title: Tillkännagivande om tillämpning av konkurrensreglerna på tillträdesavtal inom telesektorn - Ramen, relevanta marknader och principer

eurovoc_concepts:
competition law
competition policy
easement
telecommunications

formats: html pdf print

text: C 265/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 Tillk…nnagivande om till…mpning av konkurrensreglerna p¿ tilltr…desavtal inom telesektorn RAMEN, RELEVANTA MARKNADER OCH PRINCIPER (98/C 265/02) (Text av betydelse f‰r EES) FˆRORD Avtal om tilltr…de till n…tresurser (tilltr…desavtal) …r av central betydelse inom telesektorn f‰r att marknadsakt‰rerna skall kunna utnyttja avregleringens f‰rdelar. Detta tillk…nnagivande har f‰ljande tre syften: -(cid:217)Att redog‰ra f‰r principerna f‰r tilltr…desavtal med utg¿ngspunkt i gemenskapens konkur(cid:220) renslagstiftning, som dessa har kommit till uttryck i ett stort antal kommissionsbeslut, i syfte att skapa st‰rre f‰rutsebarhet p¿ marknaden och stabilare f‰rh¿llanden f‰r investeringar och marknadsinsatser inom tele(cid:220) och multimediasektorerna. -(cid:217)Att definiera och klarl…gga f‰rh¿llandet mellan konkurrenslagstiftningen och sektorsspecifik lagstiftning inom ramen f‰r artikel 100a i EG(cid:220)f‰rdraget (detta avser s…rskilt f‰rh¿llandet mellan konkurrensreglerna och lagstiftningen om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t). -(cid:217)Att f‰rklara hur konkurrensreglerna kommer att till…mpas p¿ ett likformigt s…tt inom alla de sektorer som deltar i tillhandah¿llandet av nya tj…nster, s…rskilt n…r det g…ller fr¿gor om tilltr…de till n…tresurser och n…tgr…nsstationer. INLEDNING reglerna och konkurrensf‰rfarandena skall till…m(cid:220) pas p¿ tilltr…desavtal inom ramen f‰r harmoniserade EG(cid:220)regler och nationella regler f‰r telesektorn. 1. (cid:217)Tidsplanen f‰r en fullst…ndig avreglering inom tele(cid:220) sektorn har nu fastst…llts och de flesta medlemssta(cid:220) terna skall avskaffa de sista hindren f‰r tillhanda(cid:220) h¿llande av telen…t och teletj…nster i en konkurrens(cid:220) utsatt milj‰ till konsumenterna f‰re den 1 januari 1998(cid:216)(˛). Till f‰ljd av denna avreglering kommer en rad nya angr…nsande produkter eller tj…nster att uppst¿ liksom behov av tilltr…de till den infrastruk(cid:220) tur som beh‰vs f‰r att tillhandah¿lla dessa tj…nster. Samtrafik med det allm…nt tillg…ngliga kopplade te(cid:220) len…tet …r ett typiskt men inte det enda exemplet p¿ s¿dant tilltr…de till infrastruktur inom denna sektor. Kommissionen har meddelat sin avsikt att klarg‰ra behandlingen av tilltr…desavtal inom telesektorn en(cid:220) ligt konkurrensreglerna(cid:216)(ˇ). D…rf‰r behandlas i detta tillk…nnagivande fr¿gan om hur konkurrens(cid:220) 2. (cid:217)Regelverket f‰r avreglering av telekommunikations(cid:220) omr¿det best¿r av de direktiv om avreglering som utf…rdats enligt artikel 90 i f‰rdraget och direktiven om harmonisering enligt artikel 100a, s…rskilt inbe(cid:220) gripet regelverket om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t (ONP). Regelverket om ONP inneh¿ller har(cid:220) moniserade best…mmelser om anslutning till och samtrafik med telen…ten och taltelefonitj…nsterna. Det regelverk som har uppr…ttats genom lagstift(cid:220) ningen om avreglering och harmonisering bildar ut(cid:220) g¿ngspunkten f‰r de ¿tg…rder som kommissionen vidtar n…r de till…mpar konkurrensreglerna. B¿de avregleringslagstiftningen (artikel 90(cid:220)direktiven)(cid:216)(—) (ONP(cid:220)direkti(cid:220) som harmoniseringslagstiftningen 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/3 ven)(cid:216)((cid:209)) syftar till att s…kerst…lla att gemenskapens m¿l enligt artikel 3 i f‰rdraget uppfylls, s…rskilt uppr…ttandet av ’’en ordning som s…kerst…ller att konkurrensen inte snedvrids’’ och en inre marknad som k…nnetecknas av att hindren f‰r den fria r‰rligheten f‰r varor, personer, tj…nster och kapital mellan medlemssta(cid:220) terna tas bort. inre marknaden inom den 3. (cid:217)Kommissionen har offentliggjort Riktlinjer f‰r till(cid:220) l…mpningen av EEG:s konkurrensregler inom tele(cid:220) kommunikationssektorn(cid:216)((cid:210)). Syftet med det h…r till(cid:220) k…nnagivandet …r att bygga vidare p¿ dessa riktlin(cid:220) jer, som inte uttryckligen behandlar fr¿gor om till(cid:220) tr…de. 4. (cid:217)Avregleringen och harmoniseringen av lagstift(cid:220) ningen inom telesektorn g‰r det m‰jligt och under(cid:220) l…ttar f‰r gemenskapsf‰retag att ge sig in p¿ nya marknader och ger d…rmed abonnenterna m‰jlighet att dra nytta av ‰kad konkurrens. Dessa f‰rdelar f¿r inte …ventyras genom konkurrensbegr…nsande f‰rfaranden eller missbruk fr¿n f‰retagens sida. Ge(cid:220) menskapens konkurrensregler …r d…rf‰r n‰dv…ndiga f‰r att s…kerst…lla att denna utveckling fullf‰ljs. Nya marknadsakt‰rer m¿ste i initialskedet tillf‰r(cid:220) s…kras r…tten att f¿ tillg¿ng till de befintliga teleope(cid:220) rat‰rernas n…t. Flera olika myndigheter p¿ regional och nationell niv¿ samt p¿ gemenskapsniv¿ har en roll att spela vid regleringen av denna sektor. Om konkurrensprocessen skall fungera v…l p¿ den inre marknaden …r det n‰dv…ndigt att s…kerst…lla en ef(cid:220) fektiv samordning mellan dessa institutioner. 5. (cid:217)I del I i detta tillk…nnagivande beskrivs konkurrens(cid:220) ordningen och uppgifter l…mnas om hur kommis(cid:220) sionen avser att f‰rhindra on‰digt dubbelarbete samtidigt som den skyddar f‰retagens och abon(cid:220) r…ttigheter enligt konkurrensreglerna. nenternas Kommissionens str…van i detta sammanhang att fr…mja en decentraliserad till…mpning av konkur(cid:220) rensreglerna fr¿n de nationella domstolarnas och myndigheternas sida syftar till att skapa r…ttsmedel p¿ nationell niv¿, s¿vida inte ett v…sentligt gemen(cid:220) skapsintresse ber‰rs i ett enskilt fall. S…rskilda f‰r(cid:220) faranden inom ramen f‰r ONP syftar inom telesek(cid:220) torn ocks¿ till att i f‰rsta hand l‰sa tilltr…despro(cid:220) blem p¿ en decentraliserad, nationell niv¿, med yt(cid:220) terligare m‰jlighet till f‰rlikning p¿ gemenskapsniv¿ under vissa f‰rh¿llanden. I del II f‰rklaras kommis(cid:220) sionens syn p¿ avgr…nsning av marknaderna inom denna sektor. I del III anges de principer som kommissionen kommer att f‰lja n…r den till…mpar konkurrensreglerna. Syftet h…r …r att hj…lpa delta(cid:220) garna p¿ telemarknaden att utforma sina tilltr…des(cid:220) att genom vilka krav avtal som f‰rklara konkurrenslagstiftningen st…ller. Principerna i till(cid:220) k…nnagivandet …r inte bara till…mpliga p¿ traditio(cid:220) nell telekommunikation med fasta f‰rbindelser utan ocks¿ p¿ all telekommunikation, inklusive omr¿den som satellitkommunikation och mobil kommunika(cid:220) tion. 6. (cid:217)Tillk…nnagivandet utg¿r fr¿n kommissionens erfa(cid:220) renheter av olika fall(cid:216)((cid:211)) och vissa unders‰kningar p¿ detta omr¿de som utf‰rts f‰r kommisionens r…k(cid:220) ning(cid:216)((cid:212)) Eftersom detta tillk…nnagivande grundar sig p¿ de generellt till…mpliga konkurrensreglerna kommer de principer som beskrivs i tillk…nnagivan(cid:220) det, i den utstr…ckning som j…mf‰rbara problem uppst¿r, att vara lika till…mpliga p¿ andra omr¿den, som t. ex. fr¿gor om tilltr…de till n…tresurser inom sektorerna f‰r digital kommunikation i allm…nhet. P¿ motsvarande s…tt kommer flera av principerna i f‰rdraget att ha betydelse f‰r varje f‰retag som har en dominerande st…llning, inbegripet f‰retag inom andra omr¿den …n telekommunikation. 7. (cid:217)Detta tillk…nnagivande baseras p¿ fr¿gor som har uppkommit under de inledande stadierna av ‰ver(cid:220) g¿ngen fr¿n monopol till konkurrensutsatta mark(cid:220) nader. Andra fr¿gor kommer att tillkomma med tanke p¿ n…rmandet mellan telesektorn, sektorn f‰r radio(cid:220) och TV(cid:220)uts…ndningar och informationstek(cid:220) niksektorn(cid:216)((cid:213)) och den ‰kade konkurrensen p¿ dessa marknader. Detta kan g‰ra det n‰dv…ndigt att anpassa r…ckvidden och principerna i detta till(cid:220) k…nnagivande till dessa nya sektorer. 8. (cid:217)Principerna i detta dokument kommer att till…mpas p¿ f‰rfaranden utanf‰r gemenskapen i den m¿n dessa f‰rfaranden p¿verkar konkurrensen inom ge(cid:220) menskapen och handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen m¿ste n…r den till…mpar konkurrens(cid:220) reglerna iaktta gemenskapens skyldigheter enligt WTO(cid:220)avtalet om teletj…nster(cid:216)((cid:214)). Kommissionen no(cid:220) terar ocks¿ att det p¿g¿r fortl‰pande diskussioner om ett system med avseende p¿ internationella av(cid:220) r…kningstaxor inom ramen f‰r Internationella teleu(cid:220) nionen, ITU. Det h…r tillk…nnagivandet p¿verkar inte kommissionens st¿ndpunkt i dessa diskussioner. 9. (cid:217)Detta tillk…nnagivande ins(cid:220) kr…nkning i de r…ttigheter som enskilda eller f‰re(cid:220) tag har genom gemenskapsr…tten och det f‰regriper inte de tolkningar av gemenskapens konkurrensre(cid:220) inte n¿gon inneb…r C 265/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 gler som kan komma att g‰ras av Europeiska ge(cid:220) menskapernas domstol eller av f‰rsta instansr…tten. Detta tillk…nnagivande …r inte avsett att vara en ut(cid:220) t‰mmande analys av alla t…nkbara konkurrenspro(cid:220) blem inom denna sektor. Andra problem finns re(cid:220) dan och det …r sannolikt att fler uppst¿r i framti(cid:220) den. 10. (cid:217)Kommissionen kommer att ‰verv…ga om detta till(cid:220) k…nnagivande b‰r …ndras eller kompletteras mot bakgrund av erfarenheterna fr¿n den f‰rsta perio(cid:220) den med en avreglerad telekommunikationsmark(cid:220) nad. DEL I(cid:216)-(cid:216)DEN KONKURRENSR´TTSLIGA RAMEN 1. (cid:217)Konkurrensreglerna och sektorsspecifika regler 11. (cid:217)Tilltr…desproblem i vid bem…rkelse kan l‰sas p¿ olika niv¿er och med st‰d av en rad lagbest…mmel(cid:220) ser, s¿v…l nationella best…mmelser som gemenskaps(cid:220) best…mmelser. En tj…nsteproducent som har ett till(cid:220) tr…desproblem, t. ex. en teleoperat‰rs omotiverade v…gran att p¿ sk…liga villkor tillhandah¿lla en f‰r(cid:220) hyrd f‰rbindelse som s‰kanden beh‰ver f‰r att le(cid:220) verera tj…nster till sina kunder, kan d¿ v…lja mellan en rad alternativa r…ttsmedel. Det …r normalt f‰r(cid:220) delaktigare f‰r en f‰rf‰rdelad part, ¿tminstone i initialskedet, att s‰ka r…ttelse p¿ nationell niv¿. P¿ nationell niv¿ har s‰kanden i huvudsak tv¿ alterna(cid:220) tiv, n…mligen 1) de s…rsikilda nationella f‰rfaranden som nu har inf‰rts i enlighet med gemenskapslag(cid:220) stiftningen och som harmoniserats inom ramen f‰r ONP (se fotnot 4 och 2) r…ttsliga ¿tg…rder i enlig(cid:220) het med nationell lagstiftning och/eller gemen(cid:220) skapslagstiftning vid en nationell domstol eller kon(cid:220) kurrensmyndighet(cid:216)(˛˝). 13. (cid:217)Kommissionen …r medveten om att nationella till(cid:220) synsmyndigheter(cid:216)(˛˛) har olika uppgifter och verkar inom en annan r…ttslig ram …n kommissionen n…r den till…mpar konkurrensreglerna. F‰r det f‰rsta verkst…ller den nationella tillsynsmyndigheten den nationella lagstiftningen, …ven om denna ofta ge(cid:220) nomf‰r gemenskapslagstiftning. F‰r det andra kan m¿len f‰r denna lagstiftning, som ju …r utformad med h…nsyn till den nationella politiken p¿ tele(cid:220) kommunikationsomr¿det, skilja sig fr¿n, men vara f‰renliga med m¿len f‰r gemenskapens konkur(cid:220) renspolitik. Kommissionen samarbetar i st‰rsta m‰j(cid:220) liga utstr…ckning med de nationella tillsynsmyndig(cid:220) tillsynsmyndigheterna heterna och de nationella m¿ste ocks¿ samarbeta med varandra, s…rskilt n…r de behandlar gr…ns‰verskridande fr¿gor(cid:216)(˛ˇ). Enligt gemenskapslagstiftningen f¿r nationella myndighe(cid:220) ter, inklusive nationlla tillsynsmyndigheter och kon(cid:220) inte godk…nna n¿got f‰rfa(cid:220) kurrensmyndigheter, rande eller avtal som strider mot gemenskapens konkurrenslagstiftning. 14. (cid:217)Gemenskapens konkurrensregler r…cker inte till f‰r att l‰sa alla de problem som kan uppst¿ inom tele(cid:220) sektorn. D…rf‰r …r de nationella tillsynsmyndighe(cid:220) ternas kompetensomr¿de vidare och de har en vik(cid:220) tig, och l¿ngtg¿ende roll n…r det g…ller regleringen av denna sektor. Det b‰r, ocks¿ noteras att de na(cid:220) tionella tillsynsmyndigheterna m¿ste vara obero(cid:220) ende(cid:216)(˛—) enligt gemenskapslagstiftningen. 15. (cid:217)Det …r ocks¿ viktigt att notera att ONP(cid:220)direktiven ¿l…gger teleoperat‰rer som har ett betydande mark(cid:220) nadsinflytande vissa skyldigheter vad g…ller ‰ppen(cid:220) het och icke(cid:220)diskriminering som g¿r ut‰ver de skyl(cid:220) digheter som normalt skulle f‰lja av artikel 86 i f‰rdraget. I ONP(cid:220)direktiven fastst…lls skyldigheter i fr¿ga om ‰ppenhet, leveransskyldighet och priss…tt(cid:220) ning. Dessa skyldigheter verkst…lls av de nationella tillsynsmyndigheterna, som ocks¿ har befogenhet att vidta ¿tg…rder f‰r att s…kerst…lla en effektiv kon(cid:220) kurrens(cid:216)(˛(cid:209)). 12. (cid:217)Handl…ggningen av klagom¿l som ges in till kom(cid:220) misionen i enlighet med konkurrensreglerna i st…llet f‰r, eller f‰rutom till nationella domstolar, konkur(cid:220) rensmyndigheter och/eller tillsynsmyndigheter en(cid:220) ligt ett ONP(cid:220)f‰rfarande kommer att prioriteras med h…nsyn till det aktuella problemets br¿dska, nyhetsv…rde och transnationella karakt…r och till behovet av att undvika dubbelarbete (se punkterna 23 ff. ). 16. (cid:217)Med avseende p¿ artikel 86 har detta tillk…nnagi(cid:220) vande f‰r enkelhetens skull i de flesta avseenden skrivits som om det fanns en teleoperat‰r med en dominerande st…llning. Detta …r inte n‰dv…ndigtvis fallet i alla medlemsstater. Nya telen…t som erbjuder en allt st‰rre t…ckning kommer exempelvis att ut(cid:220) vecklas successivt. Man b‰r r…kna med att dessa al(cid:220) ternativa telen…t med tiden kan bli tillr…ckligt om(cid:220) fattande f‰r att bli delvis eller till och med helt ut(cid:220) bytbara med de befintliga nationella n…ten. F‰re(cid:220) komsten av konkurrerande operat‰rer och deras 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/5 marknadsposition kommer att vara av betydelse n…r det g…ller att fastst…lla om det finns en enskild eller gemensam dominerade st…llning. H…nvisningar i detta tillk…nnagivande till f‰rekomsten av en domi(cid:220) nerande st…llning b‰r l…sas med detta i ¿tanke. myndigheterna handlar p¿ ett s¿dant s…tt att dessa r…ttigheter undergr…vs, kan medlemsstaten sj…lv bli skadest¿ndsskyldig gentemot dem som har lidit skada av ett s¿dant handlande(cid:216)(ˇˇ). Dessutom an(cid:220) kommer det enligt ONP(cid:220)direktiven p¿ de nationella tillsynsmyndigheterna att vidta ¿tg…rder f‰r att s…(cid:220) kerst…lla en effektiv konkurrens(cid:216)(ˇ—). 17. (cid:217)Med h…nsyn till sitt ansvar f‰r gemenskapens kon(cid:220) kurrenspolitik skall kommissionen tillvarata gemen(cid:220) skapens allm…nna intressen. De administrativa re(cid:220) surser som kommissionen har till sitt f‰rfogande f‰r att fullg‰ra sin uppgift …r med n‰dv…ndighet be(cid:220) gr…nsade och kan inte anv…ndas f‰r att behandla alla de fall som den f¿r k…nnedom om. D…rf‰r …r kommissionen i regel tvungen att vidta n‰dv…ndiga organisatoriska ¿tg…rder f‰r att fullg‰ra sin uppgift, bl. a. att g‰ra prioriteringar(cid:216)(˛(cid:210)). 20. (cid:217)I princip reglerar ett tilltr…desavtal tillhandah¿llan(cid:220) det av vissa tj…nster mellan sj…lvst…ndiga f‰retag och leder inte till bildandet av en sj…lvst…ndig juri(cid:220) disk person skild fr¿n parterna i avtalet. F‰ljaktli(cid:220) gen faller tilltr…desavtal normalt utanf‰r till…mp(cid:220) ningsomr¿det f‰r f‰rordningen om f‰retagskoncen(cid:220) trationer(cid:216)(ˇ(cid:209)). 18. (cid:217)Kommissionen har d…rf‰r angivit att den n…r den ut‰var sina beslutsbefogenheter kommer att kon(cid:220) centrera sig p¿ anm…lningar, klagom¿l och f‰rfa(cid:220) randen p¿ eget initiativ som har s…rskild politisk, ekonomisk eller r…ttslig betydelse f‰r gemenska(cid:220) pen(cid:216)(˛(cid:211)). Om dessa aspekter saknas i ett visst fall kommer anm…lan normalt inte att leda till ett for(cid:220) mellt beslut utan behandlas i from av en administra(cid:220) tiv skrivelse, ett s. k. comfort letter (med f‰rbeh¿ll f‰r parternas medgivande), och klagom¿l b‰r som regel behandlas av nationella domstolar eller andra be(cid:220) r‰rda myndigheter. Det b‰r i detta sammanhang noteras att konkurrensreglerna har direkt effekt(cid:216)(˛(cid:212)) vilket inneb…r att gemenskapens konkurrenslagstift(cid:220) ning kan ¿beropas vid de nationella domstolarna. ´ven om annan gemenskapslagstiftning har f‰ljts, …r detta inte n¿got sk…l till att inte f‰lja gemenska(cid:220) pens konkurrensregler(cid:216)(˛(cid:213)). 21. (cid:217)Enligt f‰rordning nr 17(cid:216)(ˇ(cid:210)) kan ett …rende om ett tilltr…desavtal bli anh…ngigt hos kommissionen till f‰ljd av en anm…lan av ett tilltr…desavtal fr¿n en el(cid:220) ler flera av de ber‰rda parterna(cid:216)(ˇ(cid:211)), till f‰ljd av ett klagom¿l mot ett konkurrensbegr…nsande tilltr…des(cid:220) avtal eller mot ett dominerande f‰retags handlande n…r det beviljar eller v…grar tilltr…de(cid:216)(ˇ(cid:212)), till f‰ljd av kommissionens unders‰kning av ett s¿dant bevil(cid:220) jande eller en s¿dan v…gran p¿ eget initiativ eller i samband med en utredning av branschen(cid:216)(ˇ(cid:213)). Des(cid:220) sutom kan en klagande beg…ra att kommissionen vidtar interims¿tg…rder om det finns en ‰verh…ng(cid:220) ande risk f‰r allvarlig och irreparabel skada f‰r kla(cid:220) ganden eller allm…nintresset(cid:216)(ˇ(cid:214)). Om ett …rende …r mycket br¿dskande b‰r det dock noteras att ett f‰r(cid:220) farande vid nationell domstol normalt snabbare le(cid:220) der till ett f‰rel…ggande om att f‰retaget skall upp(cid:220) h‰ra med ‰vertr…delserna …n ett f‰rfarande hos kommissionen(cid:216)(—˝). 19. (cid:217)Det ankommer p¿ andra nationella myndigheter, s…rskilt nationella tillsynsmyndigheter inom ramen f‰r ONP, att pr‰va vissa tilltr…desavtal (som m¿ste anm…las till dem). Anm…lan av ett avtal till en natio(cid:220) nell tillsynsmyndighet inneb…r emellertid inte att av(cid:220) talet inte beh‰ver anm…las till kommisssionen ocks¿. De nationella tillsynsmyndigheterna m¿ste se till att de ¿tg…rder som de vidtar …r f‰renliga med gemen(cid:220) skapens konkurrensregler(cid:216)(˛(cid:214)), vilket betyder att de skall avst¿ fr¿n ¿tg…rder som skulle kunna under(cid:220) gr…va det effektiva skydd av r…ttigheter enligt ge(cid:220) menskapsr…tten som konkurrensreglerna ger(cid:216)(ˇ˝). D…rf‰r f¿r de inte godk…nna ¿tg…rder som strider mot konkurrensreglerna(cid:216)(ˇ˛). Om de nationella 22. (cid:217)Det finns ett antal omr¿den d…r avtal kan bli f‰re(cid:220) m¿l b¿de f‰r konkurrensreglerna och nationella el(cid:220) ler europeiska sektorsspecifika ¿tg…rder, s…rskilt ¿t(cid:220) g…rder avseende den inre marknaden. Syftet med ONP(cid:220)direktiven …r att f‰r telesektorn uppr…tta en ordning f‰r tilltr…desavtal. Med h…nsyn till ONP(cid:220) reglernas detaljerade karakt…r och det faktum att de kan g¿ ut‰ver de krav som f‰ljer av artikel 86, b‰r f‰retag inom telesektorn vara medvetna om att det f‰rh¿llandet att de f‰ljer gemenskapens kon(cid:220) kurrensregler inte inneb…r att de inte …r skyldiga att uppfylla sina f‰rpliktelser inom ramen f‰r ONP och vice versa. C 265/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 2. (cid:217)Kommissionens ¿tg…rder i fr¿ga om tilltr…des(cid:220) avtal (—˛) v…sentliga t. ex. (cid:216)(——). f‰rdelar f‰r enskilda och f‰retag, 23. (cid:217)Tilltr…desavtal …r som helhet av stor betydelse, och det …r d…rf‰r angel…get att kommissionen f‰rklarar s¿ tydligt som m‰jligt det gemenskapsregelverk inom vilket dessa avtal b‰r ing¿s. Tilltr…desavtal som inneh¿ller konkurrensbegr…nsande best…mmel(cid:220) ser kommer att ber‰ra fr¿gor som avses i artikel 85. Avtal som omfattar dominerande f‰retag eller mo(cid:220) nopolf‰retag ber‰r fr¿gor som avses i artikel 86 ef(cid:220) tersom farh¿gor som en eller flera parters dominans ger upphov till oftast …r av st‰rre betydelse i fr¿ga om ett specifikt avtal …n de som ber‰r artikel 85. A n m … l n i n g a r 24. (cid:217)Vid sin till…mpning av konkurrensreglerna kommer kommissionen att bygga p¿ ONP(cid:220)direktiven, som ger en ram f‰r ¿tg…rder p¿ nationell niv¿ av de na(cid:220) tionella tillsynsmyndigheterna. I de fall avtalen fal(cid:220) ler inom till…mpningsomr¿det f‰r artikel 85. 1 m¿ste de anm…las till kommissionen om de skall komma i ¿tjnutande av n¿got av de undantag som avses i ar(cid:220) tikel 85. 3. N…r avtal anm…ls har kommissionen f‰r avsikt att i enlighet med nedan angivna principer fatta formella beslut om vissa anm…lningar efter det att de f¿tt vederb‰rlig publicitet i Europeiska gemen(cid:220) skapernas officiella tidning. N…r de juridiska princi(cid:220) perna v…l har fastst…llts p¿ ett otvetydigt s…tt har kommissionen f‰r avsikt att i forts…ttningen be(cid:220) handla anm…lningar som avser samma fr¿gor ge(cid:220) nom s. k. comfort letters. 3. Klagom¿l 25. (cid:217)Fysiska eller juridiska personer som har ett r…ttm…(cid:220) tigt interesse i saken kan under vissa omst…ndighe(cid:220) ter inge ett klagom¿l till kommissionen med beg…(cid:220) ran att kommissionen genom beslut kr…ver att en ‰vertr…delse av artiklarna 85 eller 86 i f‰rdraget skall upph‰ra. En klagande kan dessutom beg…ra att kommissionen vidtar interimistiska ¿tg…rder om det finns en ‰verh…ngande risk f‰r allvarlig och ir(cid:220) reparabel skada(cid:216)(—ˇ). En part som t…nker klaga har andra lika effektiva eller till och med mer effektiva alternativ, t. ex. att v…cka talan vid en nationell domstol. Det b‰r i detta sammanhang noteras att ett f‰rfarande vid en nationell domstol kan erbjuda -(cid:217)att en nationell domstol kan avg‰ra och bifalla ett skadest¿ndsyrkande till f‰ljd av en ‰vertr…(cid:220) delse av konkurrensreglerna, -(cid:217)att det normalt tar mindre tid f‰r en nationell domstol …n f‰r kommissionen att besluta om in(cid:220) terimistiska ¿tg…rder och om att en ‰vertr…delse skall upph‰ra, -(cid:217)att det vid en nationell domstol …r m‰jligt att kombinera ett yrkande med st‰d av gemen(cid:220) skapsr…tten med ett yrkande enligt nationell r…tt, -(cid:217)att en nationell domstol kan tillerk…nna den vin(cid:220) nande parten r…tteg¿ngskostnader. Dessutom erbjuder de s…rskilda nationella reglerna, harmoniserade i enlighet med ONP(cid:220)direktiven, r…ttsmedel b¿de p¿ nationell niv¿ och, om det …r n‰dv…ndigt, p¿ gemenskapsniv¿. 3. 1. (cid:217)Till…mpning av nationella f‰rfaranden och ONP(cid:220)f‰rfaranden 26. (cid:217)Som har n…mnts ovan(cid:216)(—(cid:209)) kommer kommissionen f‰r varje fall som den f¿r k…nnedom om att ta h…n(cid:220) syn till gemenskapens intressen. Vid en bed‰mning av dessa intressen skall kommissionen bed‰ma ’’betydelsen av den p¿st¿dda ‰vertr…delsen f‰r den gemensamma marknadens funktion, sannolikheten f‰r att det g¿r att fastst…lla om en ‰vertr…delse f‰re(cid:220) ligger och omfattningen av den unders‰kning som kr…vs f‰r att p¿ b…sta s…tt fullg‰ra sin uppgift att se till att best…mmelserna i artiklarna 85 och 86 f‰ljs(cid:216). (cid:216). (cid:216). ’’(cid:216)(—(cid:210)) Ett annat v…sentligt element i denna bed‰mning …r fr¿gan i vilken utstr…ckning en nationell domare har m‰jlighet att erbjuda en effektiv r…ttelse i fall av ‰vertr…delse av artiklarna 85 och 86. Detta kan visa sig vara sv¿rt, exempelvis i m¿l med extraterri(cid:220) toriella inslag. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/7 27. (cid:217)Artiklarna 85. 1 och 86 i f‰rdraget har direkta ef(cid:220) fekter i f‰rh¿llanden mellan enskilda som de natio(cid:220) nella domstolarna m¿ste s…kerst…lla(cid:216)(—(cid:211)). N…r det g…ller ¿tg…rder vid de nationella tillsynsmyndighe(cid:220) terna f‰reskrivs i ONP(cid:220)direktivet om samtrafik att en s¿dan myndighet har befogenhet att ingripa och besluta om …ndringar b¿de vad g…ller f‰rekomsten av och inneh¿llet i tilltr…desavtal. De nationella till(cid:220) synsmyndigheterna m¿ste ta h…nsyn till ’’behovet av att fr…mja en marknad pr…glad av konkurrens’’ och kan kr…va att en eller flera parter uppfyller vissa villkor bl. a. ’’f‰r att s…kerst…lla en effektiv konkur(cid:220) rens’’(cid:216)(—(cid:212)). r…ttelse som skyddar klagandens r…ttigheter. Om …rendet inte har avgjorts inom denna tidsfrist inne(cid:220) b…r detta att det finns prima(cid:220)faciebevis f‰r att par(cid:220) ternas r…ttigheter inte har skyddats effektivt och kommissionen skulle i princip p¿ beg…ran av kla(cid:220) ganden inleda sin unders‰kning av …rendet i enlig(cid:220) het med sinna normala f‰rfaranden, efter samr¿d och i samarbete med den ber‰rda nationella myn(cid:220) digheten. I allm…nhet kommer kommissionen inte att inleda s¿dana unders‰kningar om det redan p¿(cid:220) g¿r en ¿tg…rd i enlighet med f‰rlikningsf‰rfarandet avseende ONP. 28. (cid:217)Tvister kan h…nskjutas till kommissionen sj…lv an(cid:220) tingen enligt konkurrensreglerna eller enligt ett f‰r(cid:220) likningsf‰rfarande inom ramen f‰r ONP. Ett flertal …renden skulle kunna leda till ett on‰digt dubbelar(cid:220) bete genom att b¿de kommissionen och de natio(cid:220) nella myndigheterna genomf‰r unders‰kningar. Om ett klagom¿l l…mnas in till kommissionen med st‰d av artikel 3 i f‰rordning nr 17 samtidigt som ett …rende eller m¿l med liknande omst…ndigheter har ‰verl…mnats f‰r pr‰vning till en beh‰rig natio(cid:220) nell eller europeisk myndighet eller domstol, kom(cid:220) mer Generaldirektoratet f‰r konkurrens normalt inte att inleda n¿gon unders‰kning om det f‰relig(cid:220) ger n¿gon ‰vertr…delse av artikel 85 eller 86 i f‰r(cid:220) draget. Detta g…ller emellertid p¿ f‰ljande villkor. 3. 2. Skydd av klagandenas r…ttigheter 31. (cid:217)Kommissionen m¿ste dessutom alltid unders‰ka de enskilda omst…ndigheterna i varje …rende. Kommis(cid:220) sionen kommer att vidta ¿tg…rder om den i ett s…r(cid:220) skilt fall anser att det finns ett v…sentligt gemen(cid:220) skapsintresse som p¿verkar eller som kan p¿verka konkurrensen i flera medlemsstater. 3. 3. (cid:217) Interimistiska ¿tg…rder 32. (cid:217)N…r det g…ller en beg…ran om interimistiska ¿tg…r(cid:220) der …r det f‰rh¿llandet eller m‰jligheten att ett f‰r(cid:220) farande har inletts p¿ nationell niv¿ av betydelse f‰r fr¿gan om det finns en risk f‰r allvarlig och irrepa(cid:220) rabel skada. Ett s¿dant f‰rfarande b‰r vid f‰rsta p¿seendet undanr‰ja risken f‰r s¿dan skada, och det vore d…rf‰r inte l…mpligt att kommissionen be(cid:220) viljade interimistiska ¿tg…rder i brist p¿ bevis f‰r att risken detta oaktat skulla kvarst¿. 29. (cid:217)F‰retag har r…tt till ett effektivt skydd av sina r…t(cid:220) tigheter enligt gemenskapsr…tten(cid:216)(—(cid:213)). Dessa r…ttig(cid:220) heter skulle kunna undergr…vas om nationella r…tts(cid:220) liga f‰rfaranden till…ts att medf‰ra alltf‰r stora dr‰jsm¿l med ¿tg…rder fr¿n kommissionens sida utan att n¿gon tillfredsst…llande l‰sning uppn¿ddes p¿ nationell niv¿. Inom telesektorn …r innovations(cid:220) cyklerna relativt korta, och d…rf‰r kan l…ngre dr‰js(cid:220) m¿l med att l‰sa tvister om tilltr…de i praktiken in(cid:220) neb…ra att tillg¿ng nekas utan att …rendet avg‰rs i vederb‰rlig ordning. 33. (cid:217)M‰jligheterna till och kriterierna f‰r interimistiska f‰rel…gganden …r en viktig faktor som kommis(cid:220) sionen m¿ste ta h…nsyn till innan den drar denna slutsats vid f‰rsta p¿seendet. Om m‰jlighet till f‰re(cid:220) l…gganden inte fanns, eller om det inte var sannolikt att ett s¿dant f‰rel…ggande i tillr…cklig utstr…ckning skulle skydda klagandens r…ttigheter enligt gemen(cid:220) skapsr…tten, skulle kommissionen anse att nationella f‰rfaranden inte undanr‰jde risken f‰r skada och skulle d…rf‰r kunna inleda sin granskning av fallet. 30. (cid:217)D…rf‰r anser kommissionen att en tvist om tilltr…de vid en nationell tillsynsmyndighet b‰r l‰sas inom rimlig tid, normalt sett inom sex m¿nder fr¿n det att denna myndighet f‰rst uppm…rksammades p¿ …rendet. ´rendet skulle kunna avg‰ras antingen ge(cid:220) nom ett slutgiltigt beslut eller n¿gon annan form av 4. Unders‰kningar p¿ eget initiativ och branschut(cid:220) redningar 34. (cid:217)Kommissionen kommer vid behov att inleda under(cid:220) s‰kningar p¿ eget initiativ. Den kan ocks¿ komma C 265/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 att inleda en branschutredning efter samr¿d med R¿dgivande kommitt~n f‰r medlemsstaternas kon(cid:220) kurrensmyndigheter. b) ‰vertr…delsen av artikel 85 …r s…rskilt allvarlig. 5. B‰ter 35. (cid:217)Kommissionen kan ¿l…gga b‰ter p¿ upp till 10(cid:216)% av ett f‰retags v…rldsomsp…nnande ¿rliga oms…ttning om det upps¿tlingen eller av oaktsamhet ‰vertr…der best…mmelserna i f‰rdragets artikel 85. 1 eller artikel 86(cid:216)(—(cid:214)). Om ett avtal har anm…lts i enlighet med f‰r(cid:220) ordning nr 17 i syfte att erh¿lla ett undantag enligt artikel 85. 3, f¿r inte kommissionen f‰r tiden efter anm…lan ¿l…gga b‰ter f‰r de ¿tg…rder som beskrivs i anm…lan(cid:216)((cid:209)˝). Kommissionen kan dock upph…va b‰(cid:220) tesimmuniteten genom att meddela de ber‰rda f‰(cid:220) retagen att den efter en prelimin…r unders‰kning anser att f‰rdragets artikel 85. 1 …r till…mplig och att det inte finns sk…l att till…mpa artikel 85. 3(cid:216)((cid:209)˛). 36. (cid:217)I ONP(cid:220)direktivet om samtrafik finns tv¿ s…rskilda best…mmelser som har avseende p¿ b‰ter enligt konkurrensreglerna. F‰r det f‰rsta fastst…lls att samtrafikavtal m¿ste anm…las till de ber‰rda natio(cid:220) nella tillsynsmyndigheterna och g‰ras tillg…ngliga f‰r intresserade utomst¿ende, med undantag av de delar som handlar om parternas kommersiella stra(cid:220) tegier(cid:216)((cid:209)ˇ). F‰r det andra fastst…lls att nationella till(cid:220) synsmyndigheter skall ha vissa befogenheter som de kan anv…nda f‰r att p¿verka eller …ndra samtrafik(cid:220) avtal (cid:216)((cid:209)—). Dessa best…mmelser s…kerst…ller att avta(cid:220) len f¿r l…mplig publicitet och ger de nationella till(cid:220) synsmyndigheterna m‰jlighet att l…mpliga fall vidta ¿tg…rder f‰r att se till att det r¿der en effektiv konkurrens p¿ marknaden. i inte 37. (cid:217)Om ett avtal har anm…lts till en nationell tillsyns(cid:220) myndighet, men till kommissionen, anser kommissionen i princip att det inte …r l…mpligt att ¿l…gga b‰ter med anledning av avtalet, …ven om det senare visar sig att avtalet inneh¿ller best…mmelser som strider mot artikel 85. B‰ter …r dock l…mpliga i vissa fall, om a)(cid:217)det visar sig att avtalet inneh¿ller best…mmelser som strider mot artikel 86, och/eller Kommissionen har nyligen offentliggjort riktlinjer f‰r ber…kning av b‰ter(cid:216)((cid:209)(cid:209)). 38. (cid:217)Anm…lan till den nationella konkurrensmydndighe(cid:220) ten ers…tter inte anm…lan till kommissionen och in(cid:220) neb…r inte n¿gon inskr…nkning i de ber‰rda parter(cid:220) nas m‰jligheter att inge ett klagom¿l till kommis(cid:220) sionen eller kommissionens m‰jligheter att p¿ eget initiativ inleda en unders‰kning av tilltr…desavtal. En s¿dan anm…lan begr…nsar inte heller en parts r…tt att f‰ra skadest¿ndstalan vid en nationell dom(cid:220) stol f‰r skador som den har ¿samkats till f‰ljd av ett konkurrensbegr…nsande avtal(cid:216)((cid:209)(cid:210)). DEL II - RELEVANTA MARKNADER 39. (cid:217)Vid sin unders‰kning av …renden inom ramen f‰r den ordning som beskrivs i del I, kommer kommis(cid:220) sionen att utg¿ fr¿n den syn p¿ avgr…nsningen av relevanta marknader som anges i kommissionens tillk…nnagivande om definitionen av relevant mark(cid:220) nad i gemenskapens konkurrensl¿gstiftning(cid:216)((cid:209)(cid:211)). 40. (cid:217)F‰retagen p¿verkas av tre huvudsakliga orsaker till att konkurrensen begr…nsas: utbytbarhet p¿ efter(cid:220) fr¿gesidan, utbytbarhet p¿ utbudssidan och potenti(cid:220) ell konkurrens, d…r den f‰rsta av dessa utg‰r den mest omedelbara och effektiva begr…nsningen f‰r leverant‰rer av en viss produkt eller tj…nst. Utbyt(cid:220) barhet p¿ efterfr¿gesidan utg‰r d…rf‰r det viktigaste verktyget f‰r att definiera den relevanta produkt(cid:220) marknaden p¿ vilken konkurrensbegr…nsningen en(cid:220) ligt artikel 85. 1 och artikel 86 kan urskiljas. 41. (cid:217)Utbytbarhet p¿ utbudssidan kan under l…mpliga f‰rh¿llanden anv…ndas som ett komplement f‰r att avgr…nsa relevanta marknader. I praktiken finns det ingen tydlig skillnad mellan detta och m‰jlig kon(cid:220) kurrens. Utbytbarhet p¿ utbudssidan och m‰jlig konkurrens anv…nds f‰r att best…mma huruvida f‰(cid:220) retaget har en dominerande st…llning eller om kon(cid:220) kurrensbegr…nsningen i den mening som avses i ar(cid:220) tikel 85 …r v…sentlig, eller om det f‰religger en si(cid:220) tuation d…r konkurrensen …r satt ur spel. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/9 42. (cid:217)Vid en bed‰mning av de relevanta marknaderna …r det n‰dv…ndigt att se p¿ utvecklingen p¿ markna(cid:220) den p¿ kort sikt. I f‰ljande avsnitt anges n¿gra grundl…ggande prin(cid:220) ciper av s…rskild betydelse f‰r telesektorn. 1. Den relevanta produktmarknaden samma oavsett vilken marknad det r‰r sig om. Mot bakgrund av de snabba tekniska f‰r…ndringarna p¿ detta omr¿de kan varje f‰rs‰k att i detta tillk…nna(cid:220) givande definiera produktmarknader s…rskilda snabbt bli missvisande eller irrelevant. Det b…sta att avgr…nsa s…rskilda produktmarknader (cid:134) t. ex. att best…mma om huruvida utrustning f‰r framf‰ring av samtal och samtalsterminering …r en del av samma utrustningsmarknad (cid:134) …r att g‰ra en grund(cid:220) lig unders‰kning av varje enskilt fall. 43. (cid:217)Den relevanta produktmarknaden definieras p¿ f‰l(cid:220) jande s…tt i avsnitt 6 i formul…r A/B: 1. 1 T j … n s t e m a r k n a d e n ’’En relevant produktmarknad omfattar alla varor och/eller tj…nster som p¿ grund av sina egenskaper, sitt pris och den tillt…nkta anv…ndningen av konsu(cid:220) menterna betraktas som utbytbara’’. 44. (cid:217)Avregleringen av telesektorn kommer att ge upphov till en ny typ marknad, dvs. en marknad f‰r till(cid:220) tr…de till den infrastruktur som f‰r n…rvarande be(cid:220) h‰vs f‰r att tillhandah¿lla dessa avreglerade tj…ns(cid:220) ter. Samtrafik med det allm…nt tillg…ngliga kopp(cid:220) lade telen…tet …r ett typiskt exempel p¿ s¿dant till(cid:220) tr…de. Utan samtrafik kommer det inte att bli kom(cid:220) mersiellt m‰jligt f‰r utomst¿ende f‰retag att exem(cid:220) pelvis tillhandah¿lla helt…cknade taltelefonitj…nster. 45. (cid:217)Det kan s¿ledes konstateras att det inom telesek(cid:220) torn finns minst tv¿ slags relevanta marknader som m¿ste beaktas, marknaden f‰r tj…nster till slutan(cid:220) v…ndare och marknaden f‰r den infrastruktur som beh‰vs f‰r att tillhandah¿lla dessa tj…nster till slut(cid:220) anv…ndarna (information, det fysiska n…tet m. m. ). I det enskilda fallet kommer det att bli n‰dv…ndigt att definiera de relevanta marknaderna f‰r tilltr…de samt tj…nstemarknaderna, t. ex. marknaden f‰r sam(cid:220) trafik med det allm…nt tillg…ngliga telen…tet respek(cid:220) tive marknaden f‰r tillhandah¿llande av allm…nt tillg…ngliga taltelefonitj…nster. 46. (cid:217)Vid behov kommer kommissionen att anv…nda det kriterium p¿ en relevant marknad som best¿r i att unders‰ka huruvida en ‰kning av leverant‰rernas priser med 5(cid:134)10(cid:216)% skulle leda till en ‰kning av de ber‰rda f‰retagens sammanlagda vinst. Enligt detta kriterium utg‰r marknaden i fr¿ga en avgr…nsad re(cid:220) levant marknad om det skulle visa sig att f‰retagens sammanlagda vinst ‰kar. 47. (cid:217)Kommissionen anser att de konkurrensr…ttsliga principer som g…ller f‰r dessa marknader f‰rblir de(cid:220) 48. (cid:217)Denna marknad kan i stora drag definieras som marknaden f‰r tillhandah¿llande av alla slags tele(cid:220) tj…nster till anv…ndare. Olika teletj…nster kommer att betraktas som utbytbara om de f‰r slutanv…nda(cid:220) ren framst¿r som tillr…ckligt utbytbara, vilket skulle betyda att en effektiv konkurrens kan komma till st¿nd mellan de olika leverant‰rerna av dessa tj…ns(cid:220) ter. 1. 2 Tilltr…de till n…tresurser 49. (cid:217)F‰r att ett f‰retag skall kunna leverera tj…nster till slutanv…ndare kommer det ofta att beh‰va tillg¿ng till resurser i s¿v…l tidigare som senare led (’’upp(cid:220) str‰ms’’ respektive ’’nedstr‰ms’’). Till exempel be(cid:220) h‰ver det f‰r att fysiskt leverera tj…nster till slutan(cid:220) v…ndare tilltr…de till anslutningspunkterna i det tele(cid:220) n…t till vilket dessa slutanv…ndare …r anslutna. Detta kan ¿stadkommas p¿ den fysiska niv¿n genom h…r(cid:220) f‰r s…rskilt avsedd eller delad lokal infrastruktur, antingen egen utrustning eller utrustning som hyrs av en leverant‰r av lokal infrastruktur. Det kan ocks¿ erh¿llas resurser antingen fr¿n en leverant‰r av tj…nster som redan har dessa slutanv…ndare som abonnenter eller fr¿n en leverant‰r av samtrafik som direkt eller indirekt har tilltr…de till de aktuella anslutningspunkterna. 50. (cid:217)Ut‰ver den fysiska n…tanslutningen kan en tj…nste(cid:220) leverant‰r beh‰va tillg¿ng till andra resurser f‰r att g‰ra det m‰jligt f‰r honom att saluf‰ra sina tj…ns(cid:220) ter till slutanv…ndarna, t. ex. m¿ste en leverant‰r kunna marknadsf‰ra sina tj…nster f‰r slutanv…n(cid:220) darna. Om en organisation har en dominerande st…llning n…r det g…ller att tillhandah¿lla tj…nster, som t. ex. upplysningstj…nster, uppst¿r liknande pro(cid:220) blem som n…r det g…ller den fysiska n…tanslut(cid:220) ningen. C 265/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 51. (cid:217)Kommissionen kommer i m¿nga fall att bli ber‰rd av fr¿gor om fysisk n…tanslutning d…r det som be(cid:220) h‰vs …r tilltr…de till den dominerande teleoperat‰(cid:220) rens n…tresurser(cid:216)((cid:209)(cid:212)). heter som innehas av konkurrerande lokala n…tre(cid:220) sursleverant‰rer …r av s…rskild betydelse(cid:216)((cid:209)(cid:213)). 52. (cid:217)Vissa befintliga teleoperat‰rer kan frestas att v…rja sig mot att bevilja tilltr…de till tredjepartsleverant‰(cid:220) rer av tj…nster eller till andra n…toperat‰rer, s…rskilt p¿ omr¿den d…r den f‰reslagna tj…nsten kommer att konkurrera med en tj…nst som tillhandah¿lls av tele(cid:220) operat‰ren sj…lv. Detta motst¿nd kommer ofta att yttra sig som en omotiverad f‰rsening ifr¿ga om att bevilja tilltr…de, ovilja att bevilja tilltr…de eller att bara g‰ra detta p¿ of‰rdelaktiga villkor. Det …r konkurrensreglernas funktion att s…kerst…lla att dessa blivande marknader f‰r tilltr…de f¿r utvecklas och att befintliga operat‰rer inte till¿ts utnyttja sin kontroll i fr¿ga om tilltr…de f‰r att kv…va utveck(cid:220) lingen av tj…nstemarknaderna. 53. (cid:217)Det b‰r betonas att det finns anledning att anta att avregleringen inom telesektorn kommer att leda till utvecklingen av nya, alternativa n…t, som till slut kan komma att p¿verka avgr…nsningen av tilltr…des(cid:220) marknaden och ber‰va den befintliga teleoperat‰(cid:220) rens roll. 2. Den relevanta geografiska marknaden 54. (cid:217)Den relevanta geografiska marknaden definieras p¿ f‰ljande s…tt i formul…r A/B: ’’Den relevanta geografiska marknaden omfattar det omr¿de inom vilket de ber‰rda f‰retagen till(cid:220) handah¿ller varor eller tj…nster, inom vilket kon(cid:220) kurrensvillkoren …r tillr…ckligt likartade och som kan skiljas fr¿n angr…nsande omr¿den framf‰r allt p¿ grund av v…sentliga skillnader i konkurrensvill(cid:220) koren. ’’ DEL III (cid:134) PRINCIPER 56. (cid:217)Kommissionen kommer att till…mpa f‰ljande princi(cid:220) per i …renden som den handl…gger. 57. (cid:217)Kommissionen …r medveten om att ’’Artiklarna 85 och 86. (cid:216). (cid:216). utg‰r g…llande lag, som …r verkst…llbar inom hela gemenskapen. Eftersom gemenskapsr…tten utg‰r ett sammanh…ngande regel(cid:220) system b‰r det inte kunna uppst¿ n¿gon mots…tt(cid:220) ning mellan detta och andra gemenskapsregler. (cid:216). (cid:216). Det …r emellertid klart att gemenskapsr…ttsakter ut(cid:220) f…rdade f‰r telesektorn skall tolkas p¿ ett s…tt som …r f‰renligt med konkurrensreglerna f‰r att s…ker(cid:220) st…lla att alla aspekter av gemenskapens telekom(cid:220) munikationspolitik genomf‰rs p¿ b…sta m‰jliga s…tt. (cid:216). (cid:216). Detta g…ller bl. a. f‰rh¿llandet mellan konkur(cid:220) rensreglerna f‰r f‰retag och ONP(cid:220)reglerna’’(cid:216)((cid:209)(cid:214)). 58. (cid:217)Konkurrensreglerna skall s¿ledes forts…tta att till(cid:220) l…mpas …ven om andra best…mmelser i f‰rdraget el(cid:220) ler sekund…rlagstiftning …r till…mpliga. N…r det g…l(cid:220) ler tilltr…desavtal, …r gemenskapsbest…mmelserna om den inre marknaden och om konkurrens viktiga f‰r att sektorn skall fungera v…l samtidigt som de f‰r(cid:220) st…rker varandra i detta avseende. D…rf‰r kommer kommissionen vid sin bed‰mning av situationen en(cid:220) ligt konkurrensreglerna att str…va efter att i m‰jli(cid:220) gaste m¿n bygga p¿ de principer som fastst…lls i harmoniseringslagstiftningen. Det b‰r ocks¿ beak(cid:220) tas att en rad av de konkurrensr…ttsliga principer som anges nedan ocks¿ t…cks av s…rskilda best…m(cid:220) melser inom ONP(cid:220)regelverket. En korrekt till…mp(cid:220) ning av dessa regler b‰r ofta leda till att konkur(cid:220) rensreglerna inte beh‰ver till…mpas. 55. (cid:217)N…r det g…ller tillhandah¿llande av teletj…nster och marknader f‰r tilltr…de till n…tresurser …r den rele(cid:220) vanta geografiska marknaden det omr¿de inom vil(cid:220) ket de objektiva konkurrensvillkoren f‰r leverant‰(cid:220) rerna …r j…mf‰rbara och konkurrenter kan erbjuda sina tj…nster. Det kommer d…rf‰r att vara n‰dv…n(cid:220) digt att unders‰ka dessa leverant‰rers m‰jlighet att n¿ en slutanv…ndare var som helst inom omr¿det p¿ likv…rdiga och ekonomiskt l‰nsamma villkor. De f‰rfattningsm…ssiga villkoren s¿som tillst¿ndsvillko(cid:220) ren och eventuella ensamr…tter eller s…rskilda r…ttig(cid:220) 59. (cid:217)Inom telesektorn b‰r uppm…rksamhet riktas mot kostnaden f‰r ¿tagandet om samh…llsomfattande tj…nster. Artikel 90. 2 i f‰rdraget kan r…ttf…rdiga un(cid:220) dantag fr¿n principerna i artikel 85 och 86 i f‰rdra(cid:220) get. De n…rmare detaljerna ifr¿ga om ¿tagandet …r en lagstiftningsfr¿ga. Till…mpningsomr¿det f‰r arti(cid:220) kel 90. 2 har definierats i direktiven om genomf‰(cid:220) rande av artikel 90 inom telesektorn, och kommis(cid:220) sionen kommer att till…mpa konkurrensreglerna i detta sammanhang. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/11 60. (cid:217)Artiklarna 85 och 86 i f‰rdraget skall till…mpas p¿ vanligt s…tt i fr¿ga om avtal eller f‰rfaranden som en nationell myndighet har godk…nt eller givit till(cid:220) st¿nd till(cid:216)((cid:210)˝), eller i fall d¿ den nationella myndig(cid:220) heten har kr…vt att villkor skall inf‰ras i ett avtal p¿ beg…ran av en eller flera av de ber‰rda parterna. 61. (cid:217)Om en nationell tillsynsmyndighet d…remot skulle st…lla krav p¿ villkor som strider mot konkurrensre(cid:220) glerna, skulle de ber‰rda f‰retagen i praktiken inte b‰tf…llas, …ven om medlemsstaten sj…lv skulle bryta mot artiklarna 3 g och 5 i f‰rdraget(cid:216)((cid:210)˛) och kommissionen kan inleda det f‰rfarande som avses i artikel 169 i f‰rdraget. Om en nationell tillsyns(cid:220) myndighet skulle kr…va eller till¿ta att ett f‰retag som har s…rskilda eller exklusiva r…ttigheter enligt artikel 90, eller ett statligt f‰retag, handlar p¿ ett s…tt som inneb…r missbruk av dess dominerande st…llning, skulle medlemsstaten dessutom bryta mot artikel 90. 1 och kommissionen skulle i s¿ fall kunna fatta ett beslut om att ‰vertr…delsen skall upp(cid:220) h‰ra(cid:216)((cid:210)ˇ). nom kontroll av n…tresurser att vara den faktor som har st‰rst betydelse f‰r kommissionens bed‰mning. 64. (cid:217)Svaret p¿ fr¿gan om ett f‰retag …r dominerande be(cid:220) ror inte endast p¿ de lagliga r…ttigheter som bevil(cid:220) jats f‰retaget. Avskaffandet av lagliga monopol i sig undanr‰jer inte dominansen. Trots avregleringsdi(cid:220) rektiven kommer utvecklingen av en effektiv kon(cid:220) kurrens fr¿n alternativa n…toperat‰rer med tillr…ck(cid:220) lig kapacitet och geografisk r…ckvidd att ta sin tid. 65. (cid:217)EG(cid:220)domstolens dom i Tetra Pak(cid:220)m¿let(cid:216)((cid:210)(cid:209)) kommer sannolikt …ven att visa sig vara viktig inom telesek(cid:220) torn. Domstolen ans¿g att mot bakgrund av att den dominerade och den icke(cid:220)dominerade marknaden var mycket n…rliggande, och mot bakgrund av den ytterst stora marknadsandelen p¿ den dominerade marknaden befann sig Tetra Pak 62. (cid:217)Nationella vid tillsynsmyndigheter kan kr…va att str…nga normer vad g…ller ‰ppenhet, leveransskyl(cid:220) dighet och priss…ttning till…mpas p¿ marknaden, s…rskilt om detta beh‰vs under avregleringens inled(cid:220) ningsskede. Vid behov kommer lagstiftning, s¿som exempelvis ONP(cid:220)reglerna, att utnyttjas som ett hj…lpmedel av konkurrensre(cid:220) tolkningen glerna(cid:216)((cid:210)—). Eftersom de nationella tillsynsmyndighe(cid:220) terna …r skyldiga att s…kerst…lla att en effektiv kon(cid:220) kurrens …r m‰jlig, …r till…mpningen av konkurrens(cid:220) reglerna i sin tur en f‰ruts…ttning f‰r en riktig tolk(cid:220) ning av ONP(cid:220)principerna. Det b‰r ocks¿ noteras att m¿nga av de fr¿gest…llningar som anges nedan …ven t…cks av best…mmelser i direktivet om full kon(cid:220) kurrens och ramdirektivet om ONP, tillst¿ndsdirek(cid:220) tivet och dataskyddsdirektivet. Ett effektivt genom(cid:220) f‰rande av detta regelverk b‰r f‰rhindra att m¿nga av de nedan beskrivna konkurrensfr¿gorna uppst¿r. ’’i en situation som …r j…mf‰rbar med att ha en do(cid:220) minerande st…llning p¿ samtliga dessa marknader’’ Tetra Pak(cid:220)m¿let avs¿g n…rliggande horisontella marknader. Analysen …r emellertid …ven till…mplig p¿ n…rliggande vertikala marknader, som kommer att bli vanliga inom telesektorn. Inom telesektorn …r det ofta s¿ att en best…md operat‰r har en ytterst stark st…llning p¿ infrastrukturmarknaderna och p¿ marknader i p¿f‰ljande led. Infrastrukturkostnader utg‰r ocks¿ normalt den enskilt st‰rsta kostnaden f‰r verksamheterna led. Operat‰rer m‰ter dessutom ofta samma konkurrenter b¿de p¿ infrastrukturmarknaden och marknader i p¿f‰l(cid:220) jande led. i p¿f‰ljande 1. Dominerande st…llning (artikel 86) 66. (cid:217)Det …r d…rf‰r m‰jligt att f‰rutse en rad situationer d…r n…rliggande marknader f‰rekommer och d…r en operat‰r har ett mycket stort marknadsinflytande p¿ ¿tminstone en av dessa marknader. 63. (cid:217)Ett f‰retag som vill tillhandah¿lla tj…nster inom te(cid:220) letj…nstmarknaden kan beh‰va f¿ tillg¿ng till olika resurser. F‰r att tillhandah¿lla teletj…nster …r det till exempel normalt n‰dv…ndigt med samtrafik med det allm…nt tillg…ngliga kopplade telen…tet. F‰reta(cid:220) gens tillg¿ngar till detta n…t …r n…stan alltid bero(cid:220) ende av en dominerande teleoperat‰r. I fr¿ga om tilltr…desavtal kommer dominerande st…llning ge(cid:220) 67. (cid:217)Under s¿dana omst…ndigheter kan det vara l…mpligt att kommissionen fastst…ller att operat‰ren i fr¿ga befinner sig i en situation som …r j…mf‰rbar med att inneha en dominerande st…llning p¿ de samman(cid:220) tagna marknaderna i fr¿ga. C 265/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 68. (cid:217)Begreppet ’’n‰dv…ndig infrastruktur’’ inom telesek(cid:220) torn kommer i m¿nga fall att vara av betydelse f‰r att best…mma de dominerande teleoperat‰rernas skyldigheter. Begreppet n‰dv…ndig infrastruktur an(cid:220) v…nds f‰r att beskriva en resurs eller infrastruktur som …r n‰dv…ndig f‰r att n¿ kunderna eller g‰ra det m‰jligt f‰r konkurrenter att bedriva sin verk(cid:220) samhet och som inte kan kopieras p¿ n¿got rimligt s…tt(cid:216)((cid:210)(cid:210)). 69. (cid:217)Ett f‰retag som kontrollerar tilltr…det till n‰dv…ndig infrastruktur har en dominerande st…llning enligt artikel 86. ¯ andra sidan kan ett f‰retag ha en do(cid:220) minerande st…llning enligt artikel 86 utan att ha kontroll ‰ver n‰dv…ndig infrastruktur. lande av dessa tj…nster till slutanv…ndare. En opera(cid:220) t‰r som ocks¿ tillhandah¿ller tj…nster har traditio(cid:220) nellt inte tagit betalt fr¿n sitt dotterf‰retag i p¿f‰l(cid:220) jande led f‰r tillhandah¿llna n…tresurser, och det har d…rf‰r inte varit l…tt att ber…kna den int…kt som kan h…nf‰ras till n…tresursen. Om en operat‰r till(cid:220) handah¿ller b¿de n…tresurser och teletj…nster …r det n‰dv…ndigt att s¿ l¿ngt som m‰jligt s…rskilja int…k(cid:220) terna fr¿n de b¿da marknaderna innan int…kterna anv…nds f‰retagets marknadsandel p¿ den ifr¿gavarande marknaden. I artikel 8. 2 i samtrafiksdirektivet ber‰rs denna fr¿ga genom att ett krav p¿ separat redovisning inf‰rts s¿v…l f‰r samtrafiktj…nster som samtrafiktj…nster som tillhandah¿lls till andra, och f‰r sina ‰vriga verksamheter’’. Den f‰reslagna re(cid:220) kommendationen fr¿n kommissionen om separat i samband med samtrafik kommer redovisning ocks¿ att vara till hj…lp i detta avseende. ’’samtrafiksverksamhet, vari som som ber…kningsunderlag inbegrips internt tillhandah¿lls f‰r 1. 1 T j … n s t e m a r k n a d e n 70. (cid:217)En av de faktorer som anv…nds f‰r att m…ta ett f‰(cid:220) retags marknadsmakt …r f‰retagets f‰rs…ljning ut(cid:220) tryckt som procentandel av den totala f‰rs…ljningen p¿ marknaden f‰r utbytbara tj…nster inom det rele(cid:220) vanta geografiska omr¿det. N…r det g…ller tj…nste(cid:220) marknaden kommer kommissionen att bl. a. bed‰ma den oms…ttning som h…nf‰r sig till f‰rs…ljning av ut(cid:220) bytbara tj…nster, bortsett fr¿n f‰rs…ljning eller in(cid:220) tern anv…ndning av samtrafiktj…nster och lokal in(cid:220) frastruktur(cid:216)((cid:210)(cid:211)), med beaktande av konkurrensvill(cid:220) koren och strukturen p¿ tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ marknaden. 72. (cid:217)Den ekonomiska betydelsen av att f¿ tilltr…de beror ocks¿ p¿ t…ckningen hos det n…t som man vill sam(cid:220) mankoppla sitt n…t med. D…rf‰r kommer kommis(cid:220) sionen, om m‰jligt, att f‰rutom oms…ttningen ocks¿ beakta antalet konsumenter som har abonnerat p¿ tj…nster som erbjuds av det dominerande f‰retaget och som …r j…mf‰rbara med dem som den tj…nstele(cid:220) verant‰r som ‰nskar ing¿ tilltr…desavtalet har f‰r avsikt att tillhandah¿lla. F‰ljaktligen kommer ett f‰retags marknadsmakt att m…tas dels i antalet abonnenter som …r anslutna till anslutningspunkter i f‰retagets telen…t, uttryckt som procentandel av det totala antal abonnenter som …r anslutna till anslut(cid:220) ningspunkter inom det relevanta geografiska omr¿(cid:220) det. 1. 2 Tilltr…de till n…tresurser Utbytbarhet p¿ utbudssidan 71. (cid:217)Begreppet ’’tilltr…de’’ kan, som anges i punkt 45, avse en rad situationer, inklusive tillg¿ng till f‰r(cid:220) hyrda f‰rbindelser som g‰r det m‰jligt f‰r en tj…ns(cid:220) teproducent att bygga upp sitt eget n…t, och samtra(cid:220) fik i egentlig bem…rkelse, dvs. sammankoppling av tv¿ telen…t, t. ex. ett mobilt n…t och ett fast n…t. I fr¿ga om tilltr…de …r det troligt att den befintliga operat‰ren kommer att f‰rbli dominerande n¿gon tid efter dett att den r…ttsliga avregleringen har …gt rum. Den befintliga operat‰r som kontrollerar n…t(cid:220) resurerna …r ofta ocks¿ den st‰rsta tj…nsteleverant‰(cid:220) ren, och operat‰ren har hittills inte beh‰vt skilja mellan ‰verf‰ring av teletj…nster och tillhandah¿l(cid:220) 73. (cid:217)Som anf‰rts i punkt 41, …r ocks¿ utbytbarhet p¿ ut(cid:220) budssidan av betydelse f‰r fr¿gan om dominans. En marknadsandel p¿ ‰ver 50(cid:216)%(cid:216)((cid:210)(cid:212)) …r normalt ett till(cid:220) r…ckligt m¿tt p¿ dominans, …ven om andra faktorer kommer att unders‰kas. Kommissionen kommer till exempel att unders‰ka om det finns andra operat‰(cid:220) rer som tillhandah¿ller n…tresurser p¿ den relevanta geografiska marknaden f‰r att bed‰ma om dessa n…tresurser har tillr…ckligt stor t…ckning f‰r att kunna konkurrera med den befintliga operat‰rens n…t och i vilken omfattning det …r m‰jligt f‰r nya n…tresursleverant‰rer att komma in p¿ marknaden. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/13 Andra relevanta faktorer sionen fr¿n att vidta ¿tg…rder med st‰d av endast en av artiklarna, om b¿da …r till…mpliga. 74. (cid:217)N…r kommissionen bed‰mer om en operat‰r har en dominerande st…llning kommer den att unders‰ka, f‰rutom uppgifter om marknadsandelar och utbyt(cid:220) barhet, om operat‰ren har prioriterad tillg¿ng till resurser som inte rimligen kan dubbleras inom en rimlig tidsram, antingen av juridiska sk…l eller f‰r att det skulle kosta f‰r mycket. 75. (cid:217)I takt med att konkurrerande n…tresursleverant‰rer kommer fram och utmanar monopoloperat‰rens dominans kommer omfattningen av de r…ttigheter som de beviljas av medlemsstaternas myndigheter, s…rskilt deras territoriella r…ckvidd, att spela en vik(cid:220) tig roll vid bed‰mning av deras marknadsmakt. Kommissionen kommer att noga bevaka marknads(cid:220) utvecklingen n…r det g…ller dessa fr¿gor och kom(cid:220) mer, n…r den bed‰mer fr¿gor om tilltr…de mot bak(cid:220) grund av konkurrensreglerna, att ta h…nsyn till f‰r(cid:220) …ndringar i marknadsf‰rh¿llandena. 1. 3 Gemensam dominans 76. (cid:217)Av ordalydelsen i artikel 86 i f‰rdraget framg¿r det tydligt att artikeln skall till…mpas …ven n…r mer en ett f‰retag delar p¿ en dominerande st…llning. De omst…ndigheter under vilka en gemensam domine(cid:220) rande st…llning, och missbruk av denna st…llning, skall anses f‰religga har …nnu inte klarlagts fullt ut genom gemenskapens r…ttsskipning och lagstift(cid:220) ningen utvecklas fortfarande. 77. (cid:217)Formuleringen i artikel 86 (’’ett eller flera f‰retags missbruk av en dominerande st…llning’’) beskriver n¿got som …r skilt fr¿n f‰rbudet mot konkurrensbe(cid:220) gr…nsande avtal eller samordnade f‰rfaranden i ar(cid:220) tikel 85. Varje annan uppfattning skulle strida mot de normala principerna f‰r tolkning av f‰rdraget och skulle g‰ra formuleringen meningsl‰s och utan praktisk betydelse. Detta utesluter dock inte en pa(cid:220) rallell till…mpning av artiklarna 85 och 86 p¿ samma avtal eller f‰rfarande, vilket har bekr…ftats av kommissionen och domstolen i ett antal fall(cid:216)((cid:210)(cid:213)), och det finns inte n¿gonting som hindrar kommis(cid:220) 78. (cid:217)Tv¿ f‰retag som var f‰r sig …r dominerande p¿ skilda nationella marknader …r inte detsamma som tv¿ gemensamt dominerande f‰retag. F‰r att tv¿ el(cid:220) ler flera f‰retag gemensamt skall ha en domine(cid:220) rande st…llning skall de tillsammans i allt v…sentligt ha ungef…r samma st…llning gentemot sina kunder och konkurrenter som ett enda f‰retag som har en dominerande st…llning. N…r det g…ller telesektorn kan gemensam dominans uppn¿s av tv¿ infrastruk(cid:220) turoperat‰rer som t…cker samma geografiska mark(cid:220) nad. 79. (cid:217)F‰r att tv¿ eller flera f‰retag skall ha en gemensamt dominerande st…llning …r det d…rut‰ver ett n‰dv…n(cid:220) digt men inte tillr…ckligt krav att det inte finns n¿(cid:220) gon effektiv konkurrens mellan f‰retagen p¿ den relevanta marknaden. En s¿dan avsaknad av kon(cid:220) kurrens kan i praktiken bero p¿ det f‰rh¿llandet att det finns ekonomiska band, t. ex. samarbetsavtal, el(cid:220) ler avtal om samtrafik mellan f‰retagen. Kommis(cid:220) sionen anser dock att vare sig ekonomisk teori eller ekono(cid:220) gemenskapslagstiftningen miska band mellan f‰retagen …r en r…ttslig n‰dv…n(cid:220) dighet f‰r gemensam dominans(cid:216)((cid:210)(cid:214)). F‰rekomsten av den typ av ‰msesidigt beroende som ofta uppst¿r i oligopolsituationer …r ett tillr…ckligt ekonomiskt band. Det tycks inte finnas n¿got sk…l, vare sig i lag eller i ekonomisk teori, att kr…va n¿got annat eko(cid:220) nomiskt band mellan f‰retag med gemensam domi(cid:220) nans. Trots detta f¿r man i praktiken r…kna med att s¿dana band ofta f‰rekommer inom telesektorn ef(cid:220) tersom nationella teleoperat‰rer n…stan alltid har n¿got slags anknytning till varandra. f‰ruts…tter att 80. (cid:217)F‰r att ta marknaden f‰r lokaln…t som exempel, kommer denna i vissa medlemsstater troligen att i en n…ra framtid kontrolleras av tv¿ operat‰rer (cid:134) den befintliga teleoperat‰ren och en kabeltelevi(cid:220) sionsoperat‰r. F‰r att tillhandah¿lla s…rskilda tj…ns(cid:220) ter till konsumenterna beh‰vs tillg¿ng till antingen teleoperat‰rens eller kabeltelevisionsoperat‰rens lo(cid:220) kaln…t. Beroende p¿ omst…ndigheterna i det en(cid:220) skilda fallet och s…rskilt f‰rh¿llandet dem emellan, …r det m‰jligt att ingen av operat‰rerna kommer att ha en dominerande st…llning. Tillsammans kan de dock ha ett gemensamt monopol i fr¿ga om till(cid:220) tr…de till dessa n…tresurser. P¿ l…ngre sikt kan tek(cid:220) niska framsteg leda till att andra tilltr…desm‰jlighe(cid:220) ter kommer att beaktas vid fastst…llandet av om hu(cid:220) C 265/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 ruvida en dominerande st…llning eller en gemensam dominerande st…llning f‰religger. ’’inneb…ra ett hinder f‰r uppr…tth¿llandet av den nuvarande konkurrensniv¿n p¿ marknaden eller f‰r en ‰kning av denna konkurrens’’(cid:216)((cid:211)(cid:209)). 2. Missbruk av en dominerande st…llning 81. (cid:217)Till…mpningen av artikel 86 f‰ruts…tter att det finns en dominerande st…llning och ett samband mellan den dominerande st…llningen och det p¿st¿dda missbruket. Inom telesektorn kommer det ofta att vara n‰dv…ndigt att unders‰ka ett antal marknader med anknytning till varandra, av vilka en eller flera kan domineras av en best…md operat‰r. Under dessa omst…ndigheter finns det ett antal m‰jliga si(cid:220) tuationer d…r missbruk kan f‰rekomma. -(cid:217)upptr…dande p¿ den dominerade marknaden som har verkningar p¿ den dominerade mark(cid:220) naden(cid:216)((cid:211)˝), En v…gran utg‰r missbruk endast om den har effek(cid:220) ter som inneb…r ett utnyttjande eller en konkurrens(cid:220) begr…nsning. Tj…nstemarknaden telesektorn kommer inledningsvis att ha f¿ konkurrerande ak(cid:220) t‰rer och tilltr…desv…gran kommer d…rf‰r vanligtvis att p¿verka konkurrensen p¿ dessa marknader. Varje motivering kommer i samtliga fall av v…gran att noggrant unders‰kas f‰r att fastst…lla om den …r objektiv. inom 84. (cid:217)Det handlar i huvudsak om f‰ljande tre relevanta fall: -(cid:217)upptr…dande p¿ den dominerade marknaden som har verkningar p¿ andra marknader …n den dominerade marknaden(cid:216)((cid:211)˛), a)(cid:217)En v…gran att bevilja tilltr…de ifr¿ga om en tj…nst n…r en annan operat‰r har beviljats tilltr…de av n…tresursleverant‰ren f‰r att bedriva verksamhet p¿ den aktuella tj…nstemarknaden. -(cid:217)upptr…dande p¿ en annan marknad …n den do(cid:220) minerade marknaden som har verkningar p¿ den dominerade marknaden(cid:216)((cid:211)ˇ), -(cid:217)upptr…dande p¿ en annan marknad …n den do(cid:220) minerade marknaden som har verkningar p¿ en annan marknad …n den dominerade markna(cid:220) den(cid:216)((cid:211)—). b) En v…gran att bevilja tilltr…de ifr¿ga om en tj…nst n…r ingen annan operat‰r har beviljats tilltr…de av n…tresursleverant‰ren f‰r att bedriva verk(cid:220) samhet p¿ den aktuella tj…nstemarknaden. c) En ¿terkallelse av en befintlig kunds tilltr…de. 82. (cid:217)Fast…n de faktiska och ekonomiska omst…ndighe(cid:220) terna inom telesektorn ofta …r nya, …r det i m¿nga fall m‰jligt att till…mpa fastst…llda konkurrensr…tts(cid:220) liga principer. N…r konkurrensproblem inom denna sektor analyseras …r det viktigt att beakta befintlig r…ttspraxis och kommissionens praxis med avseende p¿ beslut om till exempel utnyttjande av marknads(cid:220) inflytande, diskriminering och kombinationserbju(cid:220) danden. 2. 1 V…gran att bevilja tilltr…de till infra(cid:220) struktur och till…mpning av of‰rdelak(cid:220) tiga villkor 83. (cid:217)En v…gran att bevilja tilltr…de till infrastruktur kan f‰rbjudas enligt artikel 86 om v…gran g‰rs av ett f‰retag som dominerar marknaden till f‰ljd av sin kontroll i fr¿ga om tilltr…de till n…tresurser, vilket torde bli fallet f‰r befintliga teleoperat‰rer under ‰versk¿dlig tid. En v…gran kan D i s k r i m i n e r i n g i marknad i p¿f‰ljande 85. (cid:217)Vad betr…ffar det f‰rsta fallet ovan …r det klart att en v…gran av en dominerande …gare av n…tresurser att uppl¿ta n…tresurser till en ny kund n…r han re(cid:220) dan levererar dessa resurser till en eller flera kunder som …r verksamma led skulle utg‰ra en diskriminerande behandling som, om den skulle begr…nsa konkurrensen p¿ den mark(cid:220) naden skulle utg‰ra missbruk. Om en n…toperat‰r erbjuder samma eller liknande tj…nster i detaljhan(cid:220) delsledet som den som beg…r tilltr…de, kan operat‰(cid:220) ren ha b¿de incitament och tillf…lle att begr…nsa konkurrensen och p¿ s¿ s…tt missbruka sin domine(cid:220) rande st…llning. Det kan naturligtvis finnas fog f‰r en s¿dan v…gran, t. ex. att en s‰kande utg‰r en kre(cid:220) ditrisk. Om ingen objektiv motivering ges …r en v…gran normalt att anse som missbruk av en domi(cid:220) nerande st…llning p¿ marknaden f‰r tilltr…de till n…tresurser. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/15 86. (cid:217)Generellt sett …r det dominerande f‰retaget skyldigt att tillhandah¿lla n…tresurser p¿ s¿ s…tt att de varor och tj…nster som erbjuds f‰retag i p¿f‰ljande led tillhandah¿lls p¿ villkor som inte …r mindre f‰rdel(cid:220) aktiga …n de som erbjuds andra parter, d…ribland f‰retagets egen motsvarande verksamhet i p¿f‰l(cid:220) jande led. kan komma att leda till situationer d…r f‰retag vill erbjuda nya produkter eller tj…nster som inte kon(cid:220) kurrerar med produkter eller tj…nster som redan tillhandah¿lls av den dominerande operat‰ren, men infr¿ga om vilka operat‰ren kan visa sig ovillig att bevilja tilltr…de. N‰dv…ndig infrastruktur 87. (cid:217)I den andra situationen som beskrivs ovan uppst¿r fr¿gan om n…tresursleverant‰ren b‰r vara skyldig att ing¿ avtal med tj…nsteleverant‰ren s¿ att denne kan bedriva verksamhet p¿ en ny tj…nstemarknad. S¿vida det inte …r fr¿ga om kapacitetsbrist och s¿(cid:220) vida f‰retaget som v…grat att uppl¿ta dess n…tresur(cid:220) ser inte har uppl¿tit dessa n…tresurser vare sig till sin egen verksamhet i p¿f‰ljande led eller till n¿got annat f‰retag som …r verksamt p¿ den tj…nstemark(cid:220) naden, …r det inte klart vilken annan objektiv moti(cid:220) vering som kan t…nkas finnas. 88. (cid:217)P¿ transportomr¿det(cid:216)((cid:211)(cid:210)) har kommissionen fastsla(cid:220) git att ett f‰retag som kontrollerar en n‰dv…ndig infrastruktur m¿ste ge tilltr…de under vissa omst…n(cid:220) digheter(cid:216)((cid:211)(cid:211)). Samma principer …r till…mpliga p¿ tele(cid:220) kommunikationssektorn. Om det inte finns n¿gra kommersiellt g¿ngbara alternativ till det beg…rda tilltr…det till n…tresurser, kan den som beg…r till(cid:220) tr…de inte bedriva verksamhet p¿ tj…nstemarknaden om inte tilltr…de beviljas. En v…gran i detta fall skulle d…rf‰r h…mma utvecklingen av nya markna(cid:220) der, eller nya produkter p¿ dessa marknader, i strid med artikel 86 b, eller h…mma utvecklingen av kon(cid:220) kurrens p¿ befintliga marknader. En v…gran med s¿dana verkningar kommer sannolikt att inneb…ra missbruk. 89. (cid:217)Principen om att dominerande f‰retag i vissa fall skall vara skyldiga att ing¿ avtal kommer ofta att bli till…mplig inom telesektorn. F‰r de flesta tele(cid:220) tj…nster inom gemenskapen r¿der f‰r n…rvarande monopol, ¿tminstone i realiteten, n…r det g…ller till(cid:220) handah¿llande av n…tinfrastruktur. ´ven d…r kon(cid:220) kurrensbegr…nsingarna redan har avskaffats, eller kommer att avskaffas inom kort, kommer konkur(cid:220) rensen p¿ marknaden i p¿f‰ljande led …ven i fort(cid:220) s…ttningen att vara beroende av priss…ttningen och villkoren f‰r tillg¿ng till n…ttj…nster i tidigare led och dessa kommer endast gradvis att ¿terspegla marknadskrafterna i en konkurrensutsatt milj‰. De inom telesektorn snabba tekniska f‰r…ndringarna 90. (cid:217)Kommissionens m¿ste s…kerst…lla att den befintliga teleoperat‰rens kontroll ‰ver n…tresurser inte an(cid:220) v…nds f‰r att h…mma utvecklingen av en konkur(cid:220) rensutsatt telekomunikationsmilj‰. Ett f‰retag som har en dominerande st…llning p¿ en tj…nstemarknad och som g‰r sig skyldigt till missbruk i strid med artikel 86 p¿ denna marknad kan ¿l…ggas att ge till(cid:220) tr…de till dess n…tresurser till en eller flera konkur(cid:220) renter p¿ den marknaden i syfte att f¿ detta miss(cid:220) bruk att upph‰ra. Ett f‰retag kan s…rskilt missbruka sin dominerande st…llning om det genom sina hand(cid:220) lingar f‰rhindrar utvecklingen av en ny produkt el(cid:220) ler tj…nst. 91. (cid:217)Utg¿ngspunkten f‰r kommissionens analys kommer att vara att identifiera en existerande eller m‰jlig marknad till vilken tilltr…de beg…rs. F‰r att avg‰ra om tilltr…de b‰r ¿l…ggas enligt konkurrensreglerna, kommer det dominerande f‰retagets ‰vertr…delse av dess skyldighet att inte diskriminera (se nedan) eller f‰ljande faktorer att beaktas sammantaget: a)(cid:217)Tillg¿ng till den aktuella utrustningen …r gene(cid:220) rellt sett n‰dv…ndig f‰r att f‰retag skall kunna konkurrera p¿ den angr…nsande marknaden(cid:216)((cid:211)(cid:212)). Nyckelfr¿gan h…r …r vad som menas med ’’n‰d(cid:220) v…ndig’’. Det kommer inte att vara tillr…ckligt att st…llningen f‰r det f‰retag som beg…r tilltr…de skulle f‰rb…ttras om tilltr…de beviljades, utan v…gran att bevilja tilltr…de m¿ste leda till att den planerade verksamheten antingen blir ogenom(cid:220) f‰rbar eller fullst…ndigt och ohj…lpligt oekono(cid:220) misk. ´ven om till exempel alternativ infrastruktur fr¿n och med den 1 juli 1996 kan anv…ndas f‰r avreglerade tj…nster, kommer det i m¿nga fall att dr‰ja innan s¿dan infrastruktur utg‰r ett till(cid:220) fredsst…llande alternativ till monopoloperat‰rens infrastruktur. F‰r n…rvarande erbjuder s¿dan al(cid:220) ternativ inte samma geografiska t…ckning som monopoloperat‰rernas n…t. infrastruktur C 265/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 b) Det finns tillr…cklig tillg…nglig kapacitet f‰r att ge tilltr…de. tr…de nekas eller f‰rsv¿ras s¿ att tj…nstemarkna(cid:220) derna i p¿f‰ljande led begr…nsas. c) ´garen till n…tresurserna klarar inte av att m‰ta efterfr¿gan p¿ en befintlig tj…nste(cid:220) eller produkt(cid:220) marknad, utest…nger uppkomsten av en m‰jlig ny tj…nst eller produkt eller f‰rhindrar konkur(cid:220) rens p¿ en befintlig eller m‰jlig tj…nste(cid:220) eller produktmarknad. 94. (cid:217)Tre viktiga faktorer med avseende p¿ tillhandah¿l(cid:220) lande av n…tresurser som kan manipuleras av n…tre(cid:220) sursleverant‰ren f‰r att i praktiken v…gra tilltr…de …r tidsaspekten, den tekniska strukturen och priset. d) F‰retaget som beg…r tilltr…de …r berett att betala ett rimligt och icke(cid:220)diskriminerande pris och kommer i ‰vrigt i alla h…nseenden utt godta icke(cid:220)diskriminerande tilltr…desvillkor. e) Det finns inte n¿gon objektiv grund f‰r att v…gra att bevilja tilltr…de. Godtagbara sk…l skulle i det h…r sammanhanget kunna inbegripa en allt ‰verskuggande sv¿righet att ge det ans‰kande f‰retaget tilltr…de, eller be(cid:220) hovet f‰r en n…tresurs…gare som har investerat f‰r att inf‰ra en ny produkt eller tj…nst tillr…ck(cid:220) ligt med tid och m‰jlighet att utnyttja resursen f‰r att f‰ra ut den nya produkten eller tj…nsten p¿ marknaden. Fast…n varje motivering kommer att behova unders‰kas noggrant fr¿n fall till fall …r det av s…rskild betydelse inom telesektorn att de f‰rdelar f‰r slutanv…ndarna som kommer att uppkomma i en konkurrensutsatt milj‰ inte un(cid:220) dergr…vs av ¿tg…rder som vidtas av den tidigare statliga monopolorganisationen som syftar till att f‰rhindra att konkurrens uppkommer och ut(cid:220) vecklas. 92. (cid:217)N…r det g…ller att fastst…lla om en ‰vertr…delse av artikel 86 har beg¿tts, kommer h…nsyn att tas till b¿de den faktiska situationen i den och andra geo(cid:220) grafiska omr¿den och, i till…mpliga fall, f‰rh¿llan(cid:220) det mellan det beg…rda tilltr…det och n…tresursens tekniska struktur. 93. (cid:217)Fr¿gan om objektiva sk…l kommer att kr…va s…rskilt ing¿ende analyser p¿ detta omr¿de. Dels m¿ste de ber‰rda myndigheterna bed‰ma om de sv¿righeter som ¿beropas i det enskilda fallet …r tillr…ckligt all(cid:220) varliga f‰r att motivera en v…gran att tillhandah¿lla n…tresurser, dels m¿ste de best…mma om dessa sv¿(cid:220) righeter …r tillr…ckligt stora f‰r att uppv…ga den skada som det inneb…r f‰r konkurrensen om till(cid:220) 95. (cid:217)Dominerande teleoperat‰rer …r skyldiga att be(cid:220) handla ans‰kningar om tilltr…de p¿ ett effektivt s…tt: op¿kallade och of‰rklarliga eller obefogade dr‰jsm¿l med att svara p¿ en ans‰kan om tilltr…de kan utg‰ra missbruk. Kommissionen kommer s…r(cid:220) skilt att j…mf‰ra behandlingen av en ans‰kan om tilltr…de med a)(cid:217)den vanliga tids¿tg¿ngen och de villkor som till(cid:220) l…mpas n…r den svarande parten beviljar ett eget dotterbolag eller en egen filial tillg¿ng till sina n…tresurser, b) behandlingen av ans‰kningar om tilltr…de till liknande resurser i andra medlemsstater, c) de f‰rklaringar som l…mnas till eventuella dr‰js(cid:220) m¿l med att behandla ans‰kningar om tilltr…de. 96. (cid:217)I de fall den tekniska strukturen ¿beropas kommer de angivna sk…len ocks¿ att unders‰kas grundligt i syfte att bed‰ma om de …r riktiga. I princip kr…ver konkurrensreglerna att ett f‰retag som beg…r till(cid:220) tr…de skall beviljas detta vid den punkt som …r l…mpligast f‰r f‰retaget, f‰rutsatt att denna punkt …r tekniskt genomf‰rbar f‰r n…tresursleverant‰ren. Tekniska problem kan utg‰ra objektiva sk…l f‰r le(cid:220) veransv…gran(cid:216)((cid:211)(cid:213)) (cid:134) t. ex. m¿ste den trafik f‰r vilken tillg¿ng beg…rs uppfylla de g…llande tekniska stan(cid:220) darderna f‰r infrastrukturen (cid:134) eller det kan vara fr¿ga om kapacitetsbrist, som kan g‰ra att det blir fr¿ga om ransonering. 97. (cid:217)En osk…lig priss…ttning f‰r tilltr…de kan, f‰rutom att det i sig utg‰r ett missbruk(cid:216)((cid:211)(cid:214)), inneb…ra en v…gran att tillhandah¿lla resurser. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/17 98. (cid:217)Det finns flera element i dessa analyser som kr…ver en noggrann bed‰mning. Fr¿gor som r‰r priss…tt(cid:220) ning inom telesektorn kommer att underl…ttas av den skyldighet som f‰ljer av ONP(cid:220)direktiven att ha genomblickbara system f‰r kostnadsredovisning. ¯terkallelse av tilltr…de 99. (cid:217)N…r det g…ller den tredje av de situationer som be(cid:220) skrivs i punkt 84 har n¿gra tidigare kommissionsbe(cid:220) slut och praxis fr¿n domstolen r‰rt ¿terkallelse av tilltr…de ifr¿ga om konkurrenter i p¿f‰ljande led (tredje fallet ovan). I Commercial Solvents(cid:220)m¿let fann domstolen att ’’ett f‰retag som har en dominerande st…llning p¿ marknaden f‰r r¿varor och som, i syfte att f‰rbe(cid:220) h¿lla sig dessa r¿varor f‰r tillverkning av egna deri(cid:220) vat, v…grar att leverera till en kund som sj…lv …r till(cid:220) verkare av s¿dana derivat och som d…rf‰r riskerar att eliminera all konkurrens fr¿n denna kund missbrukar sin dominerande st…llning enligt artikel 86’’(cid:216)((cid:212)˝). tilltr…desavtal ber‰r 100. (cid:217)´ven om detta fall handlar om v…gran att leverera en produkt, finns det ingen principiell skillnad mel(cid:220) lan detta fall och ¿terkallelse av tilltr…de. Ensidig upps…gning av i huvudsak samma problematik som n…r det g…ller v…gran att bevilja tilltr…de. ¯terkallelse av tilltr…de f‰r en be(cid:220) inneb…r normalt missbruk. ¯terigen fintlig kund kan upps…gning av ett avtal motiveras med sakliga sk…l. Dessa sk…l m¿ste st¿ i proportion till de f‰ljder f‰r konkurrensen som ¿terkallelsen medf‰r. 2. 2 Andra former av missbruk N … t s t r u k t u r 102. (cid:217)En dominerande n…toperat‰rs n…tstruktur som ob(cid:220) jektivt f‰rsv¿rar tilltr…de till n…tresurser f‰r tj…nste(cid:220) leverant‰rer(cid:216)((cid:212)˛) skulle kunna utg‰ra missbruk om den inte …r objektivt motiverad. En s¿dan objektiv motivering kan best¿ i att n…tstrukturen som helhet f‰rb…ttrar n…tets effektivitet. B i n d n i n g 103. (cid:217)Detta …r ett s…rskilt problem om det inneb…r bind(cid:220) ning av tj…nster d…r teleoperat‰ren …r dominerande till s¿dana tj…nster d…r operat‰ren inte …r domine(cid:220) rande(cid:216)((cid:212)ˇ). Om en vertikalt integrerad dominerande n…toperat‰r tvingar den bort som beg…r tilltr…de att utan tillr…ckliga sk…l k‰pa en eller flera tj…nster(cid:216)((cid:212)—), kan detta hindra den dominerande n…tresursleve(cid:220) rant‰rens konkurrenter att sj…lva erbjuda dessa de(cid:220) lar av paketet. Detta villkor kan s¿ledes utg‰ra missbruk enligt artikel 86. Domstolen har vidare funnit att ’’F‰ljaktligen kan en kopplingsf‰rs…ljning av tv¿ produkter, till och med n…r den ‰verensst…mmer med handelsbruk eller n…r det finns ett naturligt samband mellan de b¿da produkterna i fr¿ga, likv…l utg‰ra missbruk i den mening som avses i artikel 86 om den inte …r objektivt motiverad’’(cid:216)((cid:212)(cid:209)). P r i s s … t t n i n g 104. (cid:217)N…r st…llning skall tas till fr¿gan om det finns n¿got priss…ttningsproblem konkurrensreglerna enligt kommer det att vara n‰dv…ndigt att visa att kostna(cid:220) der och int…kter …r f‰rdelade p¿ ett korrekt s…tt. Felaktig f‰rdelning av kostnader och inblandning i internpriss…ttningen skulle kunna anv…ndas som mekanismer f‰r att d‰lja osk…lig priss…ttning, omo(cid:220) tiverat l¿ga priser eller prispress. 101. (cid:217)V…gran att bevilja tilltr…de …r bara en form av m‰j(cid:220) ligt missbruk p¿ detta omr¿de. Missbruk kan ocks¿ uppst¿ i en situation d…r tilltr…de har beviljats. Det kan exempelvis vara fr¿ga om missbruk om opera(cid:220) t‰ren upptr…der p¿ ett diskriminerande s…tt eller om operat‰rens ¿tg…rder i ‰vrigt begr…nsar marknader eller den tekniska utvecklingen. H…r f‰ljer en icke utt‰mmande uppr…ckning av exempel p¿ s¿dant missbruk som kan f‰rekomma. Osk…lig priss…ttning 105. (cid:217)Priss…ttningsproblem i samband med tj…nsteprodu(cid:220) centers tilltr…de till en dominerande operat‰rs infra(cid:220) struktur kommer ofta att handla om osk…ligt h‰ga priser(cid:216)((cid:212)(cid:210)). Om det inte finns n¿got praktiskt alter(cid:220) infrastruktur som tj…nsteproducen(cid:220) nativ till den C 265/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 terna s‰ker tilltr…de till, kan det finnas en tendens f‰r den dominerande eller monopolistika operat‰(cid:220) ren att ta ut osk…liga priser. Omotiverat l¿ga priser 106. (cid:217)Ett osk…ligt pris har av domstolen definierats som osk…ligt i f‰rh¿llande till det ekonomiska v…rdet av den tj…nsten(cid:216)((cid:212)(cid:211)). Domstolen har dessutom klargjort att ett av de s…tt p¿ vilket detta kan ber…knas …r det f‰ljande: tillhandah¿llna Detta till…gg kan bland annat fastst…llas objektivt om det vore m‰jligt att ber…kna det genom att g‰ra en j…mf‰relse mellan f‰rs…ljningspriset f‰r produk(cid:220) ten i fr¿ga och produktionskostnaden f‰r den(cid:216)((cid:212)(cid:212)). 107. (cid:217)Det …r n‰dv…ndigt f‰r kommissionen att fastst…lla de faktiska kostnaderna f‰r den ber‰rda produkten. En korrekt kostnadsf‰rdelning …r d…rf‰r av grund(cid:220) l…ggande betydelse f‰r att best…mma om ett pris …r osk…ligt. Om ett f‰retag t. ex. …r inblandat i flera verksamheter …r det n‰dv…ndigt att f‰rdela de aktu(cid:220) ella kostnaderna p¿ de olika verksamheterna, till(cid:220) sammans med ett rimligt bidrag till gemensamma kostnader. Det kan ocks¿ vara l…mpligt att kommis(cid:220) sionen fastst…ller den r…tta kostnadsf‰rdelningsme(cid:220) toden n…r detta …r f‰rem¿l f‰r diskussion. 108. (cid:217)Domstolen har ocks¿ angivit att n…r man best…m(cid:220) mer vad som utg‰r ett osk…ligt pris kan gemen(cid:220) skapslagstiftning om priss…ttningsprinciper f‰r den s…rskilda sektorn beaktas(cid:216)((cid:212)(cid:213)). 109. (cid:217)Vidare kan en j…mf‰relse med andra geografiska omr¿den anv…ndas som ett tecken p¿ ett osk…ligt pris. Domstolen har funnit att om det …r m‰jligt s¿ skulle en j…mf‰relse kunna g‰ras mellan ett domi(cid:220) nerande f‰retags priser och priserna p¿ marknader som …r ‰ppna f‰r konkurrens(cid:216)((cid:212)(cid:214)). En s¿dan j…mf‰(cid:220) relse skulle kunna utg‰ra en grund f‰r en bed‰m(cid:220) ning av om huruvida det dominerande f‰retagets priser …r sk…liga eller inte(cid:216)((cid:213)˝). Under vissa omst…n(cid:220) digheter, n…r j…mf‰rbara uppgifter inte finns till(cid:220) g…ngliga, har tillsynsmyndigheterna f‰rs‰kt fast(cid:220) st…lla vad som skulle ha utgjort ett konkurrenskraf(cid:220) tigt pris om marknaden var konkurrensutsatt(cid:216)((cid:213)˛). D…r det …r l…mpligt kan kommissionen beakta en s¿dan analys n…r den fastst…ller vad som utg‰r ett osk…ligt pris. 110. (cid:217)Omotiverat l¿ga priser f‰rekommer bland annat n…r ett dominerande f‰retag s…ljer en vara eller tj…nste till ett pris som understiger produktionskostnaderna under en l…ngre tid i syfte att f‰rhindra intr…de p¿ marknaden eller tr…nga ut konkurrenter, vilket g‰r det m‰jligt f‰r det dominerande f‰retaget att ytter(cid:220) ligare ‰ka sitt marknadsinflytande och senare sin ackumulerade vinst. S¿dana omotiverat l¿ga priser strider mot artikel 86a. Ett s¿dant problem kan till exempel uppst¿ n…r det r¿der konkurrens mellan olika teleinfrastrukturn…t, om en dominerande ope(cid:220) rat‰r kan ta ut omotiverat l¿ga priser f‰r tilltr…de f‰r att undanr‰ja konkurrensen fr¿n andra (fram(cid:220) infrastruktur. Missbruk v…xande) f‰religger i regel om priset ligger under det domi(cid:220) nerande f‰retagets genomsnittliga r‰rliga kostna(cid:220) der, eller om det ligger under de genomsnittliga to(cid:220) tala kostnaderna, och utg‰r ett led i en konkurrens(cid:220) till…mpning av begr…nsande plan(cid:216)((cid:213)ˇ). En enkel denna regel skulle inte spegla n…tindustrins ekono(cid:220) miska verklighet. leverant‰rer av 111. (cid:217)Denna regel fastst…lldes i Akzo(cid:220)m¿let d…r EG(cid:220)dom(cid:220) stolen definierade genomsnittliga r‰rliga kostnader som ’’de som varierar beroende p¿ tillverkade kvan(cid:220) titeter’’(cid:216)((cid:213)—) och f‰rklarade tankeg¿ngen bakom re(cid:220) geln p¿ f‰ljande s…tt: Ett dominerande f‰retag har inget annat intresse av att till…mpa s¿dana priser …n att eliminera konkur(cid:220) renter s¿ att det sedan kan h‰ja sina priser genom att utnyttja sin monopolst…llning, eftersom varje f‰rs…ljning ger upphov till en f‰rlust, n…mligen de totala fasta kostnaderna (dvs. de som f‰rblir kon(cid:220) stanta oberoende av de tillverkade kvantiteterna), och ¿tminstone en del av de r‰rliga kostnader som h…nf‰r sig till den tillverkade enheten. 112. (cid:217)F‰r att driva en l‰nsam verksamhet kring en tj…nst eller en grupp tj…nster m¿ste en operat‰r anta en priss…ttningsstrategi son innb…r att dess totala mer(cid:220) kostnader f‰r att tillhandah¿lla tj…nsten eller grup(cid:220) pen av tj…nster t…cks av de ‰kade int…kterna till f‰ljd av tillhandah¿llandet av denna tj…nst eller grupp av tj…nster. N…r en dominerande operat‰r fastst…ller ett pris f‰r en best…md produkt eller tj…nst som …r l…ngre …n dess genomsnittliga totala kostnader f‰r att tillhandah¿lla denna produkt eller tj…nst b‰r operat‰ren motivera detta pris i aff…rs(cid:220) m…ssiga termer. En dominerande operat‰r som en(cid:220) dast skulle dra f‰rdel av en s¿dan priss…ttningsstra(cid:220) 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/19 tegi om en eller flera av dess konkurrenter f‰rsva(cid:220) gas, skulle missbruka en dominerande st…llning. 113. (cid:217)Kommissionen m¿ste i likhet med vad som anges i Akzo(cid:220)domen fastst…lla ett pris under vilket ett f‰re(cid:220) tag endast kan g¿ med vinst genom att f‰rsvaga eller sl¿ ut en eller flera konkurrenter. Kostnads(cid:220) strukturerna i n…tindustrierna tenderar att skilja sig ganska mycket fr¿n de flesta andra industrier efter(cid:220) som de f‰rra har mycket st‰rre gemensamma kost(cid:220) nader. 114. (cid:217)I fr¿ga om tillhandah¿llande av teletj…nster kan ett pris som motsvarar den r‰rliga kostnaden f‰r en tj…nst vara v…sentligt l…gre …n det pris som operat‰(cid:220) ren beh‰ver f‰r att t…cka kostnaden f‰r att tillhan(cid:220) dah¿lla tj…nsten. Vid anv…ndning av Akzo(cid:220)kriteriet p¿ priser som skall g…lla ‰ver tid av en operat‰r och som skall utg‰ra grunden f‰r operat‰rens beslut om att investera b‰r dessa kostnader inbegripa den to(cid:220) tala tillkommande kostnaden f‰r att tillhandah¿lla tj…nsten. Vid en analys m¿ste h…nsyn tas till det tidsperspektiv som …r l…mpligt f‰r att analysera kostnaderna. Det finns i de flesta fall sk…l att anta att varken mycket kort sikt eller mycket l¿ng sikt …r l…mpliga tidsperspektiv. i p¿f‰ljande kostnader till sina verksamheter avseende tilltr…de till n…tresurser som egentligen skulle f‰rdelas p¿ verksamheterna led. Kommissionens rekommendation om separat redovisning i samband med samtrafik behandlar denna fr¿ga genom att re(cid:220) kommendera separat redovisning f‰r olika aff…rs(cid:220) omr¿den inom en vertikalt integrerad dominerande operat‰rs verksamhet. Kommissionen kan i ett l…mpligt …rende anmoda det dominerande f‰retaget att visa upp granskade separata r…kenskaper som har avseende p¿ alla n‰dv…ndiga aspekter av det dominerande f‰retagets aff…rsverksamhet. F‰re(cid:220) komsten av separat redovisning garanterar emeller(cid:220) tid inte att missbruk inte f‰rekommer. Kommis(cid:220) sionen kommer vid behov att granska uppgifterna i varje enskilt fall. 118. (cid:217)Under vissa omst…ndigheter kan en prispress ocks¿ fastst…llas genom att det p¿visas att marginalen det pris f‰r tilltr…de n…tresurserna som tas ut av kon(cid:220) kurrenter p¿ marknaden i p¿f‰ljande led (inklusive det dominerande f‰retagets egen verksamhet), och det pris som n…toperat‰ren debiterar p¿ marknaden i p¿f‰ljande led …r otillr…ckligt f‰r att till¿ta en n¿(cid:220) gorlunda effektiv tj…nsteleverant‰r att bedriva att bedriva verksamhet med normal l‰nsamhet (s¿vida inte det dominerande f‰retaget kan vissa att dess verksamhet led …r ovanligt effek(cid:220) tiv)(cid:216)((cid:213)(cid:209)). i p¿f‰ljande 115. (cid:217)Under dessa omst…ndigheter kommer kommis(cid:220) sionen ofta att beh‰va unders‰ka den genomsnitt(cid:220) liga marginalkostnaden f‰r att tillhandah¿lla en tj…nst och kan beh‰va unders‰ka den genomsnitt(cid:220) liga marginalkostnaden under en l…ngre period …n ett ¿r. 119. (cid:217)Om n¿gon av dessa situationer skulle uppst¿ kom(cid:220) mer att konkurrenter p¿ marknaden i p¿f‰ljande led att st…llas inf‰r en ’’prispress’’ som kan tvinga bort dem fr¿n marknaden. 116. (cid:217)I ett s¿dant fall kommer ONP(cid:220)reglerna och kommissionens rekommendationer i fr¿ga om krav p¿ bokf‰ring och ‰ppenhet att bidra till att s…ker(cid:220) st…lla att artikel 86 till…mpas effektivt i detta sam(cid:220) manhang. Prispress 117. (cid:217)Om operat‰ren …r dominerande p¿ produkt(cid:220) eller tj…nstemarknaden kan en prispress utg‰ra ett miss(cid:220) bruk. En prispress kan fastst…llas genom att det p¿(cid:220) visas att det dominerande f‰retagets egna verksam(cid:220) heter i p¿f‰ljande led inte skulle kunna vara l‰n(cid:220) samma med utg¿ngspunkt fr¿n det pris i f‰reg¿ende led som till…mpas f‰r konkurrenterna av det domi(cid:220) nerande f‰retagets r‰relsegren i f‰reg¿ende led. En f‰rlustbringande r‰relsegren i p¿f‰ljande led kan d‰ljas om den dominerande operat‰ren har f‰rdelat D i s k r i m i n e r i n g 120. (cid:217)En dominerande tilltr…desleverant‰r f¿r inte diskri(cid:220) minera mellan parterna i olika tilltr…desavtal om en s¿dan diskriminering skulle begr…nsa konkurrensen. Differentiering grundad p¿ …ndam¿let med tilltr…(cid:220) det snarare …n p¿ de skillnader som de olika trans(cid:220) aktionerna inneb…r f‰r n…tresursleverant‰ren sj…lv skulle strida mot artikel 86, om det kan antas att en s¿dan diskriminering begr…nsar eller snedvrider den faktiska eller m‰jliga konkurrensen. S¿dan diskri(cid:220) minering kan ta sig uttryck i att olika villkor ¿l…ggs, inklusive olika priser, eller annan differentiering mellan tilltr…desavtal, utom i de fall d¿ det finns ob(cid:220) jektiva sk…l f‰r diskrimineringen, t. ex. kostnadssk…l eller tekniska sk…l eller det faktum att anv…ndarna …r verksamma p¿ olika niv¿er. S¿dan diskriminering skulle kunna antas begr…nsa konkurrensen i den marknad i p¿f‰ljande led d…r det f‰retag som beg…r C 265/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 tilltr…de vill vara verksamt, eftersom det skulle be(cid:220) gr…nsa f‰retagets m‰jligheter att komma in p¿ marknaden eller att utveckla sin verksamhet p¿ denna marknad(cid:216)((cid:213)(cid:210)). 121. (cid:217)S¿dan diskriminering kan likaledes p¿verka kon(cid:220) kurrensen n…r diskriminering f‰rekommer mellan operat‰rer p¿ n…ra f‰rbundna marknader i p¿f‰l(cid:220) jande led. N…r det f‰rekommer tv¿ separata pro(cid:220) duktmarknader i p¿f‰ljande led, men en produkt skulle anses som utbytar mot en annan om det inte vore f‰r det faktum att det fanns en prisskillnad mellan de b¿da produkterna, skulle diskriminering betr…ffande priset till tillhandah¿llarna av dessa tv¿ produkter kunna minska befintlig eller potentiell konkurrens. Fast…n fasta och mobila taltelefoni(cid:220) tj…nster f‰r n…rvarande f‰rmodligen utg‰r separata produktmarknader, kommer marknaderna sanno(cid:220) likt att n…rma sig varandra. Att till…mpa h‰gre sam(cid:220) trafikpriser f‰r operat‰rer av mobiltelefonin…t …n f‰r operat‰rer av fasta n…t skulle hindra detta n…r(cid:220) mande och d…rf‰r p¿verka konkurrensen. Liknande effekter p¿ konkurrensen …r sannolika p¿ andra te(cid:220) lekommunikationsmarknader. S¿dan diskriminering skulle i alla h…ndelser vara sv¿r att motivera p¿ grund av skyldigheten att fast(cid:220) st…lla kostnadsrelaterade priser. 122. (cid:217)Vad g…ller prisdiskriminering f‰rbjuder artikel 86c ett dominerande f‰retag att osk…ligen diskriminera mellan f‰retagets kunder(cid:216)((cid:213)(cid:211)), inbegripet diskrimine(cid:220) ring med avseende p¿ huruvida kunderna samtycker till att handla med det dominerande f‰retaget p¿ exklusiv basis eller ej. 124. (cid:217)Huruvida s¿dana skillnader leder till snedvridning av konkurrensen m¿ste fastst…lls i varje enskilt fall. Det …r viktigt att komma ih¿g att artiklarna 85 och 86 handlar om konkurrens och inte regleringsfr¿(cid:220) gor. Ett dominerande f‰retag kan enligt artikel 86 inte ¿l…ggas att behandla olika kategorier av kunder p¿ olika s…tt, utom n…r detta …r ett resultat av marknadsvillkoren och principerna i artikel 86. Tv…rtom f‰rbjuder artikel 86 dominerande f‰retag att diskriminera mellan likartade transaktioner n…r en s¿dan diskriminering skulle ha en inverkan p¿ konkurrensen. 125. (cid:217)Diskriminering utan saklig grund avseende varje aspekt eller villkor i ett tilltr…desavtal kan utg‰ra missbruk. Diskrimineringen kan ha att g‰ra med priss…ttning, dr‰jsm¿l, teknisk anslutning, dirige(cid:220) ring(cid:216)((cid:213)(cid:212)), nummertilldelning, begr…nsningar betr…f(cid:220) fande anv…ndningen av n…tet ut‰ver de grundl…g(cid:220) gande kraven samt anv…nding av kunddata i n…tet. F‰rekomsten av diskriminering kan emellertid en(cid:220) dast fastst…llas fr¿n fall till fall. Diskriminering stri(cid:220) der mot artikel 86 oavsett om den f‰ljer av eller framg¿r av villkoren i ett visst tilltr…desavtal eller inte. 126. (cid:217)N…toperat‰ren har i detta sammanhang en allm…n skyldighet att behandla oberoende kunder p¿ samma s…tt som ett eget dotterbolag eller tj…nstef‰(cid:220) retag i p¿f‰ljande led. Kundens karakt…r och krav kan spela en viktig roll vid bed‰mningen av om transaktioner …r j…mf‰rbara. Olika priss…ttning f‰r kunder p¿ olika niv¿er (t. ex. grossister och detaljis(cid:220) ter) betraktas inte n‰dv…ndigtvis som diskrimine(cid:220) ring. 123. (cid:217)I artikel 7 i direktivet om samtrafik fastst…lls att: 127. (cid:217)Fr¿gor om diskriminering kan uppst¿ till f‰ljd av anslutningens tekniska struktur med h…nsyn till be(cid:220) tydelsen av denna struktur i samband med tilltr…de. ’’Olika taxor och villkor f‰r samtrafik f¿r fastst…llas f‰r olika kategorier av organisationer som har till(cid:220) st¿nd att tillhandah¿lla telen…t och teletj…nster, d…r s¿dana skillnader objektivt kan motiveras p¿ grund(cid:220) val av den typ av samtrafik som tillhandah¿lls och/ eller de aktuella nationella villkoren f‰r tillst¿nds(cid:220) givning. (cid:216). (cid:216). ’’ (f‰rutsatt att s¿dana skillnader inte le(cid:220) der till snedvridning av konkurrensen). Anslutningens tekniska niv¿: restriktioner betr…f(cid:220) fande typen av eller ’’niv¿n’’ p¿ den f‰r anslut(cid:220) ningen aktuella v…xeln i n…tets hierarki eller denna v…xels tekniska kapacitet har direkt betydelse f‰r konkurrensen. Det kan r‰ra sig om anslutningsut(cid:220) rustningen eller den typ av gr…nssnitt och signalsys(cid:220) tem som anv…nds f‰r att best…mma vilken typ av tj…nst som …r tillg…nglig f‰r den som beg…r tilltr…de (t. ex. intelligenta n…ttj…nster). 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/21 Antalet och/eller placeringen av anslutningspunkter: kravet att samla och f‰rdela trafiken f‰r s…rskilda omr¿den i den v…xel som direkt betj…nar det omr¿(cid:220) det i st…llet f‰r en h‰gre niv¿ i n…thierarkin kan vara viktigt. Ett f‰retag som beg…r tilltr…de f¿r st‰rre kostnader om det m¿ste tillhandah¿lla f‰r(cid:220) bindelser p¿ ett st‰rre avst¿nd fr¿n sin egen v…xel eller betala h‰gre transportavgifter. Lika tilltr…de: m‰jligheten f‰r kunderna till den part som beg…r tilltr…de att vid utnyttjande av de tj…nster som tillhandah¿lls av n…tresursleverant‰ren f¿ anv…nda nummer med samma antal siffror som dem som anv…nds av dennes kunder …r avg‰rande f‰r en sund konkurrens inom telesektorn. Objektiva sk…l 128. (cid:217)Sk…len kan inrymma omst…ndigheter som har avse(cid:220) ende p¿ sj…lva driften av n…tresursleverant‰rens n…t eller licensrestriktioner till f‰ljd av exempelvis im(cid:220) materiella egendomsr…tter. 2. 3 Missbruk av gemensam dominans 129. (cid:217)N…r det g…ller gemensam dominans (se punkt 76) kan ett upptr…dande av ett av flera f‰retag som har gemensam dominans utg‰ra missbruk av domine(cid:220) rande st…llning …ven om ‰vriga f‰retag inte upptr…(cid:220) der p¿ samma s…tt. skilda effekter: konkurrensbegr…nsningar mellan de b¿da parterna till tilltr…desavtalet eller konkurrens(cid:220) begr…nsningar fr¿n utomst¿ende f‰retag, t. ex. ge(cid:220) nom att den ena parten eller b¿da parterna i avtalet tilldelas ensamr…tt. Om den ena parten …r ett domi(cid:220) nerande f‰retag, kan dessutom villkoren i tilltr…des(cid:220) avtalet leda till att f‰retagets dominerande st…llning st…rks eller till en utvidgning av den dominerande st…llningen till en angr…nsande marknad, eller ocks¿ kan de utg‰ra ett olagligt utnyttjande av den domi(cid:220) nerande st…llningen genom att avtalet inneh¿ller os(cid:220) k…liga villkor. 132. (cid:217)Tilltr…desavtal som erbjuder i princip obegr…nsat tilltr…de …r troligen inte konkurrensbegr…nsande en(cid:220) ligt artikel 85. 1. Ensamr…ttsskyldigheter i kontrakt som erbjuder tilltr…de till ett visst f‰retag begr…nsar troligtvis konkurrensen eftersom de begr…nsar till(cid:220) tr…det till infrastruktur f‰r andra f‰retag. Eftersom de flesta telen…t har mer kapacitet …n en enda an(cid:220) v…ndare kan f‰rmodas beh‰va, …r detta vanligtvis fallet inom telesektorn. 133. (cid:217)Tilltr…desavtal kan ha betydande konkurrensfr…m(cid:220) jande effekter eftersom de kan f‰rb…ttra tilltr…det till marknaden i p¿f‰ljande led. N…r det g…ller sam(cid:220) trafik …r tilltr…desavtal n‰dv…ndiga f‰r tj…nstesam(cid:220) verkan och infrastruktur, vilket ‰kar konkurrensen p¿ tj…nstemarknaden i p¿f‰ljande led, som troligen genererar ett h‰gre merv…rde …n marknaden f‰r lo(cid:220) kal infrastruktur. 134. (cid:217)Det finns dock en uppenbar risk f‰r att vissa tilltr…(cid:220) desavtal eller klausuler i s¿dana avtal kan ha en konkurrensbegr…nsande verkan. Tilltr…desavtal kan till exempel 130. (cid:217)Ut‰ver de r…ttsmedel som konkurrensreglerna er(cid:220) bjuder, i det fall ingen av operat‰rerna vore villig att bevilja tilltr…de utan att det fanns n¿gra tekniska eller kommersiella sk…l f‰r en s¿dan v…gran, kan man f‰rv…nta sig att de nationella tillsynsmyndighe(cid:220) terna l‰ser problemet genom att i enlighet med be(cid:220) st…mmelserna i det relevanta ONP(cid:220)direktivet eller den nationella lagstiftningen beordra ett eller flera av f‰retagen att tillhandah¿lla tilltr…de till n…tresur(cid:220) ser. a)(cid:217)tj…na som ett medel att samordna priser, b) tj…na som ett medel f‰r att dela upp marknaden, c) leda till att andra f‰retag utest…ngs(cid:216)((cid:213)(cid:213)), 3. Tilltr…desavtal (artikel 85) d) leda till ett utbyte av kommersiellt k…nslig infor(cid:220) mation mellan parterna. 131. (cid:217)Konkurrensbegr…nsningar som …r inkluderade i el(cid:220) ler ett resultat av tilltr…desavtal kan ha f‰ljande tv¿ 135. (cid:217)Riskerna f‰r prissamordning …r s…rskilt ‰verh…ng(cid:220) inom telesektorn eftersom samtrafikavgifter ande C 265/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 ofta uppg¿r till 50(cid:216)% eller mer av de levererade tj…nsternas totala kostnad och samtrafik med en dominerande operat‰r normalt …r n‰dv…ndig. Un(cid:220) der dessa omst…ndigheter …r utrymmet f‰r priskon(cid:220) kurrens begr…nsat och risken f‰r (och det allvarliga i) prissamordning i motsvarande m¿n st‰rre. syften. Om dessa garantier …r fullst…ndiga och fun(cid:220) gerar p¿ ett korrekt s…tt b‰r det i princip inte finnas n¿gon orsak till att enkla samtrafikavtal skulle strida mot artikel 85. 1. 136. (cid:217)Dessutom kan samtrafikavtal mellan n…toperat‰rer i vissa situationer vara ett s…tt att dela upp markna(cid:220) den mellan de n…toperat‰r som ger tilltr…de till n…(cid:220) tet och den n…toperat‰r som erbjuds tilltr…de, i st…l(cid:220) let f‰r att ge upphov till n…tkonkurrens dem emel(cid:220) lan. 140. (cid:217)Beviljande av ensamr…tter, som till exempel inneb…r att trafiken ‰verf‰rs endast via den ena parten eller b¿da parternas telen…t i st…llet f‰r via n…ten hos an(cid:220) dra parter med vilka tilltr…desavtal har ing¿tts, kommer ocks¿ att kr…va analys enligt artikel 85. 3. Om s¿dan dirigering inte kan motiveras, kommer liknande klausuler att f‰rbjudas. S¿dana klausuler om ensamr…tter …r emellertid inte naturliga be(cid:220) st¿ndsdelar av samtrafikavtal. 137. (cid:217)I en avreglerad telekommunikationsmilj‰ kommer ovan beskrivna typer av konkurrensbegr…nsningar att ‰vervakas noga av de nationella myndigheterna och kommissionen i enlighet med EG:s konkur(cid:220) rensregler. R…tten f‰r den som drabbas av n¿gon form av konkurrensbegr…nsande upptr…dande att klaga till kommissionen p¿verkas inte av nationella best…mmelser. Villkor som omfattas av artikel 85. 1 138. (cid:217)Kommissionen har identifierat vissa typer av be(cid:220) gr…nsningar som skulle kunna bryta mot artikel individuella 85. 1 avser oftast den undantag. Dessa klausuler kommersiella ramen f‰r tilltr…det i fr¿ga. i f‰rdraget och d…rf‰r kr…ver 139. (cid:217)Inom telesektorn ing¿r det som en naturlig be(cid:220) st¿ndsdel i samtrafik att parterna erh¿ller vissa upp(cid:220) gifter om sina konkurrenters kunder och trafik. Ett s¿dant informationsutbyte skulle i vissa fall kunna p¿verka de ber‰rda f‰retagens konkurrensbeteende och skulle enkelt kunna anv…ndas av parterna f‰r i hemlighet uppgjorda t. ex. marknadsdelning(cid:216)((cid:213)(cid:214)). Enligt direktivet om samtrafik f¿r information som erh¿llits fr¿n en organisation som beg…r samtrafik endast anv…ndas f‰r de syften f‰r vilka den l…mnades. F‰r att f‰lja konkurrensre(cid:220) glerna och direktiven om samtrafik m¿ste operat‰(cid:220) rerna inf‰ra garantier f‰r att s…kerst…lla att f‰rtrolig information endast l…mnas ut till de delar av f‰reta(cid:220) gen som ansvarar f‰r samtrafikavtalen och att in(cid:220) formationen inte anv…nds i konkurrensbegr…nsande f‰rfaranden s¿som, 141. (cid:217)Det …r h‰gst osannolikt att tilltr…desavtal som har ing¿tts i konkurrensbegr…nsande syfte uppfyller kri(cid:220) terierna f‰r ett individuellt undantag enligt arti(cid:220) kel 85. 3. 142. (cid:217)Tilltr…desavtal kan dessutom inverka p¿ markna(cid:220) dens konkurrensstruktur. Lokala anslutningsavgifter utg‰r ofta en betydande andel av den totala kostna(cid:220) den f‰r de tj…nster som tillhandah¿lls slutanv…ndare av den part som beg…r tilltr…de och l…mnar p¿ s¿ s…tt ett begr…nsat utrymme f‰r priskonkurrens. Med h…nsyn till behovet att skydda detta begr…nsade m¿tt av konkurrens kommer kommissionen f‰ljakt(cid:220) ligen att s…rskilt noggrant granska tilltr…desavtal med avseende p¿ deras m‰jliga effekter p¿ de rele(cid:220) vanta marknaderna, i syfte att s…kerst…lla att avtalen i fr¿ga inte fungerar som ett dolt och indirekt me(cid:220) del f‰r att fastst…lla eller samordna slutpriser f‰r slutanv…ndare, vilket utg‰r en av de allvarligaste ‰vertr…delserna av artikel 85 i f‰rdraget(cid:216)((cid:214)˝). Detta skulle vara av s…rskild betydelse p¿ oligopolmarkna(cid:220) der. 143. (cid:217)Klausuler som inneb…r diskriminering och som medf‰r att utomst¿ende utesluts …r likas¿ konkur(cid:220) rensbegr…nsande. De viktigaste fallen …r diskrimine(cid:220) ring vad g…ller pris, kvalitet eller andra kommersi(cid:220) ellt viktiga element n…r n…tresurser tillhandah¿lls till nackdel f‰r den part som beg…r tilltr…de, vanligen i syfte att ge n…tresursleverant‰rens verksamhet or…ttvisa f‰rdelar. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/23 4. Inverkan p¿ handeln mellan medlemsstater 144. (cid:217)En f‰ruts…ttning f‰r att b¿de artikel 85 och artikel 86 skall vara till…mplig …r att handeln mellan med(cid:220) lemsstaterna p¿verkas. 145. (cid:217)F‰r att ett avtal skall p¿verkas handeln mellan med(cid:220) lemsstater m¿ste det vara m‰jligt f‰r kommissionen att ’’med tillr…ckligt stor sannolikhet, med h…nsyn till olika objektiva r…ttsliga eller faktiska f‰rh¿llanden, f‰rutse att det aktuella avtalet, direkt eller indirekt, faktiskt eller potentiellt, kan komma att p¿verka handelsm‰nstret mellan medlemsstaterna’’(cid:216)((cid:214)˛). avg‰rande f‰r en tj…nsteleverant‰rs eller en opera(cid:220) t‰rs m‰jlighet att erbjuda en viss tj…nst. ´ven i de fall marknader i huvudsak …r nationella, vilket of(cid:220) tast …r fallet f‰r n…rvarande mot bakgrund av hur l¿ngt avregleringen fortskridit, kan man normalt utg¿ ifr¿n att missbruk av en dominerande st…llning leder till att marknadsstrukturen p¿verkas, vilket f¿r ¿terverkningar p¿ handeln mellan medlemsstaterna. 148. (cid:217)´renden p¿ detta omr¿de d…r det kan bli aktuellt att till…mpa artikel 86 kommer sannolikt antingen att h…nf‰ra sig till klausuler i tilltr…desavtal som in(cid:220) neb…r missbruk eller v…gran att ing¿ ett tilltr…desav(cid:220) tal p¿ sk…liga villkor eller att ‰verhuvudtaget ing¿ ett avtal. De ovan redovisade kriterierna f‰r att be(cid:220) d‰ma om ett tilltr…desavtal kan p¿verka handeln mellan medlemsstater b‰r i sig vara lika relevanta i detta sammanhang. Det …r inte n‰dv…ndigt att varje konkurrensbe(cid:220) gr…nsning i avtalet kan komma att p¿verka han(cid:220) deln(cid:216)((cid:214)ˇ), f‰rutsatt att avtalet i sin helhet g‰r det. SLUTSATSER 146. (cid:217)N…r det g…ller tilltr…desavtal inom telesektorn kom(cid:220) mer kommissionen inte endast att ‰verv…ga de di(cid:220) rekta verkningarna av konkurrensbegr…nsningar p¿ handeln mellan medlemsstaterna p¿ marknaderna f‰r tilltr…de till n…tresurser, utan ocks¿ p¿ handeln med teletj…nster led. Kommissionen kommer ocks¿ att ‰verv…ga vilka m‰jligheter som dessa avtal inneb…r n…r det g…ller att utest…nga kon(cid:220) kurrenter fr¿n en viss geografisk marknad, vilket skulle kunna hindra redan etablerade f‰retag i an(cid:220) dra medlemsstater fr¿n att konkurrera p¿ denna geografiska marknad. i p¿f‰ljande 149. (cid:217)Kommissionen anser att konkurrensregler och sek(cid:220) torsspecifik lagstiftning utg‰r en sammanh…ngande samling ¿tg…rder som syftar till att s…kerst…lla en avreglerad och konkurrensutsatt milj‰ f‰r telemark(cid:220) naderna inom gemenskapen. 150. (cid:217)N…r kommissionen vidtar ¿tg…rder p¿ detta omr¿de kommer den att s‰ka undvika en on‰dig dubblering av f‰rfaranden, s…rskilt konkurrensf‰rfaranden och f‰rfaranden som f‰ljer av lagstiftning p¿ nationell niv¿ respektive p¿ gemenskapsniv¿ i enlighet med vad som f‰reskrivs i ONP(cid:220)reglerna. 147. (cid:217)Avtal om tilltr…de till telen…t kommer normalt sett att p¿verka handeln mellan medlemsstater, eftersom tj…nster som tillhandah¿lls via ett n…t k‰ps och s…ljs ‰ver hela gemeskapen och tilltr…desavtal kan vara 151. (cid:217)N…r konkurrensreglerna kommer kommissionen att ta st…llning till vilka marknader som …r relevanta och till…mpa artiklarna 85 och 86 i enlighet med de principer som anges ovan. ¿beropas C 265/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 (˛) Enligt kommissionens direktiv 96/19/EG och 92/2/EG (som anges i fotnot 3) f¿r vissa medlemsstater beg…ra undantag fr¿n en fullst…ndig avreglering f‰r vissa begr…nsade tidsperioder. Detta tillk…nnagivande p¿verkar inte till…mpningen av s¿dana undantag, och kommissionen kommer att ta h…nsyn till att s¿dana undantag finns vid till…mpningen av konkurrensreglerna p¿ tilltr…desavtal, s¿som beskrivs i detta tillk…nnagivande. Se: Kommissionens beslut 97/114/EG av den 27 november 1996 om Irlands beg…ran om ytterligare tidsfrister f‰r genomf‰rande av kommissionens direktiv 90/388/EEG och 96/2/EG vad g…ller full konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 41, 12. 2. 1997, s. 8). Kommissionens beslut 97/310/EG av den 12 februari 1997 om beviljande av ytterligare tidsfrister f‰r Portugal f‰r genomf‰rande av kommissionens direktiv 90/388/EEG och 96/2/EG vad g…ller fri konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 133, 24. 5. 1997, s. 19). Kommissionens beslut 97/568/EG av den 14 maj 1997 om beviljande av ytterligare tidsfrister f‰r Luxemburg f‰r genomf‰rande av direktiv 90/388/EEG vad g…ller full konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 234, 26. 8. 1997, s. 7). Kommissionens beslut 97/603/EG av den 10 juni 1997 om beviljande av ytterligare tidsfrister f‰r Spanien f‰r genomf‰randet av kommissionens direktiv 90/388/EEG vad g…ller fri konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 243, 5. 9. 1997, s. 48). Kommissionens beslut 97/607/EG av den 18 Juni 1997 om beviljande av ytterligare tidsfrister f‰r Grekland f‰r genomf‰randet av direktiv 90/388/EEG vad g…ller fri konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 245, 9. 9. 1997, s. 6). (ˇ) Meddelande fr¿n kommissionen av den 3 maj 1995 till Europaparlamentet och r¿det, Samr¿d om gr‰nboken om avregleringen av teleinfrastruktur och kabeltelevisionsn…t KOM(95) 158 slutlig. (—) Kommissionens direktiv 88/301/EEG av den 16 maj 1988 om konkurrens p¿ marknaderna f‰r teleterminalutrustning (EGT L 131, 27. 5. 1988, s. 73). Kommissionens direktiv 90/388/EEG av den 28 juni 1990 om konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 192, 24. 7. 1990, s. 10) (tj…nstedirektivet). Kommissionens direktiv 94/46/EG av den 13 oktober 1994 om …ndring av direktiv 88/301/EEG och direktiv 90/388/EEG s…rskilt med avseende p¿ satellitkommunikation (EGT L 268, 19. 10. 1994, s. 15). Kommissionens direktiv 95/51/EG av den 18 oktober 1995 om …ndring av direktiv 90/388/EEG med avseende p¿ avskaffande av begr…nsningarna f‰r anv…ndning av kabeltelevisonsn…t f‰r tillhandah¿llande av redan avreglerade teletj…nser (EGT L 256, 26. 10. 1995, s. 49). Kommissionens direktiv 92/2/EG av den 16 januari 1996 om …ndring av direktiv 90/388/EEG med avseende p¿ mobil(cid:220) och personkommunikation (EGT L 20, 26. 1. 1996, s. 59). Kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om …ndring av direktiv 90/388/EEG med avseende p¿ genomf‰randet av full konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster (EGT L 74, 22. 3. 1996, s. 13) (direktivet om full konkurrens). ((cid:209)) Samtrafikavtal …r den viktigaste typen av tilltr…desavtal inom telesektorn. Ett grundl…ggande regelverk f‰r samtrafikavtal har upp(cid:220) r…ttats genom reglerna om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t (ONP), och till…mpningen av konkurrensreglerna skall ses mot denna bakgrund. Europaparlamentets och r¿dets direktiv 97/13/EG av den 10 april 1997 om gemensamma ramar f‰r allm…n auktorisation och individuella tillst¿nd p¿ teletj…nstomr¿det (EGT L 117, s. 15, 7. 5. 1997) tillst¿ndsdirektivet. Europaparlamentets och r¿dets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik inom telekommunikation i syfte att s…kerst…lla samh…llsomfattande tj…nster och samverkan genom till…mpning av principerna om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t (EGT L 199, 26. 7. 1997, s. 32) (samtrafiksdirektivet). R¿dets direktiv 90/387/EEG av den 28 juni 1990 om uppr…ttandet av den inre marknaden f‰r teletj…nster genom att tillhandah¿lla ‰ppna n…t (EGT L 192, 24. 7. 1990, s. 1) (ramdirektivet om ONP). R¿dets direktiv 92/44/EEG av den 5 juni 1992 om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t f‰r f‰rhyrda f‰rbindelser (EGT L 165, 19. 6. 1992, s. 27) (direktivet om f‰rhyrda f‰rbindelser). Europaparlamentets och r¿dets direktiv 95/62/EG av den 13 december 1995 om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t (ONP) f‰r taltele(cid:220) foni (EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 6), ersatt av Europaparlamentets och r¿dets direktiv 98/10/EG av den 26 februari 1998 om tillhandah¿llande av ‰ppna n…tverk (ONP) f‰r taltelefoni och samh…llsomfattande tj…nster f‰r telekommunikation i en konkurrens(cid:220) utsatt milj‰ (EGT L 101, 1. 4. 1998, s. 24) (taltelefonidirektivet). Europaparlamentets och r¿dets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd f‰r privatlivet inom telekommunikationsomr¿det (EGT L 24, 30. 1. 1998, s. 1) (dataskyddsdirektivet). ((cid:210)) EGT C 233, 6. 9. 1991, s. 2. ((cid:211)) P¿ telekommunikationsomr¿det s…rskilt: kommissionens beslut 91/562/EEG av den 18 oktober 1991, Eirpage (EGT L 306, 7. 11. 1991, s. 22), kommissionens beslut 96/546/EG och 96/547/EG av den 17 juli 1996, Atlas och Phoenix (EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 23 och 57), och kommissionens beslut 97/780/EG av den 29 oktober 1997 om Unisource (EGT L 318, 20. 11. 1997, s. 1), flera oavslutade …renden inbegriper ocks¿ fr¿gor om tilltr…de. ((cid:212)) competition aspects of interconnection agreements in the telecommunications sector, juni 1995, competition aspects of access by service providers to the resources of telecommunications operators, december 1995. Se ocks¿ competition aspects of access pricing, december 1995. ((cid:213)) Se kommissionens gr‰nbok av den 3 december 1997om konvergens av telekommunikation, media, och informationsteknik och dess f‰ljder f‰r lagstiftningen - En strategi f‰r informationssamh…llet, KOM(97) 623 slutlig. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/25 ((cid:214)) R¿dets beslut 97/838/EG av den 28 november 1997 om godk…nnande p¿ Europeiska gemenskapens v…gnar - vad betr…ffar fr¿gor som omfattas av dess beh‰righet - av resultatet av WTO(cid:220)f‰rhandlingarna om basteletj…nster (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 45). (˛˝)(cid:217)N…r det g…ller ONP(cid:220)direktivet om f‰rhyrda f‰rbindelser ges den f‰rf‰rdelade parten m‰jlighet att som ett f‰rsta steg ‰verklaga till den nationella tillsynsmyndigheten. Detta kan inneb…ra en rad f‰rdelar. Inom omr¿det d…r erfarenheten har visat att f‰retagen ofta tvekar att framst¿ som klagande visavi den teleoperat‰r som de i s¿ h‰g grad …r beroende av, inte bara n…r det g…ller den aktuella konflikten utan p¿ ett mycket bredare och mer ‰vergripande s…tt, …r de f‰rfaranden som ONP ger m‰jlighet till ett attraktivt alternativ. Desutom kan ONP(cid:220)f‰rfarandena t…cka in ett st‰rre spektrum av tilltr…desproblem …n vad som …r m‰jligt p¿ grundval av konkurrensreglerna. Slutligen kan dessa f‰rfaranden ocks¿ erbjuda f‰rdelen med n…rhet till och vana vid de nationella administra(cid:220) tiva f‰rfarandena. Den spr¿kliga faktorn spelar ocks¿ en roll i det h…r sammanhanget. Enligt ONI(cid:220)direktivet om f‰rhyrda f‰rbindelser organiseras ett andra steg p¿ Europeisk niv¿ (f‰rlikningsf‰rfarande) om ingen l‰sning kan n¿s p¿ nationell niv¿. En ‰verenskommelse mellan de ber‰rda parterna m¿ste sedan n¿s inom tv¿ m¿nander, med en m‰jlig f‰rl…ngning av en m¿nad om parterna samtycker. (˛˛)(cid:217)Med nationell tillsynsmyndighet avses ett nationellt organ f‰r tillsyn av telesektorn som skapas av en medlemsstat inom ramen f‰r tj…nstedirektivet i dess senaste lydelse och ONP(cid:220)reglerna. F‰rteckningen ‰ver nationella tillsynsmyndigheter offentligg‰rs regelbun(cid:220) det i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och en kopia av den senaste f‰rteckningen ¿terfinns p¿ http://www. ispo. cec. be (˛ˇ)(cid:217)Artiklarna 9 och 17 i direktivet om samtrafik (˛—)(cid:217)Artikel 7 i tj…nstedirektivet (se fotnot 3) och artikel 5a i ramdirektivet om ONP (se fotnot 4). Se …ven kommissionens meddelande till Europaparlamentet och r¿det om status och genomf‰rande av direktiv 90/388/EEG om konkurrens p¿ marknaderna f‰r tele(cid:220) tj…nster (EGT C 275, 20. 10. 1995, s. 2). Se ocks¿ domen av Europeiska gemenskapernas domstol i m¿l C(cid:220)91/94, Thierry Trachant och Telephones Stores SARL, REG 1995, s. I(cid:220)3911. (˛(cid:209))(cid:217)Artikel 9. 3 i direktivet om samtrafik, som anges i fotnot 4. (˛(cid:210))(cid:217)M¿l T(cid:220)24/90, Automec mot kommissionen, REG 1992, s. II(cid:220)2223, punkt 77, och m¿l T(cid:220)114/92, BEMIM,REG 1995, s. II(cid:220)147. (˛(cid:211))(cid:217)Tillk…nnagivande om samarbete mellan nationella domstolar och kommissionen vid till…mpning av artiklarna 85 och 86 i EG(cid:220)f‰r(cid:220) draget (EGT C 39, 13. 2. 1993, s. 6, punkt 14). Meddelande fr¿n kommissionen om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter f‰r handl…gg(cid:220) ning av …renden som omfattas av artiklarna 85 och 86 i EG(cid:220)f‰rdraget (EGT C 313, 15. 10. 1997, s. 3). (˛(cid:212))(cid:217)M¿l 127/73 BRT mot SABAM, REG 1974, s. 51. (˛(cid:213))(cid:217)M¿l 66/86 Ahmed Saeed, REG 1989, s. 838. (˛(cid:214))(cid:217)De f¿r till exempel inte fr…mja, f‰rst…rka eller godk…nna resultatet av konkurrensbegr…nsande upptr…dande: -(cid:217)Ahmed Saeed(cid:220)m¿let (se fotnot 18), -(cid:217)m¿l 153/93 F‰rbundsrepubliken Tyskland mot Delta Schiffahrtsges. , REG 1994, s. I(cid:220)2517, -(cid:217)m¿l 267/86 Van Eycke, REG 1988, s. 4769. (ˇ˝)(cid:217)M¿l 13/77, GB(cid:220)Inno(cid:220)BM/ATAB, REG 1977 s. 2115, punkt 33: ’’artikel 86 g…ller visserligen f‰retag, icke desto mindre ¿ligger det medlemsstaterna enligt f‰rdraget att inte besluta om eller vidmakth¿lla n¿gon ¿tg…rd som skulle kunna g‰ra best…mmelsen verk(cid:220) ningsl‰s. ’’ (ˇ˛)(cid:217)I fr¿ga om nationella myndigheters ytterligare skyldigheter, se m¿l 103/88 Fratelli Costanzo, REG 1989, s. 1839. Se Ahmed Saeed(cid:220)m¿let i fotnot 18: ’’Artiklarna 5 och 90 i EEG(cid:220)f‰rdraget m¿ste tolkas s¿ att de i) f‰rbjuder nationella myndigheter att fr…mja ing¿endet av avtal om taxor i strid med artikel 85. 1 eller artikel 86i f‰rdraget, alltefter omst…ndigheterna, ii) hindrar dessa myndigheter fr¿n att godk…nna de taxor som fastst…lls i s¿dana avtal’’. (ˇˇ)(cid:217)De f‰renade m¿len C(cid:220)6/90 och C(cid:220)9/90 Francovich, REG 1991, s. I(cid:220)5357, de f‰renade m¿len C(cid:220)46/93 Brasserie de P(cid:240)cheur mot Tyskland och m¿l C(cid:220)48/93 R mot Transportministern f‰r Factortame och andra, REG 1996, s. I(cid:220)1029. (ˇ—)(cid:217)Se till exempel punkt 18 i ingressen till direktivet om f‰rhyrda f‰rbindelser och artikel 9. 3 i ONP(cid:220)direktivet om samtrafik, se fotnot 4. (ˇ(cid:209))(cid:217)R¿dets f‰rordning EEG 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f‰retagskoncentrationer (EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1) (r…ttad version EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13). (ˇ(cid:210))(cid:217)R¿dets f‰rordning nr 17 av den 6 februari 1962, F‰rsta f‰rordningen om till…mpning av f‰rdragets artiklar 85 och 86 (EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204). (ˇ(cid:211))(cid:217)Artiklarna 2 och 4. 1 i f‰rordning nr 17. (ˇ(cid:212))(cid:217)Artikel 3 i f‰rordning nr 17. (ˇ(cid:213))(cid:217)Artiklarna 3 och 12 i f‰rordning nr 17. (ˇ(cid:214))(cid:217)M¿l 792/79R, Camera Care mot kommissionen, REG 1980, s. 119. Se ocks¿ m¿l T(cid:220)44/90, La Cinq mot kommissionen, REG 1992, s. II(cid:220)1. (—˝)(cid:217)Se punkt 16 i det meddelande som anges i fotnot 16. (—˛)(cid:217)Artikel 2 eller artikel 4. 1 i f‰rordning nr 17. (—ˇ)(cid:217)Camera Care(cid:220) och La Cinq(cid:220)m¿len (se fotnot 29). (——)(cid:217)Se punkt 16 i det meddelande som anges i fotnot 16. C 265/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 (—(cid:209))(cid:217)Se punkt 18. (—(cid:210))(cid:217)Se Automecm¿let, som anges i fotnot 15 i punkt 86. (—(cid:211))(cid:217)BRT mot SABAM, som anges i fotnot 17. (—(cid:212))(cid:217)Artiklarna 9. 1 och 9. 3 i ONP(cid:220)direktivet om samtrafik. (—(cid:213))(cid:217)M¿l 14/83 Von Colson, REG 1984, s. 1891. (—(cid:214))(cid:217)Artikel 15. 2 i f‰rordning nr 17. ((cid:209)˝)(cid:217)Artikel 15. 5 i f‰rordning nr 17. ((cid:209)˛)(cid:217)Artikel 15. 6 i f‰rordning nr 17. ((cid:209)ˇ)(cid:217)Artikel 6 c i ONP(cid:220)direktivet om samtrafik. ((cid:209)—)(cid:217)Bl. a. artikel 9 i ONP(cid:220)direktivet om samtrafik. ((cid:209)(cid:209))(cid:217)Riktlinjer f‰r ber…kning av b‰ter som ¿l…ggs enligt artikel 15. 2 i f‰rordning nr 17 och artikel 65. 5 i EKSG(cid:220)f‰rdraget (EGT C 9, 14. 1. 1998, s. 3). ((cid:209)(cid:210))(cid:217)Se fotnot 22. ((cid:209)(cid:211))(cid:217)EGT C 372, 9. 12. 1997, s. 5. ((cid:209)(cid:212))(cid:217)Samtrafik definieras i direktivet om full konkurrens p¿ f‰ljande s…tt: ’’. (cid:216). (cid:216). den fysiska och logiska sammanl…nkningen av teleresurser fr¿n organisationer som tillhandah¿ller telen…t eller teletj…nster f‰r att g‰ra det m‰jligt f‰r en organisations kunder att kommunicera med organisationens och andra organisationers kunder eller att f¿ tillg¿ng till tj…nster som tillhandah¿lls av andra organisationer. ’’ I direktivet om full konkurrens och ONP(cid:220)direktiven definieras teletj…nster som ’’tj…nster vars tillhandah¿llande best¿r helt eller delvis i ‰verf‰ring eller dirigering av signaler via ett telen…t. ’’ Definitionen innefattar s¿ledes rundradiosignaler och kabeltelevisionsn…t. Sj…lva telen…tet definieras som ’’. (cid:216). (cid:216). den utrustning f‰r ‰verf‰ring och, n…r detta …r till…mpligt, v…xelutrustning och annan utrustning som medger ‰verf‰ring av signaler mellan best…mda anslutningspunkter via tr¿d, radio, optiska eller andra elektromagnetiska ‰verf‰ringss…tt’’. ((cid:209)(cid:213))(cid:217)Kommissionens belsut av den 13 december 1994 (IV/32. 490 (cid:134) Eurotunneln) (EGT L 354, 31. 12. 1994, s. 66). ((cid:209)(cid:214))(cid:217)Se de riktlinjer som anges i fotnot 5, punkterna 15 och 16. ((cid:210)˝)(cid:217)Kommissionens beslut 82/896/EEG av den 15 december 1982 (IV/29. 883 (cid:134) AROW/BNIC) (EGT L 379, 31. 12. 1982, s. 1). ((cid:210)˛)(cid:217)Se fotnot 18. ((cid:210)ˇ)(cid:217)De f‰renade m¿len C(cid:220)48 och 66/90. Nederl…nderna och andra mot kommissionen, REG 1992, s. I(cid:220)565. ((cid:210)—)(cid:217)Se Ahmed Saeed(cid:220)m¿let, som anges i fotnot 18, d…r intern marknadslagstiftning om priss…ttning anv…ndes som ett hj…lpmedel f‰r att best…mma vilken prisniv¿ som b‰r anses som osk…lig vid till…mpning av artikel 86. ((cid:210)(cid:209))(cid:217)P¿ varje marknad m‰tte Tetra Pak samma potentiella kunder och faktiska konkurrenter. M¿l C(cid:220)333/94 P, Tetra Pak International SA mot kommissionen, REG 1996, s. I(cid:220)5951. ((cid:210)(cid:210))(cid:217)Se ocks¿ definitionen i ’’Europeiska gemenskapernas och deras medlemsstaters kompletterande ¿tagande om lagstiftningsm…ssiga principer’’ som anv…ndes av gruppen f‰r basteletj…nster vid f‰rhandlingarna inom ramen f‰r V…rldshandelsorganisationen (WTO): ’’Med n‰dv…ndig infrastruktur avses infrastruktur f‰r allm…nt tillg…ngliga telen…t och tj…nster som a)(cid:217)uteslutande eller till ‰verv…gande del tillhandah¿lls av en enda eller ett begr…nsat antal leverant‰rer, och b) som av ekonomiska eller tekniska sk…l inte kan ers…ttas i syfte att tillhandah¿lla en tj…nst. ’’ ((cid:210)(cid:211))(cid:217)M¿l 6/72 Continental Can, REG 1973, s. 215. ((cid:210)(cid:212))(cid:217)Det b‰r i detta sammanhang noteras att en teleorganisation kan anm…las som en organisation med betydande marknadsmakt. Fastst…llandet av huruvida en teleorganisation har betydande marknadsmarkt beror p¿ ett flertal faktorer, men det inledande anta(cid:220) gandet …r att en organisation med en marknadsandel p¿ mer …n 25(cid:216)% i normalfallet anses ha en betydande marknadsmakt. Kommissionen kommer vid sin bed‰mning med h…nvisning till konkurrensreglerna att beakta huruvida ett givet f‰retag har anm…lts som en organisation med betydande marknadsmakt enligt ONP(cid:220)reglerna. Det …r emellertid uppenbart att begreppet betydande marknadsmakt i allm…nhet beskriver en st…llning som inneb…r en ekonomiskt makt som …r mindre …n dominans p¿ en marknad. Det f‰rh¿llandet att ett f‰retag har betydande marknadsmakt enligt ONP(cid:220)re(cid:220) glerna leder d…rf‰r i allm…nhet inte till ett antagande om dominans, fast…n detta i en specifik situation kan visa sig vara fallet. En viktig faktor som b‰r ‰verv…gas kommer emellertid att vara om den marknadsdefinition som anv…nds vid ONP(cid:220)f‰rfarandena …r l…mpligt att anv…nda vid till…mpning av konkurrensreglerna. ((cid:210)(cid:213))(cid:217)M¿l 85/76, Hoffmann(cid:220)La Roche, REG 1979, s. 461. Kommissionens beslut 89/113/EEG av den 21 december 1988 Decca Naviga(cid:220) tor System (EGT L 43, 15. 2. 1989, s. 27). ((cid:210)(cid:214))(cid:217)Kommissionens beslut 92/553/EG av den 22 juli 1992 Nestl~/Perrier (EGT L 356, 5. 12. 1992, s. 1). ((cid:211)˝)(cid:217)Den vanligaste situationen. ((cid:211)˛)(cid:217)F‰renade m¿len 6/73 och 7/73 Commercial Solvents mot kommissionen, REG 1974, s. 223 och m¿l 311/84 CBEM mot CLT och IPB, REG 1985, s. 3261. ((cid:211)ˇ)(cid:217)M¿l C(cid:220)62/86 AKZO mot kommissionen, REG 1991, s. I(cid:220)3359. M¿l T(cid:220)65/89 BPB Industries och British Gypsum mot kommis(cid:220) sionen, REG 1993, s. II(cid:220)389. 22. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 265/27 ((cid:211)—)(cid:217)M¿l C(cid:220)333/94, Tetra Pak International mot kommissionen, REG 1996, s. I(cid:220)5951. I detta fj…rde m¿l kan till…mpning av artikel 86 endast motiveras av s…rskilda omst…ndigheter (Tetra Pak, punkterna 20 och 30). ((cid:211)(cid:209))(cid:217)M¿l 85/76 Hoffmann(cid:220)La Roche, REG 1979, s. 461. ((cid:211)(cid:210))(cid:217)Kommissionens beslut 94/19/EG av den 21 december 1993, Sea Containers mot Stena Sealink (cid:134) interimistiska ¿tg…rder (EGT L 15, 18. 1. 1994, s. 8). Kommissionens beslut 94/119/EG av den 21 december 1993, om en v…gran att l…mna tilltr…de till utrustning i R(cid:192)dby hamn (Dan(cid:220) mark) (EGT L 55, 26. 2. 1994, s. 52). ((cid:211)(cid:211))(cid:217)Se ocks¿ (bland andra): Domstolens domar (cid:134) M¿len 6 och 7/73, Commercial Solvents mot kommissionen, REG 1974, s. 223. M¿l 311/84, T~l~marketing, REG 1985, s. 3261. M¿l C(cid:220)18/88 RTT mot GB(cid:220)Inno, REG 1991, s. I(cid:220)5941. M¿l C(cid:220)260/89, Elliniki Radiophonia Teleorassi, REG 1991, s. I(cid:220)2925. M¿l T(cid:220)69, T(cid:220)70 och T(cid:220)76/89, RTE, BBC och ITP mot kommissionen, REG 1991, s. II(cid:220)485, 535, 575. M¿l C(cid:220)271/90, Spanien mot kommissionen, REG 1992, s. I(cid:220)5833. M¿l C(cid:220)241 och 242/91P, RTE och ITP Ltd mot kommissionen (Magill), REG 1995, s. I(cid:220)743. Kommissionsbeslut (cid:134) Kommissionens beslut 76/185/EKSG av den 29 oktober 1975, National Carbonizing Company, (EGT L 35, 10. 2. 1976, s. 6). Kommissionens beslut 88/589/EEG av den 4 november 1988, London European/Sabena, (EGT L 317, 24. 11. 1988, s. 47). Kommissionens beslut 92/213/EEG av den 26 februari 1992, British Midland mot Aer Lingus, (EGT L 96, 10. 4. 1992, s. 34). B&I mot Sealink, (1992) 5 CMLR 255; EG(cid:220)Bulletinen nr 6 (cid:134) 1992, punkt 1. 3. 30. ((cid:211)(cid:212))(cid:217)Det skulle inte vara tillr…ckligt att visa att en konkurrent beh‰vde tillg¿ng till en resurs f‰r att konkurrera p¿ marknaden i p¿f‰l(cid:220) jande led. Det skulle vara n‰dv…ndigt att visa att tilltr…de …r n‰dv…ndigt f‰r alla utom exceptionella konkurrenter f‰r att tilltr…de skall kunna g‰ras obligatoriskt. ((cid:211)(cid:213))(cid:217)Se punkt 91. ((cid:211)(cid:214))(cid:217)Se punkt 105. ((cid:212)˝)(cid:217)M¿len 6 och 7/73, Commercial Solvents, REG 1974, s. 223. ((cid:212)˛)(cid:217)Dvs. f‰r att anv…nda n…tet f‰r att n¿ sina egna kunder. ((cid:212)ˇ)(cid:217)Detta behandlas ocks¿ i ONP(cid:220)reglerna: se artikel 7. 4 i samtrafiksdirektivet, artikel 12. 4 i taltelefonidirektivet och bilaga II i ramdi(cid:220) rektivet om ONP. ((cid:212)—)(cid:217)Inbegripet dem som den part som beg…r tilltr…de inte beh‰ver eller till och med s¿dana som den parten sj…lv skulle vilja erbjuda sina kunder. ((cid:212)(cid:209))(cid:217)Tetra Pak International, som anges i fotnot 63. ((cid:212)(cid:210))(cid:217)Kommissionens meddelande om bed‰mningskriterier f‰r nationella system f‰r kalkylering och finansiering av samh…llsomfattande tj…nster och riktlinjer f‰r driften av s¿dana system har betydelse f‰r att fastst…lla i vilken utstr…ckning ¿tagandet om samh…llsomfat(cid:220) tande tj…nster kan anv…ndas f‰r att motivera ytterligare avgifter som h…nf‰r sig till delaktighet i nettokostnaden f‰r tillhandah¿l(cid:220) lande av samh…llsomfattande tj…nster (KOM(96) 608. Se ocks¿ h…nvisningen till ¿tagandet om samh…llsomfattande tj…nster i punkt 59. ((cid:212)(cid:211))(cid:217)M¿l 26/75 General Motors Continental mot kommissionen, REG 1975, s. 1367, punkt 12. ((cid:212)(cid:212))(cid:217)M¿l 27/76 United Brands Company och United Brands Continentaal mot kommissionen, REG 1978, s. 207. ((cid:212)(cid:213))(cid:217)Ahmed Saeed, som anges i fotnot 18 i punkt 43. ((cid:212)(cid:214))(cid:217)M¿l 30/87, Corinne Bodson mot Pompes fun(cid:127)bres des r~gions lib~r~es, REG 1988, s. 2479. Se …ven: De f‰renade m¿len 110/88, 241/88 och 242/88, Fran(cid:136)ois Lucazeau och andra mot Soci~t~ des Auteurs, Compositeurs et Editeurs de Musique (SACEM) och andra, REG 1989, s. 2811, i punkt 25. ’’N…r ett f‰retag som innehar en dominerande st…llning inf‰r avgiftsniv¿er f‰r sina tj…nster som …r m…rkbart h‰gre …n de som till…mpas i andra medlemsstater och d…r en j…mf‰relse av avgiftsniv¿erna har gjorts p¿ en enhetlig grund, m¿ste denna skillnad anses tyda p¿ missbruk av en dominerande st…llning. I ett s¿dant fall ¿ligger det f‰retaget ifr¿ga att motivera skillnaden genom h…nvisning till objektiva skillnader mellan situationen i den ber‰rda medlemsstaten och den situation som r¿der i alla de andra medlemsstaterna’’. ((cid:213)˝)(cid:217)Se ONP(cid:220)reglerna och kommissionens rekommendation om samtrafik p¿ en avreglerad telemarknad, EGT L 73, 12. 3. 1998, s. 42 (rekommendationens text) och EGT C 84, 19. 3. 1998, s. 3 (Tillk…nnagivande om rekommendation). ((cid:213)˛)(cid:217)Till exempel vid sin ber…kning av samtrafiktaxor. ((cid:213)ˇ)(cid:217)Akzo, som anges i fotnot 62. ((cid:213)—)(cid:217)Akzo, punkt 71. ((cid:213)(cid:209))(cid:217)Kommissionens beslut 88/518/EEG av den 18 juli 1988, Brown Napier (cid:134) British Sugar, EGT L 284, 19. 10. 1988, s. 41: marginalen mellan industrins priser och priserna i detaljhandelsledet s…nktes s¿ mycket att k‰pare i grossistledet vars f‰rpackningsverksamhet var lika effektiv som leverant‰rens i samma led inte kunde leverera till detaljhandeln med acceptabel l‰nsamhet. Se ocks¿ beslutet i National Carbonising(cid:220)…rendet, som anges i fotnot 67. ((cid:213)(cid:210))(cid:217)N…r infrastrukturkapaciteten …r underutnyttjad kan det vara motiverat att till…mpa ett annat pris f‰r tilltr…de beroende p¿ efterfr¿(cid:220) gan p¿ de olika marknaderna i p¿f‰ljande led, om en s¿dan differentiering m‰jligg‰r ett b…ttre utnyttjande av infrastrukturen och en b…ttre utveckling av vissa marknader och n…r en s¿dan differentiering inte begr…nsar eller snedvrider konkurrensen. I s¿dana fall kommer kommissionen att analysera de totala effekterna av en s¿dan prisdifferentiering p¿ samtliga marknader i p¿f‰ljande led. C 265/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 8. 98 ((cid:213)(cid:211))(cid:217)M¿l C(cid:220)310/93(cid:216)P, BPB Industries och British Gypsum mot kommissionen, REG 1995, s. I(cid:220)865, i punkt 904, om BPB:s diskrimine(cid:220) ring av kunder i den angr…nsande marknaden f‰r torrgips. ((cid:213)(cid:212))(cid:217)Dvs. till en gynnad grupp korrespondentn…toperat‰rer. ((cid:213)(cid:213))(cid:217)Kommissionens beslut 94/663/EG av den 21 september 1994, Night Services, EGT L 259, 7. 10. 1994, s. 20. Kommissionens beslut 94/894/EG, se fotnot 48. ((cid:213)(cid:214))(cid:217)M¿l T(cid:220)34/92, Fiatagri UK och New Holland Ford mot kommissionen, REG 1994, s. II(cid:220)905. M¿l C(cid:220)8/95(cid:216)P, New Holland Ford mot kommissionen, dom av den 28 maj 1998, …nnu inte offentliggjord. M¿l T/35/92, John Deere mot kommissionen, REG 1994, s. II(cid:220)957. M¿l C(cid:220)7/95(cid:216)P, John Deere mot kommissionen, dom av den 28 maj 1998, …nnu inte offentliggjord. ˆverklaganden har …gt rum av kommissionens beslut 92/157/EEG av den 17 februari 1992, UK Agricultural Tractor Registration Exchange, EGT L 68, 13. 3. 1992, s. 19. ((cid:214)˝)(cid:217)M¿l 8/72 Vereniging van Cementhandelaaren mot kommissionen, REG 1972, s. 977. M¿l 123/85 Bureau National Interprofessionnel du Cognac mot Clair, REG 1985, s. 391. ((cid:214)˛)(cid:217)M¿l 56/65 STM, REG 1966, s. 235 i punkt 249. ((cid:214)ˇ)(cid:217)M¿l 193/83 Windsurfing International mot kommissionen, REG 1986, s. 611. Beslut om att inte g‰ra inv…ndningar mot en anm…ld koncentration (´rende nr IV/M. 1182 (cid:134) *** Akzo Nobel/Courtaulds) (98/C 265/03) (Text av betydelse f‰r EES) Kommissionen beslutade den 30 juni 1998 att inte g‰ra inv…ndningar mot den anm…lda kon(cid:220) centrationen ovan och att f‰rklara den f‰renlig med den gemensamma marknaden. Detta be(cid:220) slut grundar sig p¿ artikel 6. 1(cid:216)b i r¿dets f‰rordning (EEG) nr 4064/89. Beslutet i sin helhet finns endast p¿ engelska och kommer att offentligg‰ras efter det att alla eventuella aff…rshem(cid:220) ligheter har avl…gsnats. Det kommer att finnas tillg…ngligt -(cid:217)i skriftlig form och kan f¿s fr¿n Byr¿n f‰r Europeiska gemenskapernas officiella publika(cid:220) tioner (se f‰rteckningen p¿ sista sidan), -(cid:217)i elektronisk form i CEN(cid:220)versionen i CELEX databas med CELEX(cid:220)nummer 398M1182. CELEX …r den databas som inneh¿ller Europeiska gemenskapens lagstiftning. F‰r ytter(cid:220) ligare information r‰rande abonnemang, kontakta: EUR(cid:220)OP Information, marknadsf‰ring och PR (OP/4B) 2 rue Mercier L(cid:220)2985 Luxemburg Tfn (352) 29(cid:216)29(cid:220)42455, fax (352) 29(cid:216)29(cid:220)42763