FRISCHENSCHLAGER al Consiglio. Contributo europeo di solidarietà per profughi e sfollati

eurovoc_concepts:
Kosovo
aid to refugees
civil defence
forced migration
international issue
refugee
right of asylum
war


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2619/98 del Sören WIBE a la Comisión. Condiciones salariales de los empleados

eurovoc_concepts:
Community tax
EU Member State
Greece
appointment of staff
financing of the EU budget
pay
servant (EU)
tax on employment income


title: WRITTEN QUESTION No. 2627/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Minority languages and cultures: Community funding

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
budget
commitment of expenditure
drafting of EU law
linguistic group
sociocultural group

text: 14. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 135/81 AKT-maiden ja Euroopan yhteisön tulevia suhteita koskevissa neuvotteluohjeissa korostetaan neljännen Lomén yleissopimuksen jälkeen yksityisen sektorin kehittämiseen myönnettävän tuen suurta merkitystä. Komissio on valmistelemassa AKT-maiden yksityisen sektorin kehittämiseen myönnettävää yhteisön tukea käsittelevää tiedonantoa, jota koskeva keskustelu on tarkoitus käydä syksyllä 1998. Näin ollen vaikuttaa siltä, että liitto on järjestämässä konferenssia juuri oikeaan aikaan, ja komissio olisi hyvin kiinnostunut AKT-maiden yksityistä sektoria edustavien kauppakamareiden esittämistä ajatuksista ja havainnoista ja tarkastelee parhaillaan konferenssin osarahoitusta koskevaa hakemusta. Toisen hankkeen osalta on pantava merkille, että komissio on juuri tarkastelemassa mahdollisuuksia tukea liittoa siten, että sen jäsenten tarpeet otettaisiin tarkoituksenmukaisella tavalla huomioon. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään vielä kiinnittämään huomiota palvelujen käyttäjille (AKT- maiden yksityiset yritykset) sekä myös vientijärjestöille ja kauppakamareille suunnattuun EU:n ja AKT-maiden yritysohjelmaan, joka on tarkoitus toteuttaa vuoden 1999 alusta lähtien. (1999/C 135/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Vähemmistökielet ja -kulttuurit: yhteisön rahoitus Euroopan komissio laatii parhaillaan ehdotusta oikeudellisen perustan luomiseksi tietyille budjettikoh- dille, joilta se puuttuu ja joiden täytäntöönpanoa on siksi lykätty. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä budjettikohdat ovat kyseessä ja erityisesti, kuuluuko niihin budjetti- kohta B3-1006, joka koskee vähemmistökielien ja -kulttuurien edistämistä ja suojelua? Voisiko komissio ilmoittaa, millä tavoin se aikoo käsitellä ohjelmia, joita ollaan parhaillaan hyväksy- mässä, ohjelmia, jotka on jo hyväksytty, ja ohjelmia, joita toteutetaan budjettikohdan B-1006 puitteissa siihen saakka kunnes niitä koskeva oikeudellinen perusta lopullisesti hyväksytään? Voisiko komissio ilmoittaa, mikä on komission jäsenten kollegion aikataulu kyseisen ehdotuksen hyväksymiseksi ja mitkä ovat jatkomenettelyt ja aikarajat myöhemmin tapahtuville käsittelyille parla- mentissa ja neuvostossa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio aikoo esittää parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen oikeudellisen perustan luomiseksi toimille, jotka rahoitetaan nykyisin budjettikohdasta B3-1006 (”Alueellisten ja vähemmistökielten ja - kulttuurien auttaminen ja suojelu”). Tätä varten komissio valmistelee ehdotusta monivuotiseksi ohjel- maksi, jonka se hyväksynee vuoden 1998 loppuun mennessä. sillä noin puolet toimenpiteeseen osoitetuista määrärahoista oli Oikeudellisen perustan puute ei haitannut kyseisen toimenpiteen toteuttamista vuoden 1998 talous- arviossa, sidottu ennen 31. päivää toukokuuta ensimmäisten hankkeiden valinnan jälkeen. Toista hankekokonaisuutta koskevat valinnat tehtiin ennen 10. päivää kesäkuuta, jolloin komissio päätti keskeyttää oikeudellista perustaa vailla olevien budjettikohtien toteuttamisen yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomion asiassa C-106/96. Lisäksi komissio katsoi, että niiden tuensaajien odotukset, joiden hankkeet oli hyväksytty toisessa valinnassa, olivat perusteltuja, joten näihin hankkeisiin myönnettiin edelleenkin tukea


title: Avtal av den 1 september 1998 mellan Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i medlemsstaterna utanför euro-området avseende operativa förfaranden för en växelkursmekanism under etapp tre av den ekonomiska och monetära unionen - Konventionen för fastställande av växelkurser för deltagande valutor och förfarande med betalning efter inbetalning för interventioner vid bandgränserna - Övre gränser för tillgäng till faciliteiten för mycket kortfristiga krediter enligt artiklarna 8, 10 och 11 i avtalet av den 1 september 1998

eurovoc_concepts:
European Central Bank
economic convergence
exchange rate
monetary agreement
third stage of EMU

text: C 345/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 EUROPEISKA CENTRALBANKEN AVTAL av den 1 september 1998 mellan Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i medlemsstaterna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det avseende operativa f‰rfaranden f‰r en v…xelkursmekanism under etapp tre av den ekonomiska och monet…ra unionen (98/C 345/05) EUROPEISKA CENTRALBANKEN (NEDAN KALLAD ECB) OCH DE NATIONELLA CENTRALBANKERNA I MEDLEMSSTATERNA UTANFˆR EURO(cid:220)OMR¯DET -(cid:217)Deltagande i ERM(cid:216)II kommer att vara frivilligt f‰r medlemsstater utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. Medlemsstater med undantag kan dock f‰rv…ntas ansluta sig till me(cid:220) kanismen. En medlemsstat som inte deltar i ERM(cid:216)II fr¿n b‰rjan f¿r delta vid en senare tidpunkt. Med beaktande av f‰ljande: Europeiska r¿det enades genom sin resolution av den 16 juni 1997 (nedan kallad resolutionen) om att inr…tta en v…xelkursmekanism (nedan kallad ERM(cid:216)II) n…r den tredje etappen av den ekonomiska och monet…ra unionen inleds den 1 januari 1999. Av resolutionen framg¿r f‰ljande: -(cid:217)ERM(cid:216)II kommer att ers…tta det nuvarande Euro(cid:220) peiska monet…ra systemet. -(cid:217)Stabila ekonomiska f‰rh¿llanden …r n‰dv…ndiga f‰r att den inre marknaden skall fungera v…l och f‰r att investeringar, tillv…xt och syssels…ttning skall ‰ka, och ligger d…rf‰r i samtliga medlemsstaters intresse. Den inre marknaden f¿r inte …ventyras genom avvikelser fr¿n de reala j…mviktsv…xelkurserna eller alltf‰r stora nominella v…xelkursfluktuationer mellan euron och de ‰vriga EU(cid:220)valutorna, vilket skulle st‰ra handels(cid:220) str‰mmarna mellan medlemsstaterna. Enligt artikel 109m i F‰rdraget om uppr…ttandet av Europeiska ge(cid:220) menskapen …r dessutom varje medlemsstat skyldig att behandla sin valutapolitik som en fr¿ga av gemen(cid:220) samt intresse. -(cid:217)ERM(cid:216)II kommer att bidra till att s…kerst…lla att med(cid:220) lemsstater utanf‰r euro(cid:220)omr¿det som deltar i ERM(cid:216)II (nedan kallade deltagande medlemsstater utanf‰r euro(cid:220)omr¿det) inriktar sin politik p¿ att uppr…tth¿lla stabilitet och fr…mja konvergens och d…rigenom un(cid:220) derl…tta f‰r dem att inf‰ra euron. -(cid:217)ERM(cid:216)II kommer inte att p¿verka huvudm¿let f‰r ECB och de nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220) omr¿det att uppr…tth¿lla prisstabilitet. -(cid:217)En centralkurs gentemot euron kommer att fastst…llas f‰r valutan i varje deltagande medlemsstat utanf‰r euro(cid:220)omr¿det (nedan kallad deltagande valuta utan(cid:220) f‰r euro(cid:220)omr¿det). -(cid:217)Det kommer att finnas ett normalt fluktuationsband p¿ n 15(cid:216)% runt centralkurserna. -(cid:217)Det b‰r s…kerst…llas att eventuella …ndringar av cen(cid:220) tralkurserna genomf‰rs i r…tt tid s¿ att st‰rre avvikel(cid:220) ser fr¿n j…mviktskurserna undviks. D…rf‰r kommer alla parter i ‰verenskommelsen om centralkurserna, inbegripet ECB, att ha r…tt att inleda ett konfidenti(cid:220) ellt f‰rfarande f‰r ompr‰vning av centralkurserna. -(cid:217)I princip kommer interventioner vid bandgr…nserna att ske automatiskt och i obegr…nsad utstr…ckning, med tillg¿ng till mycket kortfristiga krediter. ECB och de nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿(cid:220) det som deltar i ERM(cid:216)II (nedan kallade deltagande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det) skall dock kunna avbryta interventionerna om dessa strider mot deras huvudm¿l att uppr…tth¿lla prisstabilitet. N…r de fattar s¿dana beslut b‰r de ta h…nsyn till alla 13. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 345/7 relevanta faktorer, s…rskilt behovet av att uppr…tth¿lla prisstabilitet och f‰rtroendet f‰r ERM(cid:216)II. -(cid:217)Samarbetet om v…xelkurspolitiken kan st…rkas ytterli(cid:220) gare, till exempel genom att medge en fastare kopp(cid:220) ling mellan euron och deltagande valutor utanf‰r euro(cid:220)omr¿det, n…r och i den utstr…ckning en s¿dan koppling …r l…mplig mot bakgrund av utvecklingen mot konvergens. 1. 2(cid:218)(cid:217)ECB och varje deltagande nationell centralbank utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall i samf‰rst¿nd fastst…lla de ‰vre och undre bilaterala kurser mellan euron och den ber‰rda deltagande valutan utanf‰r euro(cid:220)omr¿det vilka f‰ljer av de fluktuationsband som fastst…llts enligt punk(cid:220) terna 2. 1, 2. 3 och 2. 4 i resolutionen och vid vilka inter(cid:220) ventioner skall ske automatiskt. ECB och de deltagande nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall gemensamt underr…tta marknaden om dessa kurser, som skall fastst…llas enligt konventionen i bilaga I. Interventioner skall anv…ndas som st‰djande medel till(cid:220) sammans med andra politiska ¿tg…rder, inbegripet en …n(cid:220) dam¿lsenlig penning(cid:220) och finanspolitik som fr…mjar eko(cid:220) nomisk konvergens och stabila v…xelkurser. Det kommer att finnas m‰jlighet till samordnade interventioner innan(cid:220) f‰r bandgr…nserna efter ‰verenskommelse mellan ECB och den ber‰rda deltagande nationella centralbanken utanf‰r euro(cid:220)omr¿det, parallellt med att denna nationella centralbank anv…nder andra …ndam¿lsenliga medel, inbe(cid:220) gripet en flexibel r…ntes…ttning. Det m¿ste ges utrymme f‰r en tillr…cklig flexibilitet, s…r(cid:220) skilt f‰r att ta h…nsyn till att medlemsstaterna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det kommit olika l¿ngt och till…mpar olika takt och strategi f‰r att uppn¿ ekonomisk konvergens. II. (cid:217)INTERVENTIONER Artikel 2 Allm…nna best…mmelser 2. 1(cid:218)(cid:217)Interventioner skall i princip g‰ras i euro och i de deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. ECB och de deltagande nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220)om(cid:220) r¿det skall underr…tta varandra om alla valutainterventio(cid:220) ner som syftar till att s…kerst…lla att ERM(cid:216)II h¿ller sam(cid:220) man. 2. 2(cid:218)(cid:217)ECB och de nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall dessutom underr…tta varandra om alla ‰vriga valutainterventioner. Detta avtal skall inte hindra medlemsstater utanf‰r euro(cid:220) omr¿det fr¿n att p¿ bilateral basis fastst…lla ytterligare fluktuationsband och sinse(cid:220) mellan. interventionsarrangemang Artikel 3 Interventioner vid bandgr…nserna HAR ˆVERENSKOMMIT FˆLJANDE: I. (cid:217)CENTRALKURSER OCH FLUKTUATIONSBAND Artikel 1 Bilaterala centralkurser och interventionskurser mellan euron och de deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det 1. 1(cid:218)(cid:217)Parterna i detta avtal skall gemensamt underr…tta marknaden avseende de bilaterala centralkurserna mellan de deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det och eu(cid:220) ron, samt avseende eventuella …ndringar av dessa central(cid:220) kurser, enligt det ‰verenskomna gemensamma f‰rfaran(cid:220) det i punkt 2. 3 i resolutionen. 3. 1(cid:218)(cid:217)Interventionerna vid bandgr…nserna skall i princip vara automatiska och obegr…nsade. ECB och de delta(cid:220) gande nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det kan dock avbryta sina automatiska interventioner om dessa skulle strida mot deras huvudm¿l att uppr…tth¿lla prisstabilitet. 3. 2(cid:218)(cid:217)N…r ECB eller en deltagande nationell centralbank utanf‰r euro(cid:220)omr¿det ‰verv…ger att avbryta sina inter(cid:220) ventioner skall vederb‰rlig h…nsyn tas …ven till alla ‰vriga relevanta faktorer, inbegripet f‰rtroendet f‰r att ERM(cid:216)II fungerar v…l. ECB och/eller den ber‰rda deltagande na(cid:220) tionella skall grunda sina beslut p¿ faktiska f‰rh¿llanden och dessutom i detta sammanhang beakta eventuella slutsatser fr¿n an(cid:220) dra beh‰riga organ. ECB och/eller den ber‰rda delta(cid:220) gande nationella centralbanken utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall i s¿ god tid som m‰jligt och under strikt sekretess centralbanken utanf‰r euro(cid:220)omr¿det C 345/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 underr…tta de ‰vriga ber‰rda monet…ra myndigheterna och de monet…ra myndigheterna i alla andra deltagande medlemsstater utanf‰r euro(cid:220)omr¿det om sin avsikt att avbryta interventionerna. gande nationell centralbank utanf‰r euro(cid:220)omr¿det er(cid:220) bjuda varandra faciliteter f‰r mycket kortfristiga kredi(cid:220) ter. L‰ptiden f‰r en mycket kortfristig kredittransaktion skall inledningsvis vara tre m¿nader. 3. 3(cid:218)(cid:217)Ett f‰rfarande med betalning efter inbetalning en(cid:220) ligt bilaga I skall till…mpas f‰r interventioner vid band(cid:220) gr…nserna. Artikel 4 Samordnade interventioner innanf‰r bandgr…nserna ECB och de deltagande nationella centralbankerna utan(cid:220) f‰r euro(cid:220)omr¿det f¿r komma ‰verens om att genomf‰ra samordnade interventioner innanf‰r bandgr…nserna. 6. 2(cid:218)(cid:217)Kredittransaktionerna inom ramen f‰r dessa facili(cid:220) teter skall ha formen av f‰rs…ljning och k‰p avista av deltagande valutor som ger upphov till motsvarande fordringar och skulder, uttryckta i l¿ngivarens valuta, mellan ECB och de deltagande nationella centralban(cid:220) kerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. Valutadagen f‰r kredit(cid:220) transaktionerna skall vara densamma som valutadagen f‰r interventionerna p¿ marknaden. ECB skall f‰ra ett register ‰ver alla transaktioner inom ramen f‰r dessa fa(cid:220) ciliteter. Artikel 5 Finansiering av interventioner vid bandgr…nserna Artikel 7 F‰rhandsgodk…nnande av interventioner och andra transaktioner 5. 1(cid:218)(cid:217)Om en centralbank avser att g‰ra icka(cid:220)obligato(cid:220) riska interventioner (cid:134) inbegripet unilaterala interventio(cid:220) ner innanf‰r bandgr…nserna (cid:134) genom att k‰pa eller s…lja en annan deltagande valuta till ett belopp som …r st‰rre …n gemensamt ‰verenskomna maximibelopp, skall den centralbank som utger interventionsvalutan godk…nna in(cid:220) terventionerna i f‰rv…g. 5. 2(cid:218)(cid:217)F‰rhandsgodk…nnande skall kr…vas …ven f‰r andra transaktioner …n interventioner som avser minst den del(cid:220) tagande valuta utanf‰r euro(cid:220)omr¿det eller euron och som …r av en s¿dan storlek att de sannolikt kommer att p¿verka v…xelkursen f‰r de b¿da ber‰rda valutorna. I s¿(cid:220) dana fall skall de b¿da ber‰rda centralbankerna komma ‰verens om ett tillv…gag¿ngss…tt som minimerar potenti(cid:220) ella problem, inbegripet att kunna avveckla hela eller de(cid:220) lar av transaktionen direkt mellan de b¿da centralban(cid:220) kerna. 7. 1(cid:218)(cid:217)Faciliteten f‰r mycket kortfristiga krediter …r i princip automatiskt tillg…nglig och beloppsm…ssigt obe(cid:220) gr…nsad n…r det g…ller finansiering av interventioner i deltagande valutor vid bandgr…nserna. 7. 2(cid:218)(cid:217)Den l¿ntagande centralbanken skall p¿ l…mpligt s…tt anv…nda sina egna valutareserver innan den utnyttjar faciliteten. 7. 3(cid:218)(cid:217)ECB och de deltagande nationella centralbankerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det kan avbryta ytterligare automatisk finansiering om denna skulle strida mot deras huvudm¿l att uppr…tth¿lla prisstabilitet. Ett avbrytande av s¿dan au(cid:220) tomatisk finansiering skall vara i ‰verensst…mmelse med best…mmelserna i artikel 3. 2 i detta avtal. III. (cid:217)FACILITET FˆR MYCKET KORTFRISTIGA KREDITER Finansiering av interventioner innanf‰r bandgr…nserna Artikel 8 Artikel 6 Allm…nna best…mmelser 6. 1(cid:218)(cid:217)F‰r interventioner i euro och i de deltagande valu(cid:220) torna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall ECB och varje delta(cid:220) Faciliteten f‰r mycket kortfristiga krediter kan st…llas till f‰rfogande f‰r interventioner innanf‰r bandgr…nserna p¿ nedanst¿ende villkor och under f‰ruts…ttning att den centralbank som utger interventionsvalutan ger sitt god(cid:220) k…nnande: 13. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 345/9 a)(cid:217)Det ackumulerade beloppet av krediterna till den l¿n(cid:220) tagande centralbanken f¿r inte ‰verstiga den ‰vre gr…nsen f‰r denna centralbank enligt bilaga II. Artikel 11 F‰rl…ngning efter ‰verenskommelse b) Den l¿ntagande centralbanken skall p¿ l…mpligt s…tt anv…nda sina egna valutareserver innan den utnyttjar faciliteten. 11. 1(cid:218)(cid:217)En skuld som ‰verstiger den ‰vre gr…nsen enligt bilaga(cid:216)II f¿r f‰rl…ngas en g¿ng med tre m¿nader om den l¿ngivande centralbanken godk…nner detta. Artikel 9 R…nteers…ttning 11. 2(cid:218)(cid:217)En skuld som redan har f‰rl…ngts automatiskt med tre m¿nader f¿r f‰rl…ngas en andra g¿ng med ytter(cid:220) ligare tre m¿nader om den l¿ngivande centralbanken godk…nner detta. 9. 1(cid:218)(cid:217)R…nteers…ttning skall utg¿ p¿ utest¿ende saldon avseende mycket kortfristiga krediter enligt den repre(cid:220) sentativa inhemska trem¿naders penningmarknadsr…nta f‰r l¿ngivarens valuta som g…ller p¿ handelsdagen f‰r den ursprungliga kredittransaktione eller (cid:134) om l‰ptiden f‰rl…ngs enligt artiklarna 10 och 11 i detta avtal (cid:134) till den trem¿naders penningmarknadsr…nta f‰r l¿ntagarens valuta som g…ller p¿ f‰rfallodagen f‰r den ursprungliga kredittransaktion vars l‰ptid skall f‰rl…ngas. 9. 2(cid:218)(cid:217)Upplupen r…nta skall betalas i l¿ngivarens valuta den dag d¿ facilitetens ursprungliga l‰ptid utg¿r eller, i till…mpliga fall, den dag d¿ ett skuldsaldo ¿terbetalas i f‰rv…g. Om f‰rl…ngning sker enligt artiklarna 10 och 11 i detta avtal skall r…ntan kapitaliseras vid utg¿ngen av varje trem¿nadersperiod och betalas den dag d¿ slutlig ¿terbetalning av skuldsaldot sker. 9. 3(cid:218)(cid:217)F‰r att till…mpa artikel 9. 1 i detta avtal skall varje deltagande nationell centralbank utanf‰r euro(cid:220)omr¿det underr…tta ECB om sin representativa inhemska trem¿(cid:220) naders penningmarknadsr…nta. ECB skall anv…nda en re(cid:220) presentativ inhemsk trem¿naders penningmarknadsr…nta f‰r euron och underr…tta de deltagande nationella cen(cid:220) tralbankerna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det om denna r…nta. Artikel 12 ¯terbetalning i f‰rv…g Ett skuldsaldo som f‰religger i enlighet med artiklarna 6, 10 och 11 i detta avtal f¿r avvecklas n…r som helst i f‰r(cid:220) v…g p¿ beg…ran av den l¿ntagande centralbanken. Artikel 13 Kvittning av ‰msesidiga fordringar och skulder ˆmsesidiga fordringar och skulder mellan ECB och en deltagande nationell centralbank utanf‰r euro(cid:220)omr¿det, vilka uppst¿tt till f‰ljd av transaktionerna enligt artik(cid:220) larna 6(cid:134)12 i detta avtal, f¿r kvittas mot varandra efter ‰verenskommelse mellan de b¿da ber‰rda parterna. Artikel 14 Former f‰r avveckling Artikel 10 Automatisk f‰rl…ngning 14. 1(cid:218)(cid:217)N…r en kredittransaktion f‰rfaller till ¿terbetal(cid:220) ning eller om ¿terbetalning sker i f‰rv…g skall avveckling i princip ske medelst innehav i l¿ngivarens valuta. P¿ beg…ran av den l¿ntagande centralbanken f¿r den ur(cid:220) sprungliga l‰ptiden f‰r en kredittransaktion f‰rl…ngas med tre m¿nader. 14. 2(cid:218)(cid:217)Denna best…mmelse skall inte hindra l¿ngivande och l¿ntagande centralbanker fr¿n att komma ‰verens om andra former f‰r avveckling. Dock g…ller att: a)(cid:217)Den ursprungliga l‰ptiden f¿r bara f‰rl…ngas automa(cid:220) tiskt en g¿ng och med h‰gst tre m¿nader. b) Det sammanlagda beloppet av skulder som h…rr‰r fr¿n till…mpningen av denna artikel f¿r aldrig ‰ver(cid:220) stiga den ‰vre gr…ns f‰r den l¿ntagande centralban(cid:220) ken som anges i bilaga II. IV. (cid:217)N´RMARE V´XELKURSSAMARBETE Artikel 15 N…rmare v…xelkurssamarbete 15. 1(cid:218)(cid:217)Samarbetet om v…xelkurspolitiken mellan delta(cid:220) gande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det C 345/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 och ECB kan st…rkas ytterligare. I synnerhet kan en n…r(cid:220) mare koppling mellan euron och en annan valuta ‰ver(cid:220) enskommas fr¿n fall till fall p¿ initiativ av den ber‰rda deltagande medlemsstaten utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. 15. 2(cid:218)(cid:217)Fr¿n fall till fall kan formellt avtalade fluktua(cid:220) tionsband, som …r smalare …n det normala bandet och som i princip underst‰ds av automatiska interventioner och krediter, fastst…llas p¿ beg…ran av den ber‰rda delta(cid:220) gande medlemsstaten utanf‰r euro(cid:220)omr¿det och i enlig(cid:220) het med f‰rfarandet i punkt 2. 4 i resolutionen. 15. 3(cid:218)(cid:217)Andra, informella, typer av arrangemang f‰r n…r(cid:220) mare v…xelkurssamarbete kan ocks¿ inr…ttas mellan ECB och deltagande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220) omr¿det. 17. 2(cid:218)(cid:217)Om smalare fluktuationsband …n det normala bandet formellt avtalats, skall samtliga parter i den ge(cid:220) mensamma ‰verenskommelse som tr…ffas enligt punkt 2. 4 i resolutionen, inbegripet ECB, ha r…tt att inleda en konfidentiell ompr‰vning av huruvida ett smalare band …r …ndam¿lsenligt f‰r den ber‰rda valutan. VI. (cid:217)ICKE DELTAGANDE NATIONELLA CENTRALBANKER Artikel 18 Till…mplighet Best…mmelserna i artiklarna 1, 2. 1, 3, 4, 6(cid:134)15 och 17 i detta avtal skall inte till…mpas p¿ nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)om¿det som inte deltar i ERM(cid:216)II. V. (cid:217)ˆVERVAKNING AV SYSTEMET Artikel 19 Artikel 16 Samarbete inom ramen f‰r samr¿dsf‰rfarandet Arbetsuppgifter f‰r ECB:s allm…nna r¿d 16. 1(cid:218)(cid:217)ECB:s allm…nna r¿d skall dels ‰vervaka hur ERM(cid:216)II fungerar, dels tj…na som forum f‰r samordning av penning(cid:220) och valutapolitiken och f‰r f‰rvaltning av den interventions(cid:220) och kreditmekanism som beskrivs i detta avtal. R¿det skall kontinuerligt noggrant ‰vervaka h¿llbarheten i de bilaterala v…xelkursf‰rh¿llandena mel(cid:220) lan euron och de enskilda deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. 16. 2(cid:218)(cid:217)ECB:s allm…nna r¿d skall regelbundet se ‰ver hur detta avtal fungerar mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Artikel 17 Ompr‰vning av centralkurser och deltagande i smalare fluktuationsband 17. 1(cid:218)(cid:217)Alla parter i den ‰verenskommelse som avses i punkt 2. 3 i resolutionen, inbegripet ECB, skall ha r…tt att inleda ett konfidentiellt f‰rfarande f‰r att ompr‰va cen(cid:220) tralkurserna. Nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det som inte deltar i ERM(cid:216)II skall samarbeta med ECB och delta(cid:220) gande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det inom ramen f‰r samr¿dsf‰rfarandet och andra informa(cid:220) tionsutbyten som …r n‰dv…ndiga f‰r att ERM(cid:216)II skall kunna fungera v…l. VII. (cid:217)SLUTBEST´MMELSER Artikel 20 Slutbest…mmelser 20. 1(cid:218)(cid:217)Detta avtal ers…tter, med verkan fr¿n och med den 1 januari 1999, avtalet av den 13 mars 1979 om fast(cid:220) st…llande av operativa f‰rfaranden f‰r Europeiska mone(cid:220) t…ra systemet, …ndrat genom instrumentet av den 10 juni 1985 och genom instrumentet av den 10 november 1987. 20. 2(cid:218)(cid:217)Detta avtal skall uppr…ttas i vederb‰rligen under(cid:220) tecknade versioner p¿ engelska, franska och tyska. En bestyrkt kopia av originalet p¿ varje spr¿k skall s…ndas till varje centralbank av ECB, som skall bevara origina(cid:220) len. Avtalet skall ‰vers…ttas till alla ‰vriga officiella ge(cid:220) menskapsspr¿k och offentligg‰ras i Europeiska gemenska(cid:220) pernas officiella tidning, serie C. 13. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 345/11 BILAGA I KONVENTION FˆR FASTST´LLANDE AV V´XELKURSER FˆR DELTAGANDE VALUTOR OCH FˆRFARANDE MED BETALNING EFTER INBETALNING FˆR INTERVENTIONER VID BANDGR´NSERNA A. (cid:217)Konvention f‰r fastst…llande av v…xelkurser V…xelkursen f‰r den bilaterala centralkursen gentemot euron skall f‰r alla deltagande valutor utanf‰r euro(cid:220) omr¿det fastst…llas med euro som basvaluta. F‰r alla valutor skall v…xelkursen uttryckas som v…rdet av E1 med sex signifikanta siffror. Samma konvention skall till…mpas f‰r att fastst…lla de ‰vre och nedre interventionskurserna gentemot euron f‰r de deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. Interventionskurserna skall fastst…llas genom att addera eller subtrahera den avtalade bandbredden, uttryckt i procent, till eller fr¿n den bilaterala centralkursen. De resulterande kurserna skall avrundas till sex signifikanta siffror. B. (cid:217)F‰rfarande med betalning efter inbetalning S¿v…l ECB som de nationella centralbankerna inom euro(cid:220)omr¿det skall till…mpa ett f‰rfarande med betal(cid:220) ning efter inbetalning f‰r interventioner vid bandgr…nserna. Deltagande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall, i enlighet med denna bilaga, till…mpa f‰rfarandet med betalning efter inbetalning n…r de agerar som korrespondentbanker f‰r de nationella centralbankerna inom euro(cid:220)omr¿det och f‰r ECB. Deltagande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det kan, efter eget gottfinnande, anta samma f‰rfa(cid:220) rande med betalning efter inbetalning vid avvecklingen av interventioner vid bandgr…nserna som samma nationella centralbanker har utf‰rt f‰r egen del. i) Allm…nna principer -(cid:217)F‰rfarandet med betalning efter inbetalning skall till…mpas n…r interventioner vid bandgr…nserna i ERM(cid:216)II sker mellan euron och de deltagande valutorna utanf‰r euro(cid:220)omr¿det. -(cid:217)F‰r att kunna utf‰ra interventioner vid bandgr…nserna i ERM(cid:216)II m¿ste motparterna ha ett konto hos den ber‰rda nationella centralbanken. Motparterna skall …ven ha SWIFT(cid:220)adresser och/eller utbyta bestyrkta telexkoder med den ber‰rda nationella centralbanken eller med ECB. Dessutom kan ifr¿(cid:220) gakommande motparter utf‰ra interventioner vid bandgr…nserna i ERM(cid:216)II direkt med ECB. -(cid:217)Deltagande nationella centralbanker utanf‰r euro(cid:220)omr¿det skall agera som korrespondentbanker f‰r de nationella centralbankerna inom euro(cid:220)omr¿det och f‰r ECB. -(cid:217)N…r interventioner sker vid bandgr…nserna, skall den ber‰rda nationella centralbanken eller ECB endast frisl…ppa betalningen f‰r en transaktion efter att ha erh¿llit bekr…ftelse fr¿n korrespondent(cid:220) banken p¿ att det f‰rfallna beloppet har krediterats p¿ dess konto. Motparter skall g‰ra betalningen i r…tt tid f‰r att de nationella centralbankerna och ECB skall kunna uppfylla sina betalningsf‰rplik(cid:220) telser. F‰ljaktligen skall motparter betala inom en p¿ f‰rhand fastst…lld tidsfrist. ii) Mottagandefrist f‰r betalningar fr¿n motparter Motparter skall betala interventionsbelopp senast kl. 13:00 ECB(cid:220)tid (centraleuropeisk tid) p¿ valuta(cid:220) dagen. C 345/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 98 BILAGA II ˆVRE GR´NSER FˆR TILLG¯NG TILL FACILITETEN FˆR MYCKET KORTFRISTIGA KREDI(cid:220) TER ENLIGT ARTIKLARNA 8, 10 OCH 11 I AVTALET AV DEN 1 SEPTEMBER 1998 Fr¿n och med den 1 januari 1999 (miljoner euro) Centralbanker som …r avtalsparter ˆvre gr…nser (˛) Danmarks Nationalbank Bank of Greece Sveriges Riksbank Bank of England Europeiska centralbanken 520 300 990 3(cid:216)480 noll Nationella centralbanker inom euro(cid:220)omr¿det ˆvre gr…nser Nationale Bank van Belgiæ/Banque Nationale de Belgique Deutsche Bundesbank Banco de Espa(cid:253)a Banque de France Central Bank of Ireland Banca d’Italia Banque centrale de Luxembourg De Nederlandsche Bank Oesterreichische Nationalbank Banco de Portugal Suomen Pankki noll noll noll noll noll noll noll noll noll noll noll (˛)(cid:217)Indikativa belopp f‰r centralbanker som inte deltar i ERM(cid:216)II


title: WRITTEN QUESTION No. 2594/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Cement dust pollution in Evvia

eurovoc_concepts:
Greece
air quality
cement
environmental protection
industrial pollution
infringement of EU law
pollution control measures
public health


title: WRITTEN QUESTION No. 2573/98 by John McCARTIN Fishing agreement with the Comores 1994-1997

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/9 (1999/C 320/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2573/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Komorien kalastussopimus 1994(cid:25)1997 Voiko komisssio kertoa yksityiskohtia pyydettyjen kalojen määristä, pyydetyistä kalalajeista, kalojen mark- kina-arvosta ja siitä missä kalat purettiin aluksista EU:n ja Komorien välisen vuosien 1994(cid:25)1997 kalastus- sopimuksen perusteella? Komission jäsenen Emma Bonino komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2572/98 ja E-2573/98 (7. lokakuuta 1998) kanssa allekirjoitettu Komorien heinäkuuta 1994(cid:25)19. heinäkuuta 1997 välisen ajan, toisin sanoen kolme vuotta. Sallitusta 37 aluksen kokonaismäärästä Komorien viranomaisten myöntämä vuosilupien määrä nuottaa käyttäville yhteisön tonnikalanpyyntialuksille koski ensimmäisenä vuonna 35 alusta, toisena vuonna 33 alusta ja kolmantena vuonna 37 alusta, toisin sanoen lupien keskimääräinen käyttöprosentti oli 95 prosenttia. kalastussopimuksen pöytäkirja voimassa 20. oli Alueella kalastavien alusten keskimääräinen bruttovetoisuus on 1320 bruttotonnia (brt), Alusten bruttove- toisuuden vaihdellessa 760 bruttotonnista 2640 bruttotonniin. Vuosittainen kalasaalis käsitti: (cid:25) 1994: 3606 tonnia tonnikalaa noin 2,5 miljoonan ecun arvosta (cid:25) 1995: 1728 tonnia tonnikalaa noin 1 miljoonan ecun arvosta (cid:25) 1996: 3143 tonnia tonnikalaa noin 2 miljoonan ecun arvosta (cid:25) 1997 (17. 7. 1998 asti): 1830 tonnia tonnikalaa noin 1,5 miljoonan ecun arvosta Saaliit koostuvat pääasiassa boniitista (± 70 %) ja kultaevätonnikalasta (± 20 %). Koska tonnikala on vaeltava kalalaji, kalastusaluksilla, joilla on kalastuslupa Komorien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella on yleensä kalastusluvat myös muiden kyseisellä alueella tapahtuvan kalastusta koskevien sopimusten eli Seychellien, Madagaskarin ja Mauritiuksen kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. Tämä vaikeuttaa Komorien alueen yksinomaisella talousvyöhykkeellä vietettyjen merelläolopäivien lukumää- rän laskua. Kalasaaliit puretaan pääasiallisesti Victorian (Seychellit), Port-Louis’n (Mauritius) ja Antsirananan (Madagaskar) satamissa. (1999/C 320/013) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2692/98 esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Hätäapu Sudanille Afrikan suurin maa on parhaillaan erittäin vaikeassa tilanteessa ja 1,2(cid:25)2,6 miljoonaa ihmistä on hengenvaa- rassa. 600 000 lasta kärsii Sudanin nälänhädästä. Tästä kaikesta sekä maata 15 vuotta vaivanneesta sisällissodasta johtuen he eivät pysty selviytymään elossa omin voimin, vaan köyhtyvät entisestäänkin. Mitä komissio aikoo tehdä tässä tilanteessa? Suunnitteleeko komissio jotakin humanitäärisen avun ohjelmaa, jonka avulla olisi mahdollista lieventää nälänhädän aiheuttamia seurauksia? Jos ei, aikoo toteuttaa tällaisen ohjelman lähitulevaisuudessa ja millä tavalla?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2724/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Schutz der Kulturdenkmäler im Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Orthodoxy
Unesco
cultural heritage
heritage protection
monument
war

text: C 135/104 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 (1999/C 135/122) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2722/98 von Leonie van Bladel (UPE) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: Zweifel an der Sicherheit eines Kernkraftwerks auf Kuba 1. Ist der Rat über die Wiederaufnahme der 1981 begonnenen und 1992 eingestellten Errichtung eines Kernkraftwerks in Juragua auf Kuba unterrichtet, dessen Gebäude in einem vor kurzem erschienenen Artikel in der Tageszeitung „The Independent“ als „baufällig“ bezeichnet wurde? Ist der Rat bereit, sich über die Sicherheit sowohl des Gebäudes als auch der Reaktoren, deren 2. Inbetriebnahme binnen vier Jahren vorgesehen ist, zu unterrichten? 3. Welche Perspektiven bietet der AKP-Beobachterstatus Kubas, um diese Angelegenheit einer insbesondere für Kuba, aber auch für die Region und generell die ganze Welt befriedigenden und sicheren Lösung zuzuführen, und ist der Rat bereit, diese neue politische Beziehung zwischen der EU und Kuba zu nutzen? Antwort (16. November 1998) 1. Die von der Frau Abgeordneten angesprochene Frage ist vom Rat nicht erörtert worden. 2. Eine solche Frage könnte zwar nicht im Rahmen von Euratom, aber im Rahmen des Überein- kommens über die nukleare Sicherheit erörtert werden, dem Kuba (Unterzeichnung des Übereinkommens am 20. September 1994) und die Mitgliedstaaten der EU angehören. Dieses Übereinkommen hat folgende Zielsetzungen: i) Erreichung und Beibehaltung eines hohen Maßes an nuklearer Sicherheit weltweit durch nationale Maßnahmen und internationale Zusammenarbeit, ii) Schaffung und Aufrechterhaltung wirksamer Maßnahmen in kerntechnischen Einrichtungen zum Schutz vor möglichen radiologischen Gefahren, um so Mensch, Gesellschaft und Umwelt vor schädlichen Auswirkungen ionisierender Strahlung aus solchen Einrichtungen zu schützen, iii) Verhütung von Unfällen mit radiologischen Folgen und Milderung solcher Folgen, falls sie auftreten. In Artikel 5 wird festgelegt, daß jede Vertragspartei vor jeder der Tagungen gemäß Artikel 20 einen Bericht über die Maßnahmen, die sie zur Erfüllung jeder der in dem Übereinkommen genannten Verpflichtungen ergriffen hat, zur Prüfung vorlegt. 3. Weder das bestehende Lomé-Abkommen noch der Vorschlag für die Aushandlung eines künftigen Lomé-Abkommens beinhalten diesbezügliche Bestimmungen. Im übrigen wird die Frau Abgeordnete darauf aufmerksam gemacht, daß der Beobachterstatus von Kuba bei den nächsten Verhandlungen eine etwaige Entscheidung über den Beitritt Kubas zum Lomé- Abkommen nicht präjudiziert. (1999/C 135/123) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2724/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Schutz der Kulturdenkmäler im Kosovo (1. September 1998) Im Kosovo gibt es eine Vielzahl von christlich-orthodoxen und moslemischen Kulturdenkmälern, die wegen der zur Zeit in dieser Region stattfindenden bewaffneten Zusammenstöße auf schwerste von


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2530/98 del Graham MATHER a la Comisión. Contactos para campañas de información de la Comisión

eurovoc_concepts:
European Commission
United Kingdom
consultancy
organisation
provision of services
research
research body
sample survey

text: C 96/110 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 4. 1999 La Comisi(cid:243)n considera que estas restricciones, siempre y cuando se adopten medidas apropiadas de aplicaci(cid:243)n a nivel nacional, constituyen una base legal adecuada para abordar de forma eficaz situaciones como las mencionadas por Su Seæor(cid:237)a. (1) DO L 144 de 4. 6. 1997. (1999/C 96/153) PREGUNTA ESCRITA E-2527/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Opresi(cid:243)n pol(cid:237)tica en Myanmar Considerando las innumerables atrocidades que ha llevado a cabo contra la poblaci(cid:243)n la dictadura militar de Myanmar y la extremada pobreza que padece la poblaci(cid:243)n del pa(cid:237)s a pesar de la abundancia de recursos naturales, ¿quØ medidas tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de adoptar a este respecto? ¿Abogar(cid:237)a la Comisi(cid:243)n por la imposici(cid:243)n de sanciones econ(cid:243)micas y financieras al Gobierno de Myanmar? Respuesta del Sr. Mar(cid:237)n en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de septiembre de 1998) La Comisi(cid:243)n sigue presionando a sus interlocutores para que exhorten al Gobierno de Birmania a entablar un diÆlogo exhaustivo con la oposici(cid:243)n. Este ha sido uno de los temas importantes tratados en discusiones recientes con la Asociaci(cid:243)n de Naciones del Sudeste AsiÆtico (ANASE). De acuerdo con la posici(cid:243)n comœn adoptada, la cooperaci(cid:243)n con Birmania seguirÆ suspendida hasta que se realicen progresos sustanciales en materia de democratizaci(cid:243)n y respeto de los derechos humanos. Solamente se financiarÆn los programas humanitarios. AdemÆs, al margen del Æmbito pol(cid:237)tico, hay que recordar que la Uni(cid:243)n ha negado a Birmania temporalmente el acceso a las preferencias arancelarias concedidas en el marco de los sistemas de preferencias arancelarias generalizadas (SPG) debido a las prÆcticas de trabajo forzado existentes en este pa(cid:237)s (Reglamento (CE) 552/97 del Consejo, de 24 de marzo de 1997 (1) ). La Uni(cid:243)n considerarÆ la adopci(cid:243)n de medidas adicionales y seguirÆ aplicando la posici(cid:243)n comœn respecto a Birmania. La decisi(cid:243)n de imponer otras sanciones al Gobierno birmano tiene que adoptarse en el marco de la Pol(cid:237)tica Exterior y de Seguridad Comœn (PESC) y no como medida unilateral de la Comisi(cid:243)n. (1) DO L 85 de 27. 3. 1997. (1999/C 96/154) PREGUNTA ESCRITA E-2530/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Contactos para campaæas de informaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n ¿Ha encargado la Comisi(cid:243)n, en los œltimos cinco aæos, servicios de estudios, sondeos o consultor(cid:237)a a la empresa Carville, Greenburg and Gould/NOP, a las organizaciones 2010 establecidas en el Reino Unido, o al Foreign Policy Centre? Respuesta del Sr. Oreja En nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de septiembre de 1998) La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de haber requerido mediando remuneraci(cid:243)n los servicios de las empresas citadas en la pregunta de Su Seæor(cid:237)a


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2534/98 του Graham MATHER προς την Επ τροπή. Τιμές αυτοκινήτων στην ΕΕ

eurovoc_concepts:
United Kingdom
complaint to the Commission
consumer protection
motor car
motor vehicle industry
single market
vehicle parts

text: 22. 2. 1999 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 50/149 Ypo· tiw synuh·kew ayte·w kai me ba·sh tiw diaue·simew plhrofori·ew, h Epitroph· den ble·pei thn ana·gkh na ka·nei peraite·rv anakri·seiw gia to peristatiko· kai den proti·uetai na ektele·sei te·toiew e·reynew. (cid:211)mvw, h Epitroph· ua synexi·sei na parakoloyuei· ta gegono·ta sthn perioxh· kai ua synexi·sei epi·shw to diarkh· dia·logo me thn kybe·rnhsh thw Oygka·nta gia th belti·vsh thw kata·stashw thw asfa·leiaw sth xv· ra. (1999/C 50/226) GRAPTH ERVTHSH E-2534/98 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1998) Ue·ma: Time·w aytokinh·tvn sthn EE Apantv· ntaw se prohgoy·menh erv· thsh· moy (E-1851/98 (1)) h Epitroph· dh·lvse o·ti «e·xei antimetvpi·sei polle·w diamartyri·ew apo· memonvme·noyw katanalvte·w sxetika· me thn agora· dejioti·monvn aytokinh·tvn». 1. Synolika·, po·sew paro·moiew diamartyri·ew e·xei dexuei· h Epitroph· kata· thn teleytai·a pentaeti·a; Se poia kra·th me·lh anafe·rontai oi diamartyro·menoi kai po·sew diamartyri·ew e·ginan ana· kra·tow me·low kata· 2. thn i·dia xronikh· peri·odo; Se poiew etairei·ew anafe·rontai oi diamartyro·menoi kai po·sew diamartyri·ew e·ginan ana· etairei·a kata· thn 3. i·dia xronikh· peri·odo; (cid:201)xei h Epitroph· pragmatopoih·sei ekti·mhsh toy o·gkoy tvn pvlh·sevn poy ephrea·sthkan apo· thn dyskoli·a 4. poy antimetv· pisan gia thn agora· aytokinh·toy oi bretanoi· katanalvte·w, se a·llo kra·tow me·low; (1) EE C 13 thw 18. 1. 1999. Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Septembri·oy 1998) Kataggeli·ew sxetika· me thn agora· dejioti·monvn aytokinh·tvn oxhma·tvn (RHD) aporre·oyn mo·non apo· ta 1. me·sa toy 1997. Apo· to·te, peri·poy 250 memonvme·noi katanalvte·w h·ruan se epafh· me thn Epitroph·. To megaly·tero me·row tvn kataggeliv· n afora· thn Ollandi·a kai to Be·lgio. Mikro·terow ariumo·w afora· th 2. Germani·a, th Galli·a kai thn Ispani·a. O megaly·terow ariumo·w tvn kataggeliv· n afora· thn Volkswagen poy akoloyuei·tai apo· thn Mercedes-Benz 3. kai se mikro·tero baumo· th Rover, thn BMW, thn Audi kai thn Peugeot/Citroln. Mikro·w ariumo·w kataggeliv· n afora· toyw ia·pvnew kataskeyaste·w aytokinh·tvn kai idi·vw th Honda, th Subaru kai th Mitsubishi. Lo·gv toy gegono·tow o·ti oi bretanoi· katanalvte·w enhmerv· noyn thn Epitroph· mo·no stiw periptv· seiw poy 4. e·xoyn problh·mata, h Epitroph· den gnvri·zei po·sew epityxei·w para·llhlew eisagvge·w aytokinh·tvn RHD pragmatopoih·uhkan. Pa·ntvw, ba·sei tvn stoixei·vn poy ypoblh·uhkan apo· treiw mega·loyw kataskeyaste·w, aporre·ei ay·jhsh tvn para·llhlvn eisagvgv· n aytokinh·tvn oxhma·tvn RHD to 1997/1998. (cid:211)pvw anafe·ruhke sthn grapth· apa·nthsh thw Epitroph·w prow progene·sterh erv· thsh toy Ajio·timoy Me·loyw me ariumo· E-1851/98, orisme·noi kataskeyaste·w aytokinh·tvn oxhma·tvn sthn Eyrv· ph pro·blecan thlefvnike·w gramme·w gia toyw katanalvte·w poy syna·nthsan problh·mata prospauv· ntaw na agora·soyn aytoki·nhto sto ejvteriko·. H Epitroph· aname·nei apotele·smata sxetika· me ton tro·po leitoyrgi·aw aytv· n tvn «apeyuei·aw grammv· n» kai ua krath·sei enh·mero to Ajio·timo Me·low gia thn pro·odo poy shmeiv· netai ston tome·a ayto·. (1999/C 50/227) GRAPTH ERVTHSH P-2586/98 ypobolh· : Riccardo Garosci (PPE) prow thn Epitroph· (29 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: Dolofoni·a Lehrer: H adynami·a e·kdoshw egklhmativ· n metajy· thw Sri-La·nka thw Itali·aw empodi·zei thn aponomh· dikaiosy·nhw H itali·da Erika Lehrer Grego dolofonh·uhke stiw 21 Marti·oy 1998 sthn Itali·a apo· poli·th thw Sri-La·nka. O dolofo·now, Pereira Nishantha Sudath, anexv· rhse pa·rayta apo· thn Itali·a kai kate·fyge sthn xv· ra katagvgh·w toy, afoy· prohgoyme·nvw anegnv· rise thn pra·jh toy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2581/98 von Philippe MONFILS an die Kommission. Vergewaltigung und sexueller Mißbrauch von Kindern in einer Kindertagesstätte der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
Belgium
European Commission
European Union
child
child care
child protection
children's rights
legal system
national law
sexual violence


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2577/98 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Τιμές αυτοκινήτων

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Kingdom
assessment of prices
consumer protection
fiscal policy
market supervision
motor car
price disparity
report
selling price

text: C 31/150 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Oktvbri·oy 1998) Ta Ajio·tima Me·lh toy Koinoboyli·oy parakaloy·ntai na anatre·joyn sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-3942/97 toy k. Ilaskivi (1). (1) EE C 223, 17. 7. 1998. (1999/C 31/216) GRAPTH ERVTHSH E-2577/98 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1998) Ue·ma: Time·w aytokinh·tvn Ti· me·tra lamba·nei h Epitroph· gia na periorisuei· h yfista·menh apo·klish stiw time·w tvn aytokinh·tvn metajy· tvn kratv· n melv· n, doue·ntow o·ti, o·pvw proky·ptei apo· pro·sfath e·reyna, ta aytoki·nhta sto Hnvme·no Basi·leio ei·nai apo· 7 % e·vw 40 % akribo·tera se sy·gkrish me a·lla kra·th me·lh; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Septembri·oy 1998) Apo· to 1993 kai meta·, h Epitroph· parakoloyuei· tiw apokli·seiw tvn timv· n tvn aytokinh·tvn sthn Koino·thta kai katarti·zei gia ton skopo· ayto· ana· eja·mhno e·kuesh gia tiw time·w tvn aytokinh·tvn (1). H e·kuesh ayth· basi·zetai stiw proteino·menew time·w lianikh·w tvn monte·lvn me tiw megaly·terew pvlh·seiw se olo·klhrh thn Koino·thta, tiw opoi·ew oi kataskeyaste·w gnvstopoioy·n sthn Epitroph· ka·ue 1h Mai(cid:143)oy kai 1h Noembri·oy, anti·stoixa. Se o·,ti afora· to Hnvme·no Basi·leio, h Epitroph· e·xei katalh·jei sto sympe·rasma o·ti oi e·ntonew apokli·seiw tvn timv· n oi opoi·ew e·xoyn apotypvuei· stiw teleytai·ew ekue·seiw ofei·lontai en me·rei sthn isxy· thw li·raw sterli·naw kai o·xi se metabole·w tvn proteino·menvn timv· n katalo·goy. Pe·ran aytoy·, oi timologiake·w politike·w poy oi kataskeyaste·w akoloyuoy·n sta epime·royw kra·th me·lh diamorfv· nontai kai me ba·sh toyw fo·royw poy ei·nai katablhte·oi kata· thn agora· toy aytokinh·toy. Vw ek toy·toy, oi time·w katalo·goy pro fo·rvn ei·nai synh·uvw xamhlo·terew sta kra·th me·lh me ychlh· forologi·a se sy·gkrish me ta kra·th me·lh (p. x. Hnvme·no Basi·leio) o·poy den ofei·letai ka·poiow eidiko·w fo·row kata· thn agora· eno·w aytokinh·toy. Oi kataskeyaste·w lamba·noyn epi·shw ypo·ch orisme·noyw oikonomikoy·w para·gontew kata· ton kauorismo· tvn timv· n katalo·goy, o·pvw ei·nai oi diakyma·nseiw thw zh·thshw kai oi akoloyuoy·menew strathgike·w agora·w. Te·low, mi·a ka·poia epiba·rynsh thw timh·w ende·xetai na ofei·letai ston ejoplismo· poy ei·nai aparai·thtow gia ta oxh·mata me proorismo· th bretanikh· agora·, lo·gv toy o·ti to timo·ni se ayta· bri·sketai sto deji· tmh·ma toy aytokinh·toy. H Epitroph· den parembai·nei stiw timologiake·w time·w tvn kataskeyastv· n, ekto·w ea·n diapistv· sei para·bash thw koinotikh·w nomouesi·aw antagvnismoy·. Eja·lloy, h Epitroph· den e·xei ue·sei vw sto·xo thn efarmogh· i·divn timv· n gia tiw pvlh·seiw tvn aytokinh·tvn se olo·klhrh thn koinh· agora·. Vsto·so, h ay·jhsh thw diafa·neiaw gia to ue·ma tvn timv· n, sthn opoi·a synteloy·n oi taktike·w ekue·seiw thw Epitroph·w gia tiw time·w tvn aytokinh·tvn, e·xei vw apote·lesma o·lo kai perisso·teroi katanalvte·w na agora·zoyn to o·xhma· toyw sta kra·th me·lh ekei·na o·poy oi time·w kai oi loipoi· o·roi pv· lhshw ei·nai pio eynoi¤koi· gi(cid:146) aytoy·w. H eleyueri·a ayth·, h opoi·a katoxyrv· netai apo· tiw synafei·w diata·jeiw toy kanonismoy· peri· apallagh·w kata· kathgori·a poy isxy·ei gia th dianomh· aytokinh·tvn oxhma·tvn (kanonismo·w (EK) 1475/95 thw Epitroph·w thw 28hw Ioyni·oy 1995 (2)), apotelei·, sthn pragmatiko·thta, mi·a shmantikh· para·metro h opoi·a ei·nai synyfasme·nh me thn agora· kai symba·llei sthn kaly·terh enarmo·nish tvn timv· n se olo·klhrh thn Koino·thta. Prokeime·noy gia ta kra·th me·lh poy ua anh·koyn sth zv· nh toy eyrv· , h problepo·menh sth synuh·kh gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kauie·rvsh toy eniai·oy nomi·smatow ua ejalei·cei to faino·meno tvn synallagmatikv· n diakyma·nsevn, to opoi·o kata· to pareluo·n h·tan e·naw apo· toyw lo·goyw tvn apokli·sevn tvn timv· n. IP/98/652 thw 10. 7. 1998, IP/98/154 thw 13. 2. 1998 kai IP/97/640 thw 11. 7. 1997. (1) (2) EE L 145, 29. 6. 1995


title: Regulamento Interno do Conselho Geral do Banco Central Europeu

eurovoc_concepts:
European Central Bank
rules of procedure

text: L 75/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 3. 1999 BANCO CENTRAL EUROPEU REGULAMENTO INTERNO DO CONSELHO GERAL DO BANCO CENTRAL EUROPEU O CONSELHO GERAL DO BANCO CENTRAL EUROPEU, Tendo em conta o Protocolo relativo aos Estatutos do Sistema Europeu de Bancos Centrais e do Banco Central Europeu (a seguir designado por «Estatutos») e, nomeadamente, o seu artigo 46º4, DECIDIU ADOPTAR O PRESENTE REGULAMENTO INTERNO: Artigo 1º O Tratado e os Estatutos O presente regulamento interno tem como objectivo complementar o Tratado que institui a Comunidade Europeia (a seguir designado por «Tratado») e os Estatutos. Os termos constantes no presente regulamento interno t(cid:136)m o significado que lhes foi atribu(cid:146)do no Tratado e nos Estatutos. Artigo 2º Data e local das reuni(cid:210)es do Conselho Geral 2. 1. A data das reuni(cid:210)es ser(cid:145) decidida pelo Conselho Geral, sob proposta do presidente. 2. 2. O presidente convocar(cid:145) uma reuni(cid:209)o do Conselho Geral a pedido de, pelo menos, tr(cid:136)s membros do Conselho Geral. 2. 3. O presidente poder(cid:145) igualmente convocar reuni(cid:210)es do Conselho Geral sempre que o considere necess(cid:145)rio. 2. 4. O Conselho Geral dever(cid:145) normalmente realizar as suas reuni(cid:210)es nas instala(cid:135)(cid:210)es do Banco Central Europeu (BCE). As reuni(cid:210)es poder(cid:209)o igualmente decorrer sob a forma de teleconfer(cid:136)ncias, salvo em caso 2. 5. de objec(cid:135)(cid:209)o de, pelo menos, tr(cid:136)s governadores. Artigo 3º Participa(cid:135)(cid:209)o nas reuni(cid:210)es do Conselho Geral 3. 1. Salvo disposi(cid:135)(cid:209)o em contr(cid:145)rio, apenas os membros do Conselho Geral, os restantes membros da Comiss(cid:209)o Executiva, o presidente do Conselho da Uni(cid:209)o Europeia e um membro da Comiss(cid:209)o Europeia podem assistir (cid:133)s reuni(cid:210)es do Conselho Geral. Cada governador poder(cid:145) normalmente fazer-se acompanhar por uma pessoa. 3. 2. Em caso de impedimento de um membro do Conselho Geral, este poder(cid:145) designar um suplente para o substituir e votar em seu nome. O presidente dever(cid:145) ser devidamente notificado deste facto. 3. 3. O Conselho Geral, se o julgar conveniente, poder(cid:145) convidar outras pessoas a participar nas suas reuni(cid:210)es. 20. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 75/37 Artigo 4º Vota(cid:135)(cid:209)o Para que o Conselho Geral possa deliberar, (cid:130) exigido um qu(cid:155)rum de dois ter(cid:135)os dos seus 4. 1. membros ou suplentes. Salvo disposi(cid:135)(cid:209)o em contr(cid:145)rio dos Estatutos, o Conselho Geral delibera por maioria 4. 2. simples. 4. 3. As delibera(cid:135)(cid:210)es tamb(cid:130)m poder(cid:209)o ser tomadas por escrito, salvo em caso de objec(cid:135)(cid:209)o de, pelo menos, tr(cid:136)s membros do Conselho Geral. As delibera(cid:135)(cid:210)es tomadas por procedimento escrito ser(cid:209)o exaradas na acta da reuni(cid:209)o seguinte do Conselho Geral. 4. 4. Sempre que o Conselho Geral, no (cid:131)mbito das suas compet(cid:136)ncias, formular observa(cid:135)(cid:210)es sobre actos jur(cid:146)dicos a aprovar pelo Conselho do BCE ou pela Comiss(cid:209)o Executiva, qualquer minoria discordante ter(cid:145) o direito de transmitir o seu parecer divergente a esses (cid:155)rg(cid:209)os do BCE. Artigo 5º Organiza(cid:135)(cid:209)o das reuni(cid:210)es do Conselho Geral 5. 1. A ordem do dia de cada reuni(cid:209)o (cid:130) aprovada pelo Conselho Geral. O presidente dever(cid:145) elaborar uma ordem do dia provis(cid:155)ria que ser(cid:145) enviada, juntamente com a respectiva documen- ta(cid:135)(cid:209)o, aos membros do Conselho Geral e outros participantes autorizados com, pelo menos, oito dias de anteced(cid:136)ncia, excepto em casos de emerg(cid:136)ncia, nos quais o presidente dever(cid:145) agir de acordo com as circunst(cid:131)ncias. O Conselho Geral poder(cid:145) decidir retirar ou acrescentar rubricas (cid:133) ordem do dia provis(cid:155)ria, sob proposta do presidente ou de um membro do Conselho Geral. A pedido de, pelo menos, tr(cid:136)s membros do Conselho Geral, uma rubrica poder(cid:145) ser retirada da ordem do dia, caso os respectivos documentos n(cid:209)o tenham sido enviados aos referidos membros em tempo (cid:156)til. 5. 2. As actas das reuni(cid:210)es do Conselho Geral ser(cid:209)o submetidas (cid:133) aprova(cid:135)(cid:209)o dos respectivos membros por ocasi(cid:209)o da reuni(cid:209)o seguinte (ou mais cedo, caso necess(cid:145)rio, atrav(cid:130)s de procedimento escrito) e dever(cid:209)o ser assinadas pelo presidente. Artigo 6º Rela(cid:135)(cid:210)es entre o Conselho Geral, o Conselho do BCE e a Comiss(cid:209)o Executiva Sem preju(cid:146)zo das demais responsabilidades do Conselho Geral, incluindo as referidas no 6. 1. artigo 44º dos estatutos, as fun(cid:135)(cid:210)es do Conselho Geral incluir(cid:209)o, em especial, as atribui(cid:135)(cid:210)es enumeradas nos artigos 6º2 e 6º8. 6. 2. O Conselho Geral contribuir(cid:145) para as fun(cid:135)(cid:210)es consultivas do BCE, nos termos dos artigos 4º e 25º1 dos Estatutos. 6. 3. O contributo do Conselho Geral para as fun(cid:135)(cid:210)es estat(cid:146)sticas do BCE consistir(cid:145) em: — refor(cid:135)ar a coopera(cid:135)(cid:209)o entre todos os bancos centrais nacionais da Uni(cid:209)o Europeia, com vista a facilitar o exerc(cid:146)cio das fun(cid:135)(cid:210)es do BCE no dom(cid:146)nio da informa(cid:135)(cid:209)o estat(cid:146)stica, — contribuir, sempre que necess(cid:145)rio, para a harmoniza(cid:135)(cid:209)o das normas e pr(cid:145)ticas que regulam a recolha, a compila(cid:135)(cid:209)o e a divulga(cid:135)(cid:209)o de estat(cid:146)sticas por todos os bancos centrais nacionais da Uni(cid:209)o Europeia, e — apresentar ao Conselho do BCE observa(cid:135)(cid:210)es sobre projectos de recomenda(cid:135)(cid:210)es do BCE em mat(cid:130)ria de estat(cid:146)sticas, previstas no artigo 42º dos Estatutos, antes da respectiva aprova(cid:135)(cid:209)o. L 75/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 3. 1999 6. 4. O Conselho Geral contribuir(cid:145) para o cumprimento da obriga(cid:135)(cid:209)o de apresentar relat(cid:155)rios que incumbe ao BCE, nos termos do artigo 15º dos Estatutos, enviando ao Conselho do BCE observa(cid:135)(cid:210)es sobre o relat(cid:155)rio anual, antes da respectiva aprova(cid:135)(cid:209)o. 6. 5. O Conselho Geral contribuir(cid:145) para a uniformiza(cid:135)(cid:209)o das regras contabil(cid:146)sticas e das declara- (cid:135)(cid:210)es das opera(cid:135)(cid:210)es efectuadas, nos termos do artigo 26º4 dos Estatutos, enviando ao Conselho do BCE observa(cid:135)(cid:210)es sobre o projecto de regras, antes da respectiva aprova(cid:135)(cid:209)o. 6. 6. O Conselho Geral contribuir(cid:145) para a aprova(cid:135)(cid:209)o de outras medidas previstas no contexto do artigo 29º4 dos Estatutos, enviando ao Conselho do BCE observa(cid:135)(cid:210)es sobre os projectos de medidas, antes da respectiva aprova(cid:135)(cid:209)o. 6. 7. O Conselho Geral contribuir(cid:145) para a defini(cid:135)(cid:209)o do regime aplic(cid:145)vel ao pessoal do BCE, enviando ao Conselho do BCE oberva(cid:135)(cid:210)es sobre o projecto de regime aplic(cid:145)vel ao pessoal, antes da respectiva aprova(cid:135)(cid:209)o. 6. 8. O Conselho Geral colaborar(cid:145) na prepara(cid:135)(cid:209)o para a fixa(cid:135)(cid:209)o irrevog(cid:145)vel das taxas de c(cid:131)mbio, em aplica(cid:135)(cid:209)o do artigo 47º3 dos Estatutos, enviando ao Conselho do BCE as suas observa(cid:135)(cid:210)es sobre os projectos de parecer do BCE previstos no nº 5 do artigo 109ºL do Tratado e sobre quaisquer outros projectos de parecer do BCE relativos a actos jur(cid:146)dicos comunit(cid:145)rios a adoptar sempre que seja revogada uma derroga(cid:135)(cid:209)o ou sejam tomadas as decis(cid:210)es previstas no artigo 10º do Protocolo nº 11. 6. 9. Sempre que o Conselho Geral for chamado a contribuir para o exerc(cid:146)cio das fun(cid:135)(cid:210)es do BCE nos termos dos n(cid:156)meros anteriores, ser-lhe-(cid:145) concedido um per(cid:146)odo de tempo razo(cid:145)vel para o fazer, que n(cid:209)o dever(cid:145) ser inferior a dez dias (cid:156)teis. Em caso de urg(cid:136)ncia (que dever(cid:145) ser justificada no pedido), o per(cid:146)odo poder(cid:145) ser reduzido para cinco dias (cid:156)teis. O presidente poder(cid:145) decidir recorrer a um procedimento escrito. 6. 10. De acordo com o disposto no artigo 47º4 dos Estatutos, o presidente dever(cid:145) informar o Conselho Geral acerca das decis(cid:210)es aprovadas pelo Conselho do BCE. Artigo 7º Instrumentos jur(cid:146)dicos As decis(cid:210)es previstas nos artigos 46º4 e 48º dos Estatutos e no presente regulamento interno, bem como as recomenda(cid:135)(cid:210)es e pareceres aprovados pelo Conselho Geral, nos termos do artigo 44º dos Estatutos, dever(cid:209)o ser assinados pelo presidente. Artigo 8º Confidencialidade e acesso aos documentos e arquivos do BCE 8. 1. O teor dos debates do Conselho Geral e de qualquer comit(cid:130) ou grupo que trate de assuntos da sua compet(cid:136)ncia (cid:130) confidencial, salvo se o Conselho Geral autorizar o presidente a tornar p(cid:156)blicos os resultados das suas delibera(cid:135)(cid:210)es. 8. 2. Todos os documentos elaborados pelo Conselho Geral e por qualquer comit(cid:130) ou grupo que trate de assuntos da sua compet(cid:136)ncia s(cid:209)o confidenciais, salvo decis(cid:209)o em contr(cid:145)rio do Conselho Geral. Tais documentos far(cid:209)o parte integrante da documenta(cid:135)(cid:209)o dos arquivos do BCE e os crit(cid:130)rios de acesso que lhe s(cid:209)o aplic(cid:145)veis s(cid:209)o id(cid:136)nticos aos estabelecidos pelo Conselho do BCE para acesso aos arquivos do BCE. 20. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 75/39 Artigo 9º Vig(cid:136)ncia Quando, em conformidade com o nº 2 do artigo 109ºK do Tratado, o Conselho da Uni(cid:209)o Europeia tiver revogado todas as derroga(cid:135)(cid:210)es e quando tiverem sido tomadas as decis(cid:210)es previstas no Protocolo nº 11, o Conselho Geral ser(cid:145) dissolvido e o presente regulamento interno deixar(cid:145) de ser aplic(cid:145)vel. Artigo 10º Publica(cid:135)(cid:209)o O presente regulamento interno ser(cid:145) publicado no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Feito em Frankfurt am Main, em 1 de Setembro de 1998. Pelo Conselho Geral O Presidente Willem F. DUISENBERG


title: WRITTEN QUESTION No. 2565/98 by Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ to the Commission. Shortcomings in the transposition of Directive 79/409/EEC in the Lombardy region and the Brescia Province in Upper Italy

eurovoc_concepts:
Lombardy
application of EU law
bird
complaint to the Commission
hunting regulations
national implementing measure
protection of animal life
wildlife

text: C 135/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 14. 5. 1999 fastställts med stor säkerhetsmarginal, är, enligt IAEA, överskridningar av dem vid enstaka tillfällen helt ofarliga. Om gränsvärdena överskrids, skall mottagaren underrätta avsändaren om detta för att denne skall kunna vidta åtgärder. 1. Anser inte kommissionen att IAEA:s fastställande är otidsenligt? Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta mot bakgrund av de överskridningar av gränsvärden på 2. upp till 5 000 gånger som blivit kända i samband med transporter av kärnavfall? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2547/98 och E-2548/98 ingivna av Ritt Bjerregaard för kommissionen (30 september 1998) Kommissionen bekräftar att uppgifterna i Internationella atomenergiorganets (IAEA:s) säkerhetsserie 37 fortfarande gäller. Att gränsvärdena är ytterst försiktigt satta illustreras tydligt genom resultaten från de undersökningar som de franska och tyska myndigheterna gjort, vilka trots att de ännu inte är avslutade, redan klart visar att det inte har förekommit överexponering av varken arbetare inom området eller av allmänheten trots de höga strålningsvärdena och det antal sådana incidenter som nu meddelats. Den frekvens med vilken dessa incidenter inträffat samt det sena erkännandet av situationen kräver emellertid vidare insatser. Det är i första hand de nationella myndigheterna som skall se till att sådana insatser görs, och de har följdriktigt genomfört en djupgående undersökning över aktuella förfaringssätt i syfte att säkra att enskilda incidenter inte bara blir undantag utan också att när de trots detta inträffar, alla parter informeras i enlighet med IAEA:s direktiv. Dessutom betonar kommissionen att de lärdomar man fått i Frankrike och Tyskland kan vara relevanta för att försäkra sig om ett bra förfarande även i andra medlemsstater. Kommissionen fastslår i sitt uttalande till parlamentet den 17 juni 1998 att man därför kommer att göra en genomgång av de tyska och franska rapporterna inte bara med hänsyn till dessa länders förhållanden utan också andra medlemsstaters. Kommissionen har härför för avsikt att utan dröjsmål diskutera med berörda medlemsstater. (1999/C 135/085) SKRIFTLIG FRÅGA E-2565/98 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen (1 september 1998) Angående: Direktiv 79/409/EEG − Bristande införlivande av direktiv i den norditalienska regionen Lombardiet och provinsen Brescia Den norditalienska regionen Lombardiet och i synnerhet den därtill hörande provinsen Brescia har hittills endast ofullständigt införlivat ovan angivna direktiv i nationell lagstiftning. I synnerhet har Giunta Regionale Lombardia och provinsen Brescia hittills − bortsett från enstaka undantag − inte skyddat de för flyttfågelsträcken betydande passen i Brescias alper, som enligt en studie från 1997 av Corpo Forestale dello Stato hör till de viktigaste flyttvägarna på hösten för de europeiska sång- och rovfåglarna över alperna. Man tillåter år efter år fågelfångst med nät, trots att den talan mot dessa dekret som väckts av italienska naturvårdare grundad på direktiv 79/409/EEG (1) inför regionens förvaltningsdomstolar i regel har varit framgångsrika. Man tillät enbart under 1997 att över åtta miljoner sparvar, starar, bo- och bergfinkar, som skyddas av EG:s lagstiftning, sköts ner. 1. Vilka åtgärder avser kommissionen att vidta för att förmå Giunta Regionale Lombardia och provinsen Brescia att efterleva sina förpliktelser enligt artiklarna 3 och 4 i direktiv 79/409/EEG och skydda de för flyttfåglarna betydelsefulla passen i Brescias alper?


title: WRITTEN QUESTION No. 2625/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Commission. Procedures for improving the provision of information to local councils concerning Community aid

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
database
dissemination of EU information
information
municipality


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2644/98 del John McCARTIN a la Comisión. Coordinación de las acciones de las ONG en el Sudán

eurovoc_concepts:
EU aid
Sudan
aid to disaster victims
coordination of aid
food aid
humanitarian aid
hunger
non-governmental organisation

text: 8. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 96/127 2. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de las condiciones en parte irrazonables de la concesi(cid:243)n de visados a los ciudadanos bœlgaros y rumanos para su entrada a un Estado miembro de la UE? ¿Tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de suavizar los requisitos y las condiciones para la concesi(cid:243)n de estos visados y de suprimirlos en un futuro pr(cid:243)ximo? 3. ¿Considera la Comisi(cid:243)n a la poblaci(cid:243)n de gitanos existente en ambos pa(cid:237)ses como un obstÆculo para eliminar a estos pa(cid:237)ses de la lista comœn elaborada en virtud del art(cid:237)culo 100C del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea? En caso afirmativo, ¿por quØ raz(cid:243)n? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de noviembre de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (1999/C 96/181) PREGUNTA ESCRITA E-2642/98 de John McCartin (PPE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Coordinaci(cid:243)n de las acciones en el SudÆn ¿Considera la Comisi(cid:243)n que hay una coordinaci(cid:243)n de las acciones entre los Gobiernos nacionales de los Estados miembros que operan en el SudÆn para luchar contra el hambre y opina que tal coordinaci(cid:243)n podr(cid:237)a mejorar la eficacia de sus esfuerzos? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de septiembre de 1998) La mayor parte de la ayuda humanitaria a las v(cid:237)ctimas de la guerra y la sequ(cid:237)a en SudÆn se canaliza a travØs de organizaciones (Naciones Unidas u organizaciones no gubernamentales (ONG)) que trabajan al amparo de la Operaci(cid:243)n Salvamento de SudÆn (OSS). La OSS es un mecanismo de coordinaci(cid:243)n, as(cid:237) como un marco jur(cid:237)dico. Bajo los auspicios de la OSS, se celebran reuniones peri(cid:243)dicas de coordinaci(cid:243)n, tanto en Jartœn como en Nairobi. Algunas de estas reuniones son exclusivamente de donantes, incluidos los Estados miembros. En opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, tales reuniones sirven para asegurar un nivel razonable de coordinaci(cid:243)n entre los donantes. En un nivel mÆs general, se introdujo en 1997 un sistema revisado para el intercambio de informaci(cid:243)n entre la Comisi(cid:243)n y los Estados miembros sobre la financiaci(cid:243)n de decisiones de ayuda humanitaria. Este sistema aspira a consolidar la coordinaci(cid:243)n mediante la retransmisi(cid:243)n (cid:237)ntegra en Internet cada 48 horas de las decisiones y estad(cid:237)sticas de financiaci(cid:243)n. (1999/C 96/182) PREGUNTA ESCRITA E-2644/98 de John McCartin (PPE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Coordinaci(cid:243)n de las acciones de las ONG en el SudÆn ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son las ONG que emplean recursos de la UE que operan en el SudÆn en el Æmbito de la lucha contra el hambre y si se han realizado esfuerzos a nivel de la UE para coordinar los trabajos de estas ONG?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2710/98 van Marie-Noëlle LIENEMANN aan de Commissie. Witwassen van zwart geld en invoering van de euro

eurovoc_concepts:
economic offence
financial market
monetary union
money laundering
organised crime

text: 29. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 118/125 Kan de Commissie de redenen meedelen van haar besluit van juli 1998 om de werkzaamheden met betrekking tot het voorstel voor een richtlijn betreffende de verkoop op afstand van financiºle diensten niet voort te zetten? (1) PB C 85 van 17. 3. 1997, blz. 137. Antwoord van de heer Monti Namens de Commissie (5 oktober 1998) De Commissie wenst het geachte parlementslid ervan in kennis te stellen dat de Commissie na een in juli verricht onderzoek van de mededeling inzake het voorstel voor een richtlijn betreffende de verkoop op afstand van financiºle diensten, het nuttig geacht heeft de goedkeuring ervan uit te stellen tot een latere datum teneinde de voorbereiding ervan op grond van de volgende overwegingen te verdiepen. In de eerste plaats moet bij de werkzaamheden rekening worden gehouden met het strategisch overzicht van de interne markt van financiºle diensten dat de Commissie met het oog op de Europese Raad van Wenen zou presenteren. In de tweede plaats moet grondig worden nagedacht over het te bereiken harmonisatieniveau teneinde een voldoende bescherming van de consumenten te garanderen zonder het vrij verkeer van op afstand verstrekte financiºle diensten in het gedrang te brengen. Tenslotte moet een volledige samenhang met de andere communautaire beleidsdomeinen, inzonderheid het beleid inzake de elektronische handel worden nagestreefd. (1999/C 118/153) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2710/98 van Marie-Noºlle Lienemann (PSE) aan de Commissie Betreft: Witwassen van zwart geld en invoering van de euro (1 september 1998) Hoe denkt de Commissie de strijd tegen zwart geld en de grijze economie te intensiveren? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 oktober 1998) Op 1 juli 1998 heeft de Commissie haar tweede verslag (1) aan het Europees Parlement en de Raad over de toepassing van de Witwasrichtlijn (Richtlijn 91/308/EEG tot voorkoming van het gebruik van het financiºle stelsel voor het witwassen van geld (2)) goedgekeurd. Naast een evaluatie van de stand van de door de Commissie geleverde inspanningen ter bestrijding van het witwassen van geld maakt dit verslag er melding van dat de Commissie momenteel werkt aan een nieuw voorstel voor een richtlijn die de richtlijn van 1991 moet actualiseren en uitbreiden. Hiermee gaat zij in op de wensen die het Parlement te kennen heeft gegeven in zijn verslag en resolutie van 1996 (3) en op de aanbevelingen van het Actieplan ter bestrijding van de georganiseerde criminaliteit, dat op de Europese Raad van Amsterdam is goedgekeurd (4). Het nieuwe voorstel beoogt een ruimer verbod van witwassen, een uitbreiding van de door de richtlijn opgelegde verplichtingen tot bepaalde niet-financiºle beroepen en een betere samenwerking tussen de met de bestrijding van witwassen belaste autoriteiten in de lidstaten. Wat de inspanningen ter bestrijding van het witwassen van geld bij de overgang naar de euro betreft, verwijst de Commissie het geachte parlementslid naar haar antwoord op mondelinge vraag H-501/98 van de heer Corbett tijdens het vragenuur in de zittingsperiode van het Parlement van juni 1998 (5). (1) COM(98) 401 def. (2) PB L 166 van 28. 6. 1991, blz. 77. (3) Document A4-0187/96 en PB C 198 van 8. 7. 1996, blz. 245. (4) PB C 251 van 15. 8. 1997, blz. 1. (5) Parlementaire handelingen (juni 1998)