title: Kommissionens förordning (EG) nr 1742/98 av den 5 augusti 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av hårdpapp (Hardboard) med ursprung i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland samt om godtagande av de åtaganden som gjorts av vissa exportörer i samband med denna export

eurovoc_concepts:
Brazil
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
building slab
import
wood fibre

text: L 218/16 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1742/98 av den 5 augusti 1998 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import av h(cid:134)rdpapp (Hardboard) med ursprung i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland samt om godtagande av de (cid:134)taganden som gjorts av vissa export(cid:148)rer i samband med denna export EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING att bli h(cid:148)rda inom den tid som angavs i tillk(cid:132)nnagi- vandet om inledande. (3) (4) (5) med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/98 (2), s(cid:132)rskilt artiklarna 7 och 8 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: A. F(cid:153)RFARANDE (1) Kommissionen meddelade den 7 november 1997 genom ett tillk(cid:132)nnagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (nedan kallat tillk(cid:132)nnagivandet om inledande) (3) att ett antidumpningsf(cid:148)rfarande skulle inledas betr(cid:132)f- fande import till gemenskapen av h(cid:134)rdpapp (Hard- board) med ursprung i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av f(cid:148)ljande gemenskapstillverkare: Atex Werke GmbH & Co. , Funder Industrie GmbH, Hornitex Werk GmbH, Isoroy SA, Silva SRL, Suomen Kuitulevy OY, Swanboard AB och Tech- board Ltd. Dessa tillverkare representerade st(cid:148)rre delen av gemenskapens tillverkning av h(cid:134)rdpapp. Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll bevis f(cid:148)r dumpning av den ber(cid:148)rda produkten och om v(cid:132)sentlig skada till f(cid:148)ljd d(cid:132)rav, vilka efter samr(cid:134)d ans(cid:134)gs tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att motivera att ett f(cid:148)rfarande inleddes. (2) Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de gemen- skapstillverkare, och exporterande import(cid:148)rer som man visste ber(cid:148)rdes, f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r de exporterande l(cid:132)nderna och anv(cid:132)ndare och leve- rant(cid:148)rer i gemenskapen om att ett f(cid:148)rfarande skulle inledas. De direkt ber(cid:148)rda parterna gavs m(cid:148)jlighet att skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och att beg(cid:132)ra tillverkare (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 336, 7. 11. 1997, s. 2. gemenskapstillverkare, Ett antal exporterande tillverkare i de ber(cid:148)rda i l(cid:132)nderna, gemenskapen och import(cid:148)rer l(cid:132)mnade synpunkter skriftligen. alla de parter som inom ovann(cid:132)mnda tidsfrist beg(cid:132)rde att bi h(cid:148)rda och angav att de hade s(cid:132)rskilda sk(cid:132)l f(cid:148)r detta h(cid:148)rdes. anv(cid:132)ndare till alla Kommissionen skickade fr(cid:134)geformul(cid:132)r k(cid:132)nda ber(cid:148)rda parter och fick svar fr(cid:134)n fem klagande gemenskapstillverkare, tv(cid:134) f(cid:148)retag i Brasi- lien, en import(cid:148)r som var n(cid:132)rst(cid:134)ende ett av de brasilianska f(cid:148)retagen, tv(cid:134) f(cid:148)retag i Bulgarien, ett f(cid:148)retag i Estland, ett f(cid:148)retag i Lettland och ett n(cid:132)rst(cid:134)nde f(cid:148)retag i Lettland, ett f(cid:148)retag i Litauen, sex f(cid:148)retag i Polen och ett f(cid:148)retag i Ryssland. Kommissionen fick ocks(cid:134) relevanta och fullst(cid:132)n- diga svar fr(cid:134)n sex icke n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som bed(cid:148)mdes som n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och genomf(cid:148)rde unders(cid:148)k- ningar p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: (a) Klagande gemenskapstillverkare Tyskland: — ATEX Werke GmbH & Co. , Grafenau; Frankrike: — Tarnaise des Panneaux SA (Groupe Isoroy SA), Castres, — Saborec SA (Groupe Isoroy SA), Strasbourg; Italien: — Silva Srl, S. Michele Mondovi; Finland: — Suomen Kuitulevy OY (Finnish Fibreboard Ltd), Heinola; F(cid:148)renade kungariket: — Techboard Ltd, Ebbw Vale. (b) Exporterande tillverkare Brasilien: — Duratex SA, S˜ao Paulo, — Eucatex SA, S˜ao Paulo; 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/17 Bulgarien: (8) — Fazerles AD, Silistra, — Lessoplast AD, Trojan; Estland: — AS Repo Vabrikud, P(cid:129)ssi; Lettland: — AS ”Bolder(cid:131)ja”, Riga, — AS ”Griva-B”, Riga (n(cid:132)rst(cid:134)ende AS Bolder ´aja); Litauen: — JSC Grigiskes, Grigiskes; Polen: H(cid:134)rdpapp framst(cid:132)lls alltid genom en v(cid:134)t tillverk- ningsprocess (i motsats till den torra processen f(cid:148)r fiberskivor som beskrivs nedan). P(cid:134) grund av den v(cid:134)ta tillverkningsprocessen har h(cid:134)rdpapp den egen- tillst(cid:134)nd b(cid:132)r skapen att undersidan i obearbetat avtryck av den v(cid:132)v som tr(cid:132)fiberplattan ligger p(cid:134) n(cid:132)r den f(cid:148)rs in i pressen. I bearbetat skick kan denna grova yta ha slipats eller putsats bort. Ovansidan formas av tryckplattan och (cid:132)r i allm(cid:132)nhet sl(cid:132)t. har H(cid:134)rdpapp densitet mellan 0,85–1,05 g/cm3 och en tjocklek mellan 1,8–6,0 mm. normalt en H(cid:134)rdpapp anv(cid:132)nts typiskt sett i m(cid:148)bler, inom bygg- branschen och bilindustrin, till d(cid:148)rrblad och emballering av fr(cid:132)mst frukt och gr(cid:148)nsaker. — Alpex-Karlino SA, Karlino, (9) — Zaklady Plyt Pilsniowych w Czarnej Wodjie, Czarna Woda, — Ekoplyta SA, Czarnkow, — Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Przemyslu, Przemysl, — Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych SA, Koniecpol, — Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Krosnie Odrzanskim, Krosno Odrzanskie. Ett antal import(cid:148)rer och anv(cid:132)ndare beg(cid:132)rde att f(cid:148)rfarandet ocks(cid:134) skulle omfatta fiberskivor som tillverkats genom torr process, s(cid:134)som fiberskivor med medelh(cid:148)g och h(cid:148)g densitet (MDF/HDF, medium density fibreboard/high density fibre- board), sp(cid:134)nskiva och plywood (kryssfan(cid:130)r), med motiveringen att dessa produkter enligt deras uppfattning tillsammans med h(cid:134)rdpapper utg(cid:148)r en produkt. De h(cid:132)vdade d(cid:132)rf(cid:148)r att bed(cid:148)mningen av dumpning, skada och gemenskapsintresse ocks(cid:134) skulle omfatta dessa produkter. Fr(cid:134)gan utreddes med f(cid:148)ljande resultat: (c) Import(cid:148)rer — Duratex Europe GmbH (n(cid:132)rst(cid:134)ende Duratex SA), — Lord Forest Products Ltd, F(cid:148)renade kungari- (10) ket. (6) Dumpningsunders(cid:148)kningen omfattade perioden 1 oktober 1996–30 september 1997 (nedan kallad unders(cid:148)kningsperioden). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade perioden 1 januari 1993 till unders(cid:148)k- ningsperiodens utg(cid:134)ng. B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (7) Den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:132)r h(cid:134)rdpapp (Hardboard). H(cid:134)rdpapp definieras som fiberskivor av tr(cid:132) eller andra vedartade material, andra organiska (cid:132)ven inneh(cid:134)llande harts eller bindemedel och med en densitet av mer (cid:132)n 0,8 g/cm3, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande klassificeras enligt KN-nummer 4411 11 00 och ex 4411 19 00. (a) Fiberskivor med medelh(cid:148)g och h(cid:148)g densitet (nedan kallade MDF/HDF) om att f(cid:148)rfarandet Beg(cid:132)ran omfatta MDF/HDF motiverades med att dessa produkter ocks(cid:134) kan ha en densitet (cid:148)ver 0,8 g/cm3, och att de p(cid:134) grund av deras allm(cid:132)nna fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den f(cid:148)refaller likna h(cid:134)rdpapp. skulle Kommissionen konstaterade dock att det finns viktiga skillnader mellan h(cid:134)rdpapp och MDF/HDF: (i) Tillverkningsprocess och d(cid:132)rav f(cid:148)ljande fysiska och kemiska egenskaper; anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den (11) MDF/HDF framst(cid:132)lls genom en torr tillverknings- process, i motsats till den v(cid:134)ta tillverkningsprocess som anv(cid:132)nds vid framst(cid:132)llningen av h(cid:134)rdpapp. Tillverkningsprocessen i sig (cid:132)r avg(cid:148)rande n(cid:132)r det fastst(cid:132)lla unders(cid:148)kningens omfattning, g(cid:132)ller att men de olika tillverkningsprocesserna leder till olika fysiska egenskaper, eftersom, i den torra tillverkningsprocessen, b(cid:134)de ovan- och undersidan p(cid:134) MDF/HDF kommer ut fr(cid:134)n pressen med en yta som formats av de tryckplattor som anv(cid:132)nts. I allm(cid:132)nhet (cid:132)r b(cid:134)da sidorna sl(cid:132)ta. L 218/18 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 (12) Dessutom ger tillverkningsprocessen f(cid:148)r MDF/HDF andra fysiska och mekaniska egen- (cid:132)n den f(cid:148)r h(cid:134)rdpapp. Den viktigaste skaper kemiska att harts m(cid:134)ste tills(cid:132)ttas vid den torra tillverkningsprocessen. skillnaden beror p(cid:134) I den torra processen kr(cid:132)ver fogprocessen i pressen tills(cid:132)tts de att ytterligare v(cid:132)rmeh(cid:132)rdande harts torkade tr(cid:132)fibrerna. D(cid:132)remot brukar harts inte tills(cid:132)ttas tr(cid:132)fibrerna vid den v(cid:134)ta processen som anv(cid:132)nds vid framst(cid:132)llning av h(cid:134)rdpapp, eftersom hartsen skulle spolas bort med vattnet i pressen. Den maximala hartshalten i h(cid:134)rdpapp tillverkad genom v(cid:134)t process (cid:148)verstiger inte en tiondel av normalhalten i en MDF-fiberskiva, som best(cid:134)r av ca 13 % harts. Det finns allts(cid:134) viktiga kemiska skill- nader mellan h(cid:134)rdpapp och fiberskivor. (13) H(cid:134)rdpapp har dessutom i allm(cid:132)nhet en densitet p(cid:134) 0,85–1,05 g/cm3 medan de flesta MDF/HDF ligger under 0,80 g/cm3, (cid:132)ven om HDF-fiberskivor precis som h(cid:134)rdpapp har en densitet (cid:148)ver 0,80 g/cm3. Trots denna likhet med h(cid:134)rdpapp (cid:132)r HDF klart skild fr(cid:134)n h(cid:134)rdpapp, inte bara genom de kemiska skillnader som beskrivits ovan och som g(cid:132)ller framst(cid:132)llda genom torr process, utan ocks(cid:134) p(cid:134) grund av skillnader i de fysiska egenskaperna (som till exempel HDF- skivornas genomsnittliga tjocklek), vilket p(cid:134)verkar anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)det (se nedan). fiberskivor alla av samma tjocklek. H(cid:134)rdpappens st(cid:148)rre b(cid:148)jlighet (cid:132)r en viktig egenskap inom de anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den d(cid:132)r skivorna formas p(cid:134) ett visst s(cid:132)tt, till exempel inom bil- och husvagnsindustrin. Fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process (cid:132)r allts(cid:134) bara delvis utbytbara med h(cid:134)rdpapp, och d(cid:134) bara med den tunna typen med en tjocklek under 6 mm. H(cid:134)rdpapp anv(cid:132)nds f(cid:148)rst och fr(cid:132)mst i d(cid:148)rr- blad, m(cid:148)bler (t. ex. bakstycken till sk(cid:134)p, l(cid:134)dbottnar och sofframar), bildramar, frukt- och gr(cid:148)nsaksl(cid:134)dor samt inom bilindustrin. Anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)det f(cid:148)r tunn MDF (cid:148)verlappar i viss m(cid:134)n h(cid:134)rdpappens, t. ex. i fr(cid:134)ga om bakstycken till m(cid:148)bler, l(cid:134)dbottnar och bildramar. H(cid:134)rdpapp, d(cid:132)remot, anv(cid:132)nds inte f(cid:148)r det som (cid:132)r MDF:s huvudsakliga anv(cid:132)ndning, n(cid:132)mligen som underlag till tr(cid:132)golv (parkett) vid golvl(cid:132)ggning. (ii) F(cid:148)rbrukningens utveckling (15) Att h(cid:134)rdpapp och MDF/HDF inte (cid:132)r utbytbara framg(cid:134)r av det faktum att den starka utvecklingen p(cid:134) senare (cid:134)r f(cid:148)r MDF/HDF framst(cid:132)lld genom torr process inte har skett p(cid:134) h(cid:134)rdpappens bekostnad. H(cid:134)rdpappsf(cid:148)rbrukningen har (cid:148)kat med 20 % sedan 1993. (iii) Slutsats H(cid:134)rdpapp g(cid:148)rs i tjocklekar mellan 1,8 och 6,0 mm, medan n(cid:132)stan all MDF/HDF g(cid:148)rs i tjocklekar (cid:148)ver att 7–8 mm; det framst(cid:132)lla MDF/HDF i tjocklekar ner till 1,8 mm. (cid:132)r dock tekniskt m(cid:148)jligt (16) Av detta kan slutas att h(cid:134)rdpapp och MDF/HDF s(cid:134)vitt g(cid:132)ller denna unders(cid:148)kning inte (cid:132)r att betrakta som en och samma produkt. (14) Tillverkningsprocessen g(cid:148)r att obearbetad h(cid:134)rdpapp f(cid:134)r en sl(cid:132)t sida och en grov, n(cid:132)tm(cid:148)nstrad sida, medan obearbetad MDF/HDF (cid:132)r sl(cid:132)t p(cid:134) b(cid:134)da sidor. Denna skillnad har viss betydelse f(cid:148)r skivornas anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. Exempelvis f(cid:148)redras h(cid:134)rd- papp i fruktemballeringsbranschen inte bara f(cid:148)r att den grova ytan g(cid:148)r det l(cid:132)ttare att stapla fruktl(cid:134)dorna utan att staplarna rubbas vid transporten, utan ocks(cid:134) f(cid:148)r att de flesta tunna MDF-skivor avger formaldehyd i en utstr(cid:132)ckning som inte anses l(cid:132)mplig vid emballering av livsmedel. Fiberskivor framst(cid:132)llda genom torr process har ocks(cid:134) en tendens att vara br(cid:132)ckligare (cid:132)n h(cid:134)rdpapp (b) Plywood (kryssfan(cid:130)r) (17) Plywood tillh(cid:148)r liksom MDF/HDF kategorin tr(cid:132)ba- serade skivor, och best(cid:134)r av sammanfogade tr(cid:132)base- rade lager. Den tillh(cid:148)r det (cid:148)versta marknadskiktet b(cid:134)de vad g(cid:132)ller kvalitet och pris. Eftersom plywood best(cid:134)r av sammanfogade tr(cid:132)baserade lager (cid:132)r den inte en fiberbaserad skiva och dess egenskaper skiljer sig avsev(cid:132)rt fr(cid:134)n h(cid:134)rdpappens. Den kan i och f(cid:148)r sig i vissa avseenden anv(cid:132)ndas f(cid:148)r samma (cid:132)ndam(cid:134)l som h(cid:134)rdpapp och (cid:132)r d(cid:134) utbytbar med h(cid:134)rdpapp, men den kan med tanke p(cid:134) dess annor- lunda fysiska egenskaper inte betraktas som en och samma produkt som h(cid:134)rdpapp och omfattades d(cid:132)rf(cid:148)r inte av unders(cid:148)kningen. 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/19 c) Sp(cid:134)nskivor kalyptus, b(cid:134)da p(cid:134) iberiska halv(cid:148)n, men ingen av dem deltog i det klagom(cid:134)l som ledde till att detta f(cid:148)rfarande inleddes. (18) Sp(cid:134)nskivor tillh(cid:148)r liksom MDF/HDF kategorin tr(cid:132)- baserade skivor. Sp(cid:134)nskivor best(cid:134)r av tr(cid:132)partiklar som pressas ihop med v(cid:132)rmeh(cid:132)rdande harts. Tr(cid:132)- partiklarna (cid:132)r kluvna men inte s(cid:148)nderdelade i fi- brer, och skivorna (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte lika smidiga eller b(cid:148)jliga som h(cid:134)rdpapp. Kvaliteten p(cid:134) skivornas yta kan inte heller j(cid:132)mf(cid:148)ras med h(cid:134)rdpappens. (cid:142)ven om sp(cid:134)nskivor i viss utstr(cid:132)ckning kan ha samma anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)de som h(cid:134)rdpapp, till exempel som bakstycken i vissa m(cid:148)bler, (cid:132)r h(cid:134)rd- papp och sp(cid:134)nskivor med tanke p(cid:134) dess olika fysi- ska egenskaper inte att betrakta som en och samma produkt. 2. Likadan produkt (19) Kommissionen kom fram till att det inte fanns n(cid:134)- gra skillnader i grundl(cid:132)ggande egenskaper och an- v(cid:132)ndning mellan den h(cid:134)rdpapp som importerades till gemenskapen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och den som tillverkades av gemenskapsindustrin och s(cid:134)ldes p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Samma sak g(cid:132)ller f(cid:148)r h(cid:134)rdpapp som tillverkas och s(cid:132)ljs p(cid:134) de inhemska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lett- land, Litauen land fungerade ocks(cid:134) som j(cid:132)mf(cid:148)relseland f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Ryssland). Det befanns s(cid:134)ledes att b(cid:134)de den h(cid:134)rdpapp som tillverkades av gemenskapsindustrin och s(cid:134)ldes p(cid:134) gemenskapsmarknaden och den h(cid:134)rdpapp som tillverkades och s(cid:134)ldes p(cid:134) de inhem- ska marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen var en likadan produkt enligt artikel 1. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”) som den h(cid:134)rd- papp som importerades till gemenskapen fr(cid:134)n de sex l(cid:132)nder som omfattas av unders(cid:148)kningen. (sistn(cid:132)mnda Polen och (20) De brasilianska export(cid:148)rerna och ett antal h(cid:134)rd- pappsanv(cid:132)ndare, fr(cid:132)mst d(cid:148)rrbladstillverkare, h(cid:132)vda- de att den brasilianska h(cid:134)rdpappen, som uteslutan- de tillverkas av det h(cid:134)rda tr(cid:132)slaget eukalyptus, inte (cid:132)r en likadan produkt som den som tillverkas av gemenskapsindustrin, och d(cid:132)rf(cid:148)r borde undantas fr(cid:134)n unders(cid:148)kningen. Av de exporterande tillverkare som ber(cid:148)rs av un- ders(cid:148)kningen (cid:132)r det bara de brasilianska export(cid:148)- rerna som levererar h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus till gemenskapen. Det finns i gemenskapen tv(cid:134) ge- menskapstillverkare som tillverkar h(cid:134)rdpapp av eu- (21) Kommissionens utredning visade att h(cid:134)rdpapp kan framst(cid:132)llas av mjuka eller h(cid:134)rda tr(cid:132)slag eller av en kombination av dessa. Om h(cid:134)rda tr(cid:132)slag anv(cid:132)nds tenderar skivorna att bli starkare. Unders(cid:148)kningen visade att h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus har vissa egenskaper som skiljer den fr(cid:134)n annan h(cid:134)rdpapp. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst g(cid:148)r eukalyptusens s(cid:132)rskilt korta fi- brer att den f(cid:132)rdiga h(cid:134)rdpappen f(cid:134)r ett mycket re- gelbundet utseende, h(cid:148)g densitet och st(cid:148)rre b(cid:148)jlig- het (cid:132)n annan h(cid:134)rdpapp. Eukalyptustr(cid:132)det har knappt n(cid:134)gon bark, vilket g(cid:148)r att den pressade ski- van har mycket f(cid:134) skavanker. Dessa egenskaper g(cid:148)r att h(cid:134)rdpapp gjord av euka- lyptus l(cid:132)mpar sig mycket v(cid:132)l n(cid:132)r en j(cid:132)mn, regel- bunden och felfri yta (cid:132)r viktig. Den viktigaste an- v(cid:132)ndningen (cid:132)r till d(cid:148)rrblad i polerade d(cid:148)rrar av h(cid:148)g kvalitet. Det (cid:132)r ett erk(cid:132)nt faktum i tr(cid:132)skiveindustrin att h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus har egenskaper som l(cid:132)mpar sig f(cid:148)r tillverkning av dessa lackerade d(cid:148)rrblad av h(cid:148)g kvalitet. Till opolerade d(cid:148)rrar som grundlackas i vitt men som (cid:132)r avsedda att f(cid:134) sin slutliga ytbehandling av den slutliga kunden an- v(cid:132)nds d(cid:148)rrblad framst(cid:132)llda av annat tr(cid:132)slag. Under unders(cid:148)kningsperioden anv(cid:132)ndes h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus i mindre utstr(cid:132)ckning i bilindu- strin och, i form av spillbitar av h(cid:134)rdpappsskivor i tryckplattans storlek, till frukt- och gr(cid:148)nsaksl(cid:134)dor. av anv(cid:132)nds (22) (cid:142)ven om h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus f(cid:148)r n(cid:132)rva- rande lackerade vid tillverkning d(cid:148)rrblad utesluter dess egenskaper inte att det an- v(cid:132)nds (cid:132)ven till h(cid:134)rdpappens andra anv(cid:132)ndningsom- r(cid:134)den. Dess grundl(cid:132)ggande kemiska och fysiska egenskaper liknar n(cid:132)mligen egenskaperna f(cid:148)r h(cid:134)rd- papp gjord med andra tr(cid:132)slag. I st(cid:132)llet visar de uppgifter som kommissionen har tillg(cid:134)ng till (se punkt 107) att tv(cid:134) tredjedelar av den h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus som importeras till gemenska- pen fr(cid:134)n Brasilien konkurrerar inom andra sektorer (cid:132)n lackerade d(cid:148)rrblad. (23) Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r konstateras att den h(cid:134)rdpapp som tillverkas av gemenskapsindustrin och den h(cid:134)rd- papp gjord av eukalyptus som tillverkas och expor- teras av exporterande brasilianska tillverkare i stor utstr(cid:132)ckning har samma fysiska egenskaper och an- v(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, och de (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r s(cid:134)dana likada- na produkter som avses i artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen. L 218/20 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 C. DUMPNING (iii) Olika produkttypers representativitet 1. Generell metod (24) I detta avsnitt beskrivs den generella metod som anv(cid:132)nts f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om importen till gemen- skapen av den unders(cid:148)kta produkten har dumpats. De som unders(cid:148)kningen gav upphov till f(cid:148)r respektive ber(cid:148)rt land tas upp i av- snitt 2. s(cid:132)rskilda fr(cid:134)gor a) Normalv(cid:132)rde (25) Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje exporterande tillverkare har fastst(cid:132)llts enligt den metod som beskrivs i detta av- snitt, med undantag f(cid:148)r Ryssland, f(cid:148)r vilket normal- v(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rord- ningen fastst(cid:132)lldes med utg(cid:134)ngspunkt i ett tredje land med marknadsekonomi. Den metod som an- v(cid:132)ndes f(cid:148)r Ryssland beskrivs nedan 71. (i) Representativitet (26) Kommissionen unders(cid:148)kte f(cid:148)rst om de exporteran- de tillverkarnas respektive inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av h(cid:134)rdpapp var representativ i enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. Detta (cid:132)r fallet om den sammanlagda volymen av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnin- gen utg(cid:148)r minst 5 % av den sammanlagda export- f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till gemenskapen. (ii) Olika typers j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet (27) Eftersom det finns olika typer av den ber(cid:148)rda pro- dukten klassificerades den h(cid:134)rdpappen som tillver- kades i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna enligt f(cid:148)ljande egen- skaper: — obearbetad (ordin(cid:132)r obearbetad h(cid:134)rdpapp eller h(cid:134)rdpapp som grundbearbetats, t. ex. slipats eller perforerats) eller bearbetad (h(cid:134)rdpapp som lackats, m(cid:134)lats eller f(cid:148)rsetts med tryck osv. ), — tjocklek, och — storlek, dvs. standardm(cid:134)tt eller kapad enligt s(cid:132)r- skilda m(cid:134)tt. H(cid:134)rdpappstyperna ans(cid:134)gs direkt j(cid:132)mf(cid:148)rbara om de delade alla dessa egenskaper. Om en viss h(cid:134)rdpappstyp fanns i flera kvaliteter ans(cid:134)gs bara de som hade samma egenskaper enligt ovan och var av samma kvalitet som direkt j(cid:132)mf(cid:148)r- bara. (28) Den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av en viss h(cid:134)rdpapps- typ ang(cid:134)s tillr(cid:132)ckligt representativ om f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- volymen f(cid:148)r typen p(cid:134) den inhemska marknaden under unders(cid:148)kningsperioden motsvarade minst 5 % av den volym av den j(cid:132)mf(cid:148)rbara typen som s(cid:134)lts f(cid:148)r export till gemenskapen. (iv) Unders(cid:148)kning av fr(cid:134)gan om f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen skett vid normal handel (29) Kommissionen unders(cid:148)kte d(cid:132)refter huruvida den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av varje exporterad typ kunde anses ha skett i normal handel, genom att fastst(cid:132)lla hur stor andel av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) den in- hemska marknaden av den j(cid:132)mf(cid:148)rbara typen som var vinstgivande: (a) I fall d(cid:132)r den volym i m2 h(cid:134)rdpapp av en viss typ som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst li- ka h(cid:148)ga som den ber(cid:132)knade tillverkningskost- naden utgjorde mer (cid:132)n 80 % av den totala f(cid:148)r- s(cid:132)ljningsvolymen i m2, fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r denna typ p(cid:134) grundval av det faktiska in- hemska priset, ber(cid:132)knat som ett v(cid:132)gt genom- snittligt pris f(cid:148)r alla inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- aktioner under unders(cid:148)kningsperioden, oavsett om de var l(cid:148)nsamma eller inte. (b) I fall d(cid:132)r den volym i m2 h(cid:134)rdpapp av en viss typ som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst li- ka h(cid:148)ga som den ber(cid:132)knade tillverkningskost- naden utgjorde h(cid:148)gst 80 % men minst 10 % av den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i m2, fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r denna typ p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnittligt pris f(cid:148)r l(cid:148)nsamma inhem- ska f(cid:148)rs(cid:132)ljningstransaktioner. som den (c) D(cid:132)r den volym i m2 h(cid:134)rdpapp av en viss typ som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst lika tillverknings- h(cid:148)ga kostnaden utgjorde mindre (cid:132)n 10 % av den to- tala f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i m2, ans(cid:134)gs det att ty- pen inte s(cid:134)ldes vid normal handel och att det inhemska priset inte utgjorde en l(cid:132)mplig grund f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av normalv(cid:132)rdet. ber(cid:132)knade (v) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) faktiskt in- hemskt pris (30) N(cid:132)r kraven i punkterna 26, 27, 28 och 29 (a) och (b) ovan var uppfyllda baserades normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ i enlighet med artikel 2. 1 i grundf(cid:148)rord- ningen p(cid:134) de priser som vid normal handel betalats eller skulle betalas av oberoende kunder p(cid:134) export- landets inhemska marknad. 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/21 (vi) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)rde ringar f(cid:148)r olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. (31) I alla (cid:148)vriga fall konstruerades normalv(cid:132)rdet. Det b(cid:148)r i detta sammanhang noteras att normalv(cid:132)rdet inte, som ett alternativ till ett konstruerat normal- v(cid:132)rde, kunde fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av andra s(cid:132)ljares eller tillverkares priser. Detta beror p(cid:134) att i stort sett inte n(cid:134)gon av (cid:148)vriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare alls s(cid:134)lde motsvarande produkttyp, s(cid:134)lde den i representativa kvantiteter eller i normal han- del. Det konstruerade v(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes genom att en sk(cid:132)lig andel f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrations- kostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt en sk(cid:132)lig vinstmarginal lades till tillverkningskostna- derna f(cid:148)r de exporterade typerna. Kommissionen unders(cid:148)kte i detta sammanhang om varje ber(cid:148)rd tillverkares f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admi- nistrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst p(cid:134) den inehmska marknaden kunde an- v(cid:132)ndas. Det konstaterades att f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och ad- ministrationskostnader, andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst kunde grundas p(cid:134) respektive exporteran- de tillverkares uppgifter om sin inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning av den likadana produkten i enlighet med ar- tikel 26 i grundf(cid:148)rordningen. F(cid:148)ljaktligen beviljades, d(cid:132)r s(cid:134) var befogat, justerin- gar f(cid:148)r olikheter r(cid:148)rande transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, han- tering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, importavgifter och indirekta skatter, f(cid:148)r- packning, kredit, provisioner, rabatter, kostnader ef- ter f(cid:148)rs(cid:132)ljningen samt valutaomr(cid:132)kning. J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan normalv(cid:132)rde och exportpris gjordes fr(cid:134)n fabrik (ex factory) i samma handelsled. (d) Dumpningsmarginal f(cid:148)r de l(cid:132)nder med mark- som omfattades av unders(cid:148)k- nadsekonomi ningen (i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r de unders(cid:148)kta f(cid:148)retagen (34) F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen j(cid:132)mf(cid:148)rdes i enlighet med artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ, fastst(cid:132)llt i enlighet med punkt 25 till 31 ovan, med det v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriset, i enlighet med punkt 32 ovan. Eftersom dumpnings- marginalerna varierade f(cid:148)r olika typer fastst(cid:132)lldes en v(cid:132)gd genomsnittlig dumpningsmarginal. fastst(cid:132)llt (b) Exportpris (ii) Dumpningsmarginal betsvilliga f(cid:148)retag f(cid:148)r icke-samar- (32) I samtliga fall d(cid:132)r produkten i fr(cid:134)ga exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastst(cid:132)lldes exportpriset i enlighet med artikel 2. 8 i grundf(cid:148)r- ordningen p(cid:134) grundval av de exportpriser som fak- tiskt betalades eller skulle betalas. (35) F(cid:148)r de exporterande tillverkare som varken besvara- de kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller p(cid:134) annat s(cid:132)tt gav sig till k(cid:132)nna fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 18. 1 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. D(cid:132)r exportpriset inte ans(cid:134)gs tillf(cid:148)rlitligt p(cid:134) grund f(cid:148)rs(cid:132)ljningen gick till en n(cid:132)rst(cid:134)ende part av att konstruerades ett exportpris i enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av det pris till vilket de importerade produkterna f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen s(cid:134)ldes vidare till en oberoende k(cid:148)pare i gemenska- pen. F(cid:148)r att ett tillf(cid:148)rlitligt exportpris vid gemen- skapens gr(cid:132)ns skulle kunna fastst(cid:132)llas gjordes i des- sa fall justeringar f(cid:148)r de omkostnader som tillkom- mit mellan importen och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljningen samt f(cid:148)r vinst. (c) J(cid:132)mf(cid:148)relse (33) F(cid:148)r att j(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan normalv(cid:132)rde och export- pris skulle bli r(cid:132)ttvis togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- F(cid:148)r att bed(cid:148)ma graden av samarbete j(cid:132)mf(cid:148)rdes, f(cid:148)r varje land som omfattades av unders(cid:148)kningen, lan- dets sammanlagda export enligt Eurostats uppgifter med den volym som de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna rapporterade att de exporterat till gemenskapen. Det kunde konstateras att, med un- dantag av Ryssland, samarbetsgraden var h(cid:148)g i alla de l(cid:132)nder som omfattades av unders(cid:148)kningen. D(cid:132)r- f(cid:148)r fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen f(cid:148)r de icke samarbetsvilliga f(cid:148)retagen i l(cid:132)nder med h(cid:148)g samar- betsgrad till den h(cid:148)gsta eller enda dumpningsmar- ginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r ett samarbetsvilligt f(cid:148)retag i det landet. Det finns ingen anledning att anta att en icke samarbetsvillig exporterande tillverkare i n(cid:134)got av de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna skulle ha dum- pat priser i mindre utstr(cid:132)ckning (cid:132)n en samarbetsvil- lig exporterande tillverkare i samma land. Metoden ans(cid:134)gs ocks(cid:134) n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att inte bristande samarbetsvilja skulle premieras och en m(cid:148)jlighet till kringg(cid:134)ende skapas. L 218/22 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 (e) Dumpningsmarginaler f(cid:148)r Ryssland avspeglade de materiella villkoren f(cid:148)r k(cid:148)pet. F(cid:148)ljan- de b(cid:148)r i detta h(cid:132)nseende s(cid:132)rskilt noteras: (36) I enlighet med artikel 9. 5 i grundf(cid:148)rordningen fast- st(cid:132)lldes en enda dumpningsmarginal f(cid:148)r hela lan- det. — I vissa fall tillhandah(cid:148)lls inte n(cid:134)gra bevis om att kontrakt slutits f(cid:148)re leveransen. — De kontrakt som uppvisats var endast ramavtal. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt noteras att kontrakten inte in- neh(cid:148)ll n(cid:134)gra precisa angivelser av kvantiteter och datum f(cid:148)r leverans. Kommissionen fann dock en varaktig f(cid:148)r(cid:132)ndring under unders(cid:148)kningsperioden i v(cid:132)xelkursen f(cid:148)r fle- ra av de valutor som exporten fakturerades i. Kom- missionen gjorde d(cid:132)rf(cid:148)r, i enlighet med artikel 2. 10 j i grundf(cid:148)rordningen, en justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)k- ning f(cid:148)r b(cid:134)da de exporterande brasilianska tillver- karna genom att en frist p(cid:134) 60 dagar sattes f(cid:148)r att (cid:134)terspegla f(cid:148)r(cid:132)ndringarna. Justering f(cid:148)r inkomster f(cid:148)r exportkrediter En exporterande brasiliansk tillverkare beg(cid:132)rde ju- stering f(cid:148)r ett statligt brasilianskt kreditsystem en- ligt vilket brasilianska banker i f(cid:148)rv(cid:132)g k(cid:148)per v(cid:132)rdet av exporttransaktioner som skall g(cid:148)ras i utl(cid:132)ndsk valuta f(cid:148)r att p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt finansiera ink(cid:148)p av r(cid:134)mate- rial och tillverkningskostnader f(cid:148)r varor som skall s(cid:132)ljas utomlands. Genom systemet kunde f(cid:148)retaget f(cid:134) f(cid:148)rskott i lokal valuta till f(cid:148)rm(cid:134)nlig r(cid:132)nta. Efter- som det brasilianska f(cid:148)retaget har tillr(cid:132)cklig likvidi- tet f(cid:148)r att t(cid:132)cka sina tillverkningskostnader placera- des det f(cid:148)rskotterade beloppet till h(cid:148)gre r(cid:132)nta p(cid:134) den inhemska kapitalmarknaden. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdar att de finansiella vinsterna fr(cid:134)n denna transaktion b(cid:148)r l(cid:132)ggas till exporttransaktionernas v(cid:132)rde fr(cid:134)n fa- brik. Vinsten var dock resultatet av en finanstran- saktion inom ramen f(cid:148)r exportkreditsystemet och beaktas inte vid ber(cid:132)kningen av beg(cid:132)rt pris. Syste- met p(cid:134)verkar d(cid:132)rf(cid:148)r inte prisj(cid:132)mf(cid:148)relsen. Beg(cid:132)ran skall allts(cid:134) avsl(cid:134)s. 2. S(cid:132)rskilda, under unders(cid:148)kningen uppkom- na, fr(cid:134)gor om fastst(cid:132)llandet av dumpning f(cid:148)r varje ber(cid:148)rt land (a) Brasilien (i) Normalv(cid:132)rde (37) Normalv(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes enligt den generella me- tod som beskrivs i punkterna 25 till 31. F(cid:148)r b(cid:134)da de exporterande tillverkarna har, beroende p(cid:134) pro- dukttyp, normalv(cid:132)rden grundade p(cid:134) inhemska f(cid:148)r- s(cid:132)ljningspriser och konstruerade v(cid:132)rden fastst(cid:132)llts. (ii) Exportpris (41) Exportpriserna vid export till import(cid:148)rer som inte (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende fastst(cid:132)lldes enligt den generella metod som beskrivs i punkt 32, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. Ett av de brasilianska f(cid:148)retagens export gick delvis till en n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r i gemenskapen, och d(cid:132)rf(cid:148)r konstruerades exportpriset i enlighet med ar- tikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen, s(cid:134) som beskrivs i punkt 32. (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades, d(cid:132)r s(cid:134) var befogat, justeringar f(cid:148)r olik- heter i importavgifter och indirekta skatter, rabatter, transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, hantering, lastning och d(cid:132)r- med sammanh(cid:132)ngande kostnader, kreditkostnader, kostnader efter f(cid:148)rs(cid:132)ljningen samt provisioner. (38) (39) (40) Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning Justering f(cid:148)rs(cid:132)ljning f(cid:148)r lagerkostnader vid inhemsk Eftersom den brasilianska realen har (cid:148)kat i v(cid:132)rde i f(cid:148)rh(cid:134)llande till vissa av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningens faktu- ravalutor beg(cid:132)rde en exporterande brasiliansk till- verkare justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning. Beg(cid:132)ran om justering grundades p(cid:134) argumentet att kontraktets datum och inte fakturans skulle r(cid:132)knas som f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsdag. Den brasilianska export(cid:148)ren kunde dock inte visa att kontraktets datum p(cid:134) ett riktigare s(cid:132)tt (42) En exporterande brasiliansk tillverkare beg(cid:132)rde ju- stering av sitt normalv(cid:132)rde med motiveringen att dess inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning skedde fr(cid:134)n lager och d(cid:132)rf(cid:148)r belastades av lagerkostnader, medan export- f(cid:148)rs(cid:132)ljning tillverkades p(cid:134) best(cid:132)llning. Denna typ av kostnader ber(cid:132)ttigar inte till justeringar enligt arti- 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/23 inte visade kel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen. Detta g(cid:132)ller s(cid:132)rskilt f(cid:148)r justeringar enligt artikel 2. 10 k eftersom f(cid:148)reta- get skillnaden p(cid:134)verkar pris- j(cid:132)mf(cid:148)relsen. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt noteras att det inte har visats att detta f(cid:148)rh(cid:134)llande medf(cid:148)r att kunder p(cid:134) den inhemska marknaden genomg(cid:134)ende betalar andra priser. att Justering f(cid:148)r provision f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) den in- hemska marknaden (43) En exporterande brasiliansk tillverkare beg(cid:132)rde ju- stering f(cid:148)r provisioner som betalats i samband med den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. Denna provision utg(cid:148)r en r(cid:148)rlig del av l(cid:148)nen f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljarna hos det f(cid:148)retag som har hand om den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen och fungerar som ett incitament. Den typen av ers(cid:132)ttning ber(cid:132)ttigar inte till juste- ringar enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen efter- som ett f(cid:148)retags system f(cid:148)r avl(cid:148)ning av sina f(cid:148)r- s(cid:132)ljare i princip inte p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbar- het. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt noteras att f(cid:148)retaget inte har visat att detta f(cid:148)rh(cid:134)llande har medf(cid:148)rt att kunder p(cid:134) den inhemska marknaden genomg(cid:134)ende betalar andra priser. (iv) Dumpningsmarginal (44) Dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av im- portpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: Duratex SA: Eucatex SA: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: 29,1 %. 77,8 %. 77,8 %. (b) Bulgarien (45) Med anledning av den h(cid:148)ga inflationstakten i Bul- garien under unders(cid:148)kningsperioden gjordes under- s(cid:148)kningen av fr(cid:134)gan om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skett vid nor- mal handel, fastst(cid:132)llande av normalv(cid:132)rde och j(cid:132)m- f(cid:148)relsen mellan normalv(cid:132)rde och exportpris per m(cid:134)nad. (i) Normalv(cid:132)rde (46) inhemska tillverkares exporterande Varje f(cid:148)r- s(cid:132)ljning var i stort sett representativ. Normalv(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes m(cid:134)nadsvis enligt den generella metod som beskrivs i punkterna 25 till 31. Normalv(cid:132)rdet m(cid:134)nadsvis f(cid:148)r de exporterade produkttyper som s(cid:134)l- des p(cid:134) den inhemska marknaden i representativ m(cid:132)ngd vid normal handel ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det motsvarande inhemska priset. I fall d(cid:132)r nor- malv(cid:132)rdet m(cid:134)ste konstrueras anv(cid:132)ndes m(cid:134)natlig till- verkningskostnad och inhemsk vinstmarginal per m(cid:134)nad. (ii) Exportpris (47) De tv(cid:134) exporterande bulgariska tillverkarnas hela f(cid:148)rs(cid:132)ljning till gemenskapen av produkten i fr(cid:134)ga gick till oberoende kunder. Exportpriset fastst(cid:132)lldes enligt den generella metod som beskrivs i punkt 32, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt beta- lades eller skulle betalas. (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse (48) Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades, d(cid:134) s(cid:134) var befogat, justeringar f(cid:148)r olik- heter i transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, hantering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, f(cid:148)rpacknings- kostnader, kredit samt provisioner. Den ena av de b(cid:134)da samarbetsvilliga exporterande bulgariska tillverkarna tillhandah(cid:148)ll inte tillr(cid:132)ckliga bevis f(cid:148)r att olikheterna p(cid:134)verkade prisj(cid:132)mf(cid:148)relsen n(cid:132)r det g(cid:132)llde vissa justeringar f(cid:148)r exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning fr(cid:134)n fabrik. De uppgifter som det andra bulgariska f(cid:148)retaget hade l(cid:132)mnat ans(cid:134)gs d(cid:134) vara den l(cid:132)mpli- gaste grunden f(cid:148)r de n(cid:148)dv(cid:132)ndiga justeringarna. (iv) Dumpningsmarginal (49) Dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av im- portpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: Fazerles AD: Lessoplast AD: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: 7,1 %. 7,2 %. 7,2 %. (c) Estland (i) Normalv(cid:132)rde (50) Den exporterande estniske tillverkaren exporterade bara en typ av h(cid:134)rdpapp till gemenskapen. Normal- v(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av det faktiska priset f(cid:148)r all inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av denna typ av h(cid:134)rd- papp enligt den metod som beskrivs i punkterna 25 till 31. (ii) Exportpris (51) Den exporterande estniske tillverkarens hela f(cid:148)r- s(cid:132)ljning till gemenskapen av produkten i fr(cid:134)ga gick till oberoende kunder. Exportpriset fastst(cid:132)lldes d(cid:132)r- f(cid:148)r enligt den generella metod som beskrivs i punkt 32, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. L 218/24 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse (52) Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades, d(cid:134) s(cid:134) var befogat, justeringar f(cid:148)r olik- heter i transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, hantering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, kreditkostna- der samt f(cid:148)rpackning. ningen, den exporterande tillverkarens och den n(cid:132)rst(cid:134)ende inhemska tillverkarens v(cid:132)gda genoms- nittliga vinstmarginal p(cid:134) inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av produkten i fr(cid:134)ga vid normal handel. (ii) Exportpris (55) (56) (57) Den exporterande estniske tillverkaren beg(cid:132)rde att normalv(cid:132)rdet skulle justeras f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till skillnader i handelsled. Unders(cid:148)kningen visade dock att det varken fanns skillnader i f(cid:148)retagets verksamhet eller n(cid:134)gon genomg(cid:134)ende eller klar skillnad i pris i de p(cid:134)st(cid:134)tt olika handelsleden p(cid:134) den inhemska marknaden i exportlandet. Den be- g(cid:132)rda justeringen beviljades d(cid:132)rf(cid:148)r inte. (iv) Dumpningsmarginal (53) Dumpningsmarginaler, uttryckt i procent av im- portpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: AS Repo Vabrikud: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: 6,0 %. 6,0 %. (d) Lettland (i) Normalv(cid:132)rde (54) Den unders(cid:148)kta exporterande lettiska tillverkaren hade en st(cid:148)rre aktiepost i en annan inhemsk h(cid:134)rd- pappstillverkare som (cid:134)tog sig ytbehandlingen f(cid:148)r vissa av de h(cid:134)rdpappstyper som exporterades till ge- menskapen. Vid fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r dessa produkttyper gjordes unders(cid:148)kningen av re- presentativitet och av fr(cid:134)gan om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skett vid normal handel p(cid:134) grundval av de b(cid:134)da f(cid:148)reta- gens sammanlagda f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym och tillverk- ningskostnader f(cid:148)r varje produkttyp som de tillver- kade. I (cid:148)vrigt fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet enligt den gene- rella metod som beskrivs i punkterna 25 till 31. fall till(cid:132)mpliga I konstruerades normalv(cid:132)rdet genom att ett rimligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kost- nader samt vinst lades till tillverkningskostnaden f(cid:148)r de produkttyper som de b(cid:134)da f(cid:148)retagen exporte- rade. Eftersom den sammanlagda inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen den exporterande tillverkarens och den n(cid:132)rst(cid:134)ende in- hemska tillverkarens v(cid:132)gda genomsnittliga inhem- ska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader. Som vinstmarginal an- v(cid:132)ndes, i enlighet med artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rord- representativ anv(cid:132)ndes var tillverkarens av den lettiska export- En del f(cid:148)rs(cid:132)ljning gick till en kund i gemenskapen som hade en mindre aktiepost i det lettiska f(cid:148)retaget (betydligt mindre (cid:132)n 5 %). Vid j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan villkoren vid denna exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning och export- f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till oberoende kunder visade det sig att den f(cid:148)rstn(cid:132)mnda gjordes till marknadsm(cid:132)ssiga villkor, och d(cid:132)rf(cid:148)r fastst(cid:132)lldes exportpriset f(cid:148)r alla exporttransaktioner p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivs i punkt 32 och i enlighet med artikel 2. 8 i grund- f(cid:148)rordningen med anv(cid:132)ndning av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade fall juste- ringar f(cid:148)r olikheter i transport, f(cid:148)rs(cid:132)kring, hante- ring, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kost- nader samt kredit. Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning Eftersom den lettiska valutan lats har (cid:148)kat i v(cid:132)rde i f(cid:148)rh(cid:134)llande till vissa av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningens faktu- ravalutor beg(cid:132)rde den exporterande lettiska tillver- karen justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning. Beg(cid:132)ran om justering grundades p(cid:134) en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det be- lopp i lats som det lettiska f(cid:148)retaget skulle ha f(cid:134)tt vid den v(cid:132)xlingskurs som g(cid:132)llde vid kontraktets in- g(cid:134)ende och det belopp som f(cid:148)retaget faktiskt fick. Det visade sig dock att de kontrakt som den expor- terande lettiska tillverkaren l(cid:132)mnade in inte gav en riktig bild av de materiella villkoren f(cid:148)r k(cid:148)pet och att fakturadatum b(cid:132)ttre avspeglade dessa. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt noteras att kontraktsvillkoren hade (cid:132)ndrats under kontraktets l(cid:148)ptid. Det konstaterades d(cid:132)rf(cid:148)r att fakturadatum skulle anses som f(cid:148)rs(cid:132)ljningsdag. Eftersom villkoren f(cid:148)r justering p(cid:134) grund av varak- tiga f(cid:148)r(cid:132)ndringar i v(cid:132)xelkurserna inte f(cid:148)rel(cid:134)g, av- slogs beg(cid:132)ran. iv) Dumpningsmarginal (58) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att dumpning f(cid:148)rekom. Dump- ningsmarginalerna, uttryckt i procent av importpri- set cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: AS ”Bolder(cid:131)ja”: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: 5,8 %. 5,8 %. 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/25 (e) Litauen (i) Normalv(cid:132)rde (59) Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r den exporterande litauiska tillver- karen fastst(cid:132)lldes enligt den generella metod som beskrivs i punkterna 25 till 31. F(cid:148)r tv(cid:134) produktty- per fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet med anv(cid:132)ndning av det inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset, medan det f(cid:148)r en tredje produkttyp m(cid:134)ste konstrueras. (ii) Exportpris (60) Den exporterande litauiska tillverkarens hela f(cid:148)r- s(cid:132)ljning till gemenskapen av produkten i fr(cid:134)ga gick till oberoende kunder. Exportpriset fastst(cid:132)lldes d(cid:132)r- f(cid:148)r enligt den generella metod som beskrivs i punkt 32, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse (61) Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades, d(cid:134) s(cid:134) var befogat, justeringar f(cid:148)r olik- heter i transport, hantering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, kreditkostnader, f(cid:148)r- packning, provisioner samt valutaomr(cid:132)kning. Justering f(cid:148)r handelsled (62) Den exporterande litauiska tillverkaren beg(cid:132)rde en justering av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r olikheter i handelsled med motiveringen att exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen till ge- menskapen gjordes till distribut(cid:148)rer och grossister som k(cid:148)pte stora m(cid:132)ngder, medan den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen gick till distribut(cid:148)rer, detaljhandeln, f(cid:148)r(cid:132)dlare och slutanv(cid:132)ndaren. F(cid:148)retaget kunde dock inte visa att det fanns olikheter i f(cid:148)retagets verk- samhet eller n(cid:134)gon genomg(cid:134)ende eller klar skillnad i pris i de p(cid:134)st(cid:134)tt olika handelsleden p(cid:134) den inhem- ska marknaden i det exporterande landet. Den be- g(cid:132)rda justeringen beviljades d(cid:132)rf(cid:148)r inte. Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning (63) Eftersom den litauiska valutan litas har (cid:148)kat i v(cid:132)rde i f(cid:148)rh(cid:134)llande till vissa av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningens faktu- ravalutor beg(cid:132)rde den exporterande litauiska tillver- karen justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning. Beg(cid:132)ran om justering grundades p(cid:134) en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det be- lopp i litas som det litauiska f(cid:148)retaget skulle ha f(cid:134)tt vid den v(cid:132)xlingskurs som g(cid:132)llde vid kontraktets in- g(cid:134)ende och det belopp som f(cid:148)retaget faktiskt fick (dvs. med till(cid:132)mpning av den v(cid:132)xlingskurs som g(cid:132)llde p(cid:134) betalningsdagen). Det visade sig dock att de kontrakt som den exporterande litauiska tillver- karen l(cid:132)mnade inte gav en r(cid:132)ttvisande bild av de materiella villkoren f(cid:148)r k(cid:148)pet och att fakturan b(cid:132)t- tre avspeglade dessa. Kommissionen fann dock varaktiga f(cid:148)r(cid:132)ndringar under unders(cid:148)kningsperioden i v(cid:132)xelkursen f(cid:148)r fle- ra av de valutor som exporten fakturerades i, och gjorde, i enlighet med artikel 2. 10 j i grundf(cid:148)rord- ningen, en justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning genom att export(cid:148)ren fick frist p(cid:134) 60 dagar f(cid:148)r att denna f(cid:148)r- (cid:132)ndring skulle (cid:134)terspeglas. (iv) Dumpningsmarginal (64) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att dumpning f(cid:148)rekom. Dump- ningsmarginalerna, uttryckt i procent av importpri- set cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: JSC Grigiskes: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: 11,4 % 11,4 %. (f) Polen (i) Normalv(cid:132)rde (65) Normalv(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes enligt den generella me- tod som beskrivs i punkterna 25 till 31. F(cid:148)r samtli- ga sex exporterande polska tillverkare har, beroende p(cid:134) produkttyp, normalv(cid:132)rden grundade p(cid:134) inhem- ska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser eller konstruerade v(cid:132)rden fast- st(cid:132)llts. En av de exporterande polska tillverkarna beg(cid:132)rde justering av sitt normalv(cid:132)rde med h(cid:132)nsyn till att de nyss startat verksamheten med tillverkning av bear- betad h(cid:134)rdpapp. Den beg(cid:132)rda justeringen motsvara- de den minskning av enhetskostnaden f(cid:148)r tillverk- ningen av bearbetad h(cid:134)rdpapp som man skulle ha haft om kapaciteten utnyttjats till 70 %. P(cid:134) grund- val av de uppgifter som f(cid:148)retaget tillhandah(cid:148)ll kon- staterades dock att en rimligt tilltagen ink(cid:148)rnings- period skulle ha upph(cid:148)rt f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperio- dens b(cid:148)rjan. Kapacitetsutnyttjandet, som under un- ders(cid:148)kningsperioden l(cid:134)g p(cid:134) 20 %, (cid:148)kade inte hel- ler. D(cid:132)rf(cid:148)r kunde n(cid:134)gon justering av ink(cid:148)rnings- kostnader inte beviljas. (ii) Exportpris (66) De exporterande polska tillverkarnas hela f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning till gemenskapen av produkten i fr(cid:134)ga gick till sex oberoende f(cid:148)retagen fastst(cid:132)lldes d(cid:132)rf(cid:148)r enligt den generella metod som beskrivs i punkt 32, dvs. p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. kunder. Exportpriset f(cid:148)r de L 218/26 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 (iii) J(cid:132)mf(cid:148)relse (67) Enligt den generella metod som beskrivs i punkt 33 beviljades, d(cid:134) s(cid:134) var befogat, justeringar f(cid:148)r olik- heter i fysiska egenskaper, importavgifter, transport, hantering, lastning och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, kreditkostnader, f(cid:148)rpackning, provisio- ner samt valutaomr(cid:132)kning. (iv) Dumpningsmarginal (68) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att dumpning f(cid:148)rekom. Dump- ningsmarginalerna, uttryckt i procent av importpri- set cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull, (cid:132)r f(cid:148)ljande: Alpex-Karlino SA: Zaklady Plyt Pilsniowych w Czarnej Wodjie: Ekoplyta SA: Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Przemyslu: Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych SA: Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Krosnie Odrzanskim: Icke samarbetsvilliga export(cid:148)rer: (g) Ryssland (i) J(cid:132)mf(cid:148)relseland 22,4 %. 37,8 %. 18,6 %. 9,1 %. 11,4 %. 11,8 %. 37,8 %. (69) Ryssland omfattas av artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rord- ningen och f(cid:148)ljaktligen m(cid:134)ste normalv(cid:132)rdet fast- st(cid:132)llas med ett tredje land med marknadsekonomi som j(cid:132)mf(cid:148)relseland. De klagande f(cid:148)reslog F(cid:148)renta staterna, Chile och Argentina som l(cid:132)mpliga j(cid:132)mf(cid:148)- relsel(cid:132)nder. H(cid:134)rdpappstillverkarna i dessa l(cid:132)nder var dock inte samarbetsvilliga. Det beslutades d(cid:132)rf(cid:148)r att ett av de l(cid:132)nder som var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning skulle anv(cid:132)ndas. svarande f(cid:148)rs(cid:132)ljning i n(cid:134)got av de (cid:148)vriga central- och (cid:148)steuropeiska l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r under- s(cid:148)kning och (cid:132)r representativ i j(cid:132)mf(cid:148)relse med im- port fr(cid:134)n Ryssland till gemenskapen. Vidare (cid:132)r den polska marknaden ocks(cid:134) (cid:148)ppen f(cid:148)r import av h(cid:134)rd- papp fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder. Det b(cid:148)r i detta avseende p(cid:134)pekas att den vanliga polska tullen p(cid:134) h(cid:134)rdpapp (cid:132)r 9 %. Tullen p(cid:134) h(cid:134)rdpapp importerad fr(cid:134)n ge- menskapen och EFTA-l(cid:132)nderna (cid:132)r 1,8 %, medan h(cid:134)rdpappsimporten fr(cid:134)n utvecklingsl(cid:132)nder och vissa central- och (cid:148)steuropeiska l(cid:132)nder (t. ex. Tjecki- en, Ungern, Slovakien och Lettland) (cid:132)r tullfri. Polen ans(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r som l(cid:132)mpligt tredje land med mark- nadsekonomi f(cid:148)r att i enlighet med artikel 2. 7 i grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ryss- land. (ii) Grad av samarbetsvilja (70) Endast en rysk tillverkare som exporterade till ge- menskapen under unders(cid:148)kningsperioden besvara- de fr(cid:134)geformul(cid:132)ret. F(cid:148)retaget svarade enligt Euro- stats uppgifter om f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym f(cid:148)r mindre (cid:132)n 10 % av den sammanlagda importen av rysk h(cid:134)rd- papp till gemenskapen under unders(cid:148)kningsperio- den. Detta ryska f(cid:148)retag exporterade dessutom bara en kategori av h(cid:134)rdpapp, obearbetad h(cid:134)rdpapp, medan Eurostats siffror g(cid:132)llde import av b(cid:134)da kate- gorierna av produkten i fr(cid:134)ga, bearbetad respektive obearbetad h(cid:134)rdpapp. Med anledning av den bristande samarbetsviljan fattades avg(cid:148)randena betr(cid:132)ffande den resterande importen fr(cid:134)n Ryssland i enlighet med artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval tillg(cid:132)ngliga uppgifter. av (iii) Normalv(cid:132)rde De ryska myndigheterna f(cid:148)reslog att ett central- eller (cid:148)steuropeiskt land, i f(cid:148)rsta hand Bulgarien, vo- re ett l(cid:132)mpligare val. De ryska myndigheterna ombads f(cid:148)rklara varf(cid:148)r de f(cid:148)reslagit Bulgarien och att inkomma med n(cid:132)rmare uppgifter om landets l(cid:132)mplighet. N(cid:134)got svar har (cid:132)nnu inte inkommit. Av de central- och (cid:148)steuropeiska l(cid:132)nder som var f(cid:148)- rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning ans(cid:134)gs Polen vara l(cid:132)mpli- gast som j(cid:132)mf(cid:148)relseland. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta (cid:132)r Polens in- hemska marknad den st(cid:148)rsta och den utm(cid:132)rks av det stora antalet konkurrerande lokala tillverkare. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen p(cid:134) den polska inhemska marknaden (cid:132)r mer (cid:132)n tre g(cid:134)nger s(cid:134) stor som mot- (71) Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ryssland ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittet av de normalv(cid:132)rden som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de samarbetsvilliga polska f(cid:148)retagen enligt punkt 65 ovan. Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r den pro- dukttyp som det ryska samarbetsvilliga f(cid:148)retaget ex- porterade ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda ge- nomsnittliga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r en identisk produkt fr(cid:134)n de samarbetsvilliga exporterande polska tillver- karna. Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r annan obearbetad h(cid:134)rd- papp med ursprung i Ryssland ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r alla obearbetade produkttyper som de polska sa- marbetsvilliga f(cid:148)retagen exporterade till gemenska- pen. Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r bearbetad h(cid:134)rdpapp med ursprung i Ryssland ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det v(cid:132)gda normalv(cid:132)rdet av alla bearbetade produkttyper som de polska samarbetsvilliga f(cid:148)retagen exportera- de till gemenskapen. 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/27 (iv) Exportpris (72) Den ryska export till gemenskapen, f(cid:148)r vilken n(cid:134)- gorlunda detaljerade uppgifter tillhandah(cid:148)lls under unders(cid:148)kningen, gjordes direkt till oberoende im- port(cid:148)rer f(cid:148)r dessa i gemenskapen. Exportpriset transaktioner fastst(cid:132)lldes d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) grundval av de priser som de oberoende import(cid:148)rerna faktiskt be- talade eller skulle betala till den enda k(cid:132)nda ryska h(cid:134)rdpappsexport(cid:148)ren f(cid:148)r s(cid:134)ld h(cid:134)rdpapp. utvecklingen av volym och pris f(cid:148)r gemenskapsin- dustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning som icke klagande gemen- skapstillverkares priser i kvadratmeter, eftersom he- la industrin (inklusive de exporterande tillverkarna) anv(cid:132)nder denna enhet. Det hade dock inte lett till n(cid:134)gon annan bed(cid:148)mning eller andra slutsatser om skada om de nedan angivna siffrorna i kvadratmeter hade konverterats till ton. Det b(cid:148)r slutligen noteras att siffrorna om prisunderskridande och skademar- ginal grundar sig p(cid:134) uppgifter angivna i kvadratme- ter. F(cid:148)r resten av importen fr(cid:134)n Ryssland, som utg(cid:148)r mer (cid:132)n 90 % av den totala importvolymen fr(cid:134)n Ryssland, best(cid:132)mdes prelimin(cid:132)rt att exportpriserna skulle ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n Euro- stat. Det b(cid:148)r dock p(cid:134)pekas att det finns vissa tvivel om huruvida uppgifterna fr(cid:134)n Eurostat (cid:132)r l(cid:132)mpliga f(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)let (Eurostat skiljer t. ex. inte p(cid:134) olika ty- per av h(cid:134)rdpapp, och produkten i fr(cid:134)ga t(cid:132)cker inte ett helt KN-nummer). Fr(cid:134)gan kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att utredas ytterligare under unders(cid:148)kningen. (76) (v) J(cid:132)mf(cid:148)relse (73) J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan normalv(cid:132)rde och exportpris gjordes fob polska gr(cid:132)nsen respektive fob ryska gr(cid:132)nsen. De justeringar som gjorts av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r de exporterande polska tillverkarna anv(cid:132)ndes ocks(cid:134) vid fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Ryss- land. De justeringar som kr(cid:132)vdes f(cid:148)r att normalv(cid:132)r- det skulle avse fob polska gr(cid:132)nsen har ocks(cid:134) gjorts. Exportpriset har justerats med beaktande av kostna- der f(cid:148)r transport och f(cid:148)rs(cid:132)kring. Dessa kostnader har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n en sa- marbetsvillig oberoende import(cid:148)r. (vi) Dumpningsmarginal f(cid:148)r Ryssland (74) J(cid:132)mf(cid:148)relsen enligt ovan visade att dumpning f(cid:148)re- kom vid importen av h(cid:134)rdpapp fr(cid:134)n Ryssland. En enda dumpningsmarginal har ber(cid:132)knats f(cid:148)r Ryss- land: 31,1 %. D. SKADA 1. Inledande anm(cid:132)rkning (75) De importrelaterade skadeindikatorerna f(cid:148)r hela unders(cid:148)kningsperioden (cid:132)r oftast angivna i ton, ef- tersom uppgifterna om (cid:134)ren f(cid:148)re unders(cid:148)kningspe- rioden fr(cid:132)mst kommer fr(cid:134)n Eurostat, som bara tillhandah(cid:134)ller dessa uppgifter i ton. F(cid:148)r noggrann- s(cid:134)v(cid:132)l hetens skadeindikatorerna f(cid:148)r skull anges 2. Definiering av gemenskapsindustrin Fem av (cid:134)tta klagande gemenskapstillverkare besva- rade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r inom utsatt tid. (cid:153)vriga tillverkare var inte samarbetsvilliga i under- s(cid:148)kningen. De fem samarbetsvilliga tillverkarna utgjorde 43 % av den sammanlagda gemenskaps- tillverkningen av produkten i fr(cid:134)ga under under- s(cid:148)kningsperioden. Av de tillverkare som inte klaga- de var det bara en, som utgjorde ca 5 % av gemen- skapstillverkningen, som motsatte sig klagom(cid:134)let betr(cid:132)ffande import fr(cid:134)n Brasilien. De samarbetsvil- liga gemenskapstillverkarna utg(cid:148)r allts(cid:134) en betydan- de del av gemenskapstillverkningen och d(cid:132)rmed ocks(cid:134) av gemenskapsindustrin i enlighet med arti- klarna 4. 1 och 5. 4 i grundf(cid:148)rordningen. Med ”ge- menskapsindustrin” avses nedan endast de fem sa- marbetsvilliga tillverkarna. 3. F(cid:148)rbrukning (77) Den sammanlagda gemenskapstillverkningen, allts(cid:134) b(cid:134)de de samarbetsvilliga och de icke samarbetsvilli- ga tillverkarnas produktion, av produkten i fr(cid:134)ga steg fr(cid:134)n 668 900 ton 1993 till 777 000 ton under unders(cid:148)kningsperioden. (78) Den synliga gemenskapsf(cid:148)rbrukningen best(cid:132)mdes p(cid:134) grundval av gemenskapstillverkningen ber(cid:132)knad enligt ovan plus den totala gemenskapsimporten minus den totala gemenskapsexporten. F(cid:148)rbruk- ningen hade vid unders(cid:148)kningsperiodens slut (cid:148)kat med 20 %, fr(cid:134)n 989 497 ton 1993 till 1 188 557. 4. Import fr(cid:134)n ber(cid:148)rda l(cid:132)nder (a) Sammanslagen bed(cid:148)mning (79) Man unders(cid:148)kte om inverkan av importen av h(cid:134)rd- papp fr(cid:134)n ber(cid:148)rda l(cid:132)nder skulle sl(cid:134)s samman vid bed(cid:148)mningen i enlighet med artikel 3. 4 i grundf(cid:148)r- ordningen. L 218/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 De samarbetsvilliga brasilianska export(cid:148)rerna h(cid:132)v- dade att gemenskapens import fr(cid:134)n Brasilien inte borde sl(cid:134)s ihop med importen fr(cid:134)n de andra l(cid:132)nder som ber(cid:148)rdes av f(cid:148)rfarandet, eftersom olika villkor g(cid:132)llde f(cid:148)r konkurrensen mellan h(cid:134)rdpapp fr(cid:134)n Bra- silien respektive (cid:148)vriga l(cid:132)nder och gemenskapstill- verkad h(cid:134)rdpapp. De h(cid:132)vdade att h(cid:134)rdpapp tillver- kad i Brasilien och exporterad till gemenskapen har andra fysiska egenskaper och (cid:132)r av annan kvalitet (cid:132)n den som tillverkas i de andra l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)re- m(cid:134)l f(cid:148)r denna unders(cid:148)kning, och d(cid:132)rf(cid:148)r s(cid:132)ljs p(cid:134) olika marknader till olika pris och via olika f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningskanaler. De h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att denna imports volym och marknadsandel utvecklades annorlunda (cid:132)n importen fr(cid:134)n (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder under un- ders(cid:148)kningsperioden. Det b(cid:148)r dock p(cid:134)pekas att de fastst(cid:132)llda dumpnings- marginalerna f(cid:148)r ber(cid:148)rda brasilianska export(cid:148)rer ligger klart (cid:148)ver de miniminiv(cid:134)er som anges i arti- kel 9. 3 i grundf(cid:148)rordningen. Denna imports mark- nadsandel i gemenskapen (cid:132)r inte heller f(cid:148)rsumbar i enlighet med vad som avses i artikel 5. 7 i grundf(cid:148)r- ordningen. Detsamma g(cid:132)ller importen fr(cid:134)n (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder. Betr(cid:132)ffande villkoren f(cid:148)r konkur- rensen mellan h(cid:134)rdpapp fr(cid:134)n Brasilien respektive (cid:148)vriga l(cid:132)nder och gemenskapstillverkad h(cid:134)rdpapp kan det slutligen p(cid:134)pekas, att det fastslagits ovan i samband med fr(cid:134)gan om likadan produkt, att h(cid:134)rd- papp med ursprung i Brasilien konkurrerar s(cid:134)v(cid:132)l med h(cid:134)rdpapp som importeras till gemenskapen fr(cid:134)n de andra l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning som med gemenskapstillverkningen. Det har ocks(cid:134) slagits fast att importen fr(cid:134)n alla de ber(cid:148)rda inklusive Brasilien, underskred gemen- l(cid:132)nderna, skapsindustrins priser (se punkt 82). Villkoren i ar- tikel 3. 4 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)r sammanslagen be- d(cid:148)mning av verkan av importen av produkten i fr(cid:134)- ga fr(cid:134)n Brasilien och (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder (cid:132)r uppfyllda. (b) Volymens, v(cid:132)rdets och marknadsandelarnas utveckling (c) Prisutveckling (81) N(cid:134)gra f(cid:148)retagsuppgifter om priserna p(cid:134) enskilda produkttyper vid exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning finns inte till- g(cid:132)ngliga f(cid:148)r perioden f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden. Eurostats uppgifter om v(cid:132)rde per enhet anv(cid:132)ndes f(cid:148)r att unders(cid:148)ka prisutvecklingen sedan 1993. Den tillg(cid:132)ngliga informationen visade att det ge- nomsnittliga v(cid:132)rdet per enhet av importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna steg stadigt under perioden, fr(cid:134)n 200 ecu till 234 ecu per ton. Omr(cid:132)knat till index steg det fr(cid:134)n 100 under 1993 till 117 vid unders(cid:148)k- ningsperiodens slut. S(cid:134)som beskrivs nedan under- skred importen fr(cid:134)n alla de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:132)nd(cid:134) gemenskapsindustrins priser under unders(cid:148)knings- perioden. (d) Prisj(cid:132)mf(cid:148)relse och prisunderskridande (82) Prisunderskridandet fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan gemenskapstillverkarnas priser och exportpriserna cif, tull betald gemenskapens gr(cid:132)ns, i samma handelsled, f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen j(cid:132)mf(cid:148)rdes s(cid:134) l(cid:134)ngt m(cid:148)jligt priser p(cid:134) liknande produkter. De exporttransaktioner som anv(cid:132)ndes vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen utg(cid:148)r minst 21 % av den totala exporten f(cid:148)r varje ber(cid:148)rd exporterande tillver- kare, och minst 78 % av den totala exporten f(cid:148)r varje ber(cid:148)rt land. Niv(cid:134)erna f(cid:148)r prisunderskridande befanns vara f(cid:148)- ljande: Sammanst(cid:132)llning av prisunderskridandemarginaler Land V(cid:132)gt genomsnittligt underskridande vid direkt j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan produkter av samma typ (%) (80) Volymen p(cid:134) importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:148)kade med 18 % under den unders(cid:148)kta perioden, fr(cid:134)n 234 083 ton 1993 till 276 992 ton under un- ders(cid:148)kningsperioden. V(cid:132)rdet (cid:148)kade med 38 % fr(cid:134)n 46 824 000 ecu till 64 828 000 ecu. Marknadsandelen f(cid:148)r denna import (cid:148)kade fr(cid:134)n 23,7 % under 1993 till 27,7 % under 1995, men sj(cid:148)nk (cid:134)terigen under unders(cid:148)kningsperioden till en niv(cid:134) i n(cid:132)rheten av den tidigare niv(cid:134)n, 23,3 %. Brasilien Bulgarien Estland Lettland 5,24 39,57 64,90 8,64 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/29 Land V(cid:132)gt genomsnittligt underskridande vid direkt j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan produkter av samma typ (%) (86) Oms(cid:132)ttningen minskade med 5 %, fr(cid:134)n 101,7 mi- ljoner ecu 1993 till 96,3 miljoner ecu under under- s(cid:148)kningsperioden. Det genomsnittliga priset per enhet sj(cid:148)nk under samma period med 16 %, fr(cid:134)n 1,11 ecu per m2 till 0,93 ecu per m2. Litauen Polen Ryssland 5,72 15,09 27,04 (e) Tillverkningskostnader (87) Den genomsnittliga tillverkningskostnaden (cid:148)kade fr(cid:134)n 379 ecu per ton 1993 till 400 ecu per ton 1995, men sj(cid:148)nk (cid:134)ter till 380 ecu per ton under un- ders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)r(cid:132)ndringarna i kostnad per enhet berodde inte p(cid:134) fluktuationer i r(cid:134)varupriserna utan (cid:134)terspeglade industrins produktivitet, som sj(cid:148)nk mellan 1993 och 1995 men (cid:134)terh(cid:132)mtade sig n(cid:132)r industrin vidtog (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att (cid:148)ka effektivite- ten. 5. Gemenskapsindustrins situation (f) L(cid:148)nsamhet (a) Allm(cid:132)nt (83) Uppgifterna nedan avser inte en av de samarbetsvil- liga, klagande gemenskapstillverkarna, den brittiske tillverkaren Techboard Ltd. F(cid:148)retaget inledde sin tillverkning av h(cid:134)rdpapp i december 1995. F(cid:148)reta- get var inte bara l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n att utnyttja sin produk- tionskapacitet till fullo under unders(cid:148)kningsperio- den, utan f(cid:148)retagets f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser t(cid:132)ckte inte ens de r(cid:148)rliga kostnaderna. Techboards resultat an- s(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r inte vara tillr(cid:132)ckligt representativt f(cid:148)r att sl(cid:134)s samman med (cid:148)vriga gemenskapstillverkares re- sultat, och uppgifterna r(cid:148)rande Techboard, i syn- nerhet dess avsev(cid:132)rda ekonomiska f(cid:148)rluster, skulle snedvrida bilden av gemenskapsindustrins situation. Uppgifter som g(cid:132)ller detta f(cid:148)retag har d(cid:132)rf(cid:148)r inte tagits med vid skadebed(cid:148)mningen. (b) Tillverkning och kapacitetsutnyttjande (84) Tillverkningen sj(cid:148)nk med 2 %, fr(cid:134)n 308 259 ton 1993 till 302 653 under unders(cid:148)kningsperioden. Tillverkningskapaciteten l(cid:134)g kvar p(cid:134) 412 083 ton, medan kapacitetsutnyttjandet fr(cid:134)n 75 % till 73 %. sj(cid:148)nk n(cid:134)got, (c) F(cid:148)rs(cid:132)ljningen i gemenskapen: volym och mark- nadsandel (85) F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen i EU i m2 (cid:148)kade med 13 % under den unders(cid:148)kta perioden, fr(cid:134)n cirka 91,6 mi- ljoner 1993 till 103,6 miljoner under unders(cid:148)k- ningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsan- del minskade fr(cid:134)n 28 % 1993 till 25,3 % 1995, (cid:148)kade sedan till 26,9 % 1996, och minskade igen till 26,4 % under unders(cid:148)kningsperioden. (d) F(cid:148)rs(cid:132)ljningen i gemenskapen: oms(cid:132)ttning och priser (88) Gemenskapsindustrin var inte l(cid:148)nsam n(cid:134)gon g(cid:134)ng under den unders(cid:148)kta perioden; f(cid:148)rlusterna (cid:148)kade fr(cid:134)n 8,1 % av oms(cid:132)ttningen 1993 till 12,7 % 1994. Efter att ha f(cid:148)rb(cid:132)ttrats n(cid:134)got under 1995, d(cid:134) f(cid:148)rlu- sten var 10,9 %, (cid:148)kade gemenskapsindustrins f(cid:148)rlu- ster 1996 till 12,6 % och n(cid:134)dde slutligen 13 % un- der unders(cid:148)kningsperioden. Denna negativa ut- veckling var en f(cid:148)ljd av att priset sj(cid:148)nk snabbare (cid:132)n de minskningar i tillverkningskostnad per enhet som gemenskapsindustrin (cid:134)stadkom fr(cid:134)n 1995 och fram(cid:134)t. (g) Syssels(cid:132)ttning (89) Syssels(cid:132)ttningen som har samband med produkten i fr(cid:134)ga sj(cid:148)nk stadigt med 13 % under den under- s(cid:148)kta perioden, fr(cid:134)n 1 054 anst(cid:132)llda 1993 till 912 under unders(cid:148)kningsperioden. (h) Investeringar (90) Investeringarna minskade kraftigt, fr(cid:134)n 4,3 miljoner ecu 1993 till 2,9 miljoner ecu under unders(cid:148)k- ningsperioden, en minskning med 33 %. 6. Slutsats om skada (91) Genom dessa iakttagelser kan det konstateras att gemenskapsindustrin har lidit v(cid:132)sentlig skada. (cid:142)ven om tillverkning och marknadsandelar bara gick tillbaka n(cid:134)got och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen (cid:148)kade under den unders(cid:148)kta perioden, var detta n(cid:134)got som kun- de uppn(cid:134)s bara genom kraftigt s(cid:132)nkta f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser, vilket ledde till (cid:148)kade f(cid:148)rluster och gjorde att betalningsfl(cid:148)det inte r(cid:132)ckte till f(cid:148)r nyinvesteringar i L 218/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 fabriker och underh(cid:134)ll. Gemenskapsindustrin gjor- de mellan 1995 och unders(cid:148)kningsperioden en in- sats f(cid:148)r att (cid:148)ka effektiviteten och h(cid:148)ll produktionen p(cid:134) of(cid:148)r(cid:132)ndrad niv(cid:134) samtidigt som tillverkningskost- naderna s(cid:132)nktes och antalet anst(cid:132)llda minskades; p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt fick man ner kostnaden per enhet till 1993 (cid:134)rs niv(cid:134). (cid:143)tg(cid:132)rderna hade dock bara en obetydlig inverkan p(cid:134) den allt s(cid:132)mre ekonomiska situationen. E. ORSAKSAMBAND 1. Verkan av importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)n- derna (92) Den fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna importerade volymen (cid:148)kade med 18 % mellan 1993 och unders(cid:148)knings- perioden. Priserna p(cid:134) denna import (cid:148)kade i ge- nomsnitt med 17 % under samma period, men de underskred (cid:132)nd(cid:134) kraftigt gemenskpasindustrins pri- ser under unders(cid:148)kningsperioden. Gemenskapsin- dustrins priser sj(cid:148)nk fr(cid:134)n index 100 till 84 under den unders(cid:148)kta perioden. Detta visar att det fanns en stark press ned(cid:134)t p(cid:134) gemenskapsindustrins pri- ser. Att det fanns en press p(cid:134) priserna i gemenska- pen bekr(cid:132)ftas av utvecklingen av de genomsnittliga priserna f(cid:148)r gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning till tredje land. Dessa priser var, efter att ha (cid:148)kat med 17 % under den unders(cid:148)kta perioden, betydligt h(cid:148)- gre (cid:132)n priserna i gemenskapen under unders(cid:148)k- ningsperioden. lverkningskostnaderna p(cid:134) en rimlig niv(cid:134). De fallan- de f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna innebar dock att gemen- skapstillverkarnas oms(cid:132)ttning minskade med 5 % under den unders(cid:148)kta perioden. Gemenskapsindustrin (cid:134)tertog delvis sin marknads- andel (26,4 %) under unders(cid:148)kningsperioden efter det att den sjunkit till 25 % 1995, men n(cid:134)dde inte 1994 (cid:134)rs niv(cid:134) (28 %). Samtidigt (cid:148)kade f(cid:148)rlusterna. Under unders(cid:148)kningsperioden uppgick f(cid:148)rlusterna till 13 % av oms(cid:132)ttningen. faktorer tyder p(cid:134) att gemenskaps- Alla dessa industrin tvingades anta en strategi som innebar att man anpassade sina priser till priserna p(cid:134) den dum- pade importen f(cid:148)r att kunna h(cid:134)lla sin f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- volym. Detta ledde till en ytterligare f(cid:148)rs(cid:132)mring i ett l(cid:132)ge d(cid:134) man redan gick med f(cid:148)rlust. 2. Andra faktorer a) Import fr(cid:134)n annat tredje land (93) Ett antal exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakats av import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte var f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r den- na unders(cid:148)kning. De h(cid:132)nvisade till det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att marknadsandelen f(cid:148)r de l(cid:132)nder som var f(cid:148)rem(cid:134)l fr(cid:134)n 28 % till f(cid:148)r unders(cid:148)kningen har minskat 23 % sedan 1995, medan marknadsandelarna f(cid:148)r andra tredje l(cid:132)nder och gemenskapsindustrin har (cid:148)kat under samma period. Gemenskapsindustrin lyckades i stort sett bibeh(cid:134)lla produktionsniv(cid:134) och kapacitetsutnyttjande, och kunde till och med (cid:148)ka f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen. Med tanke p(cid:134) gemenskapsindustrins h(cid:148)ga fasta kostna- der b(cid:148)r det p(cid:134)pekas att fullt och kontinuerligt ka- pacitetsutnyttjande (cid:132)r av st(cid:148)rsta vikt f(cid:148)r att h(cid:134)lla til- Tabellen nedan bygger p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n Eurostat och visar att importvolymen fr(cid:134)n tredje land verkli- gen har (cid:148)kat avsev(cid:132)rt, och att deras marknadsandel har (cid:148)kat med 3,6 procentenheter mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden till 15,5 % vid unders(cid:148)k- ningsperiodens slut. Annat tredje land Beskrivning 1993 1994 1995 1996 Unders(cid:148)knings perioden Kvantitet bearbetad) (obearbetad och 117 586,60 177 255,90 161 488,40 158 794,90 183 742,60 Index 100 151 137 135 156 V(cid:132)rde (obearbetad och be- arbetad) 51 101,68 69 714,28 72 935,01 78 851,63 98 398,38 Index 100 136 143 154 193 Marknadsandel % Pris per ton (ecu) Index Index 11,9 100 435 100 15,6 131 393 90 13,9 117 452 104 14,0 118 497 114 15,5 130 536 123 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/31 Eurostats statistik (cid:148)ver v(cid:132)rde per enhet visar tv(cid:134) sa- ker: f(cid:148)r det f(cid:148)rsta att priset per ton p(cid:134) export fr(cid:134)n annat tredje land till gemenskapen (cid:148)kade med 23 % fr(cid:134)n 1993 till unders(cid:148)kningsperioden, och f(cid:148)r det andra att priset per ton p(cid:134) tredje lands export under denna period alltid var betydligt h(cid:148)gre (cid:132)n v(cid:132)rdet per enhet f(cid:148)r de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och att detta pris var dubbelt s(cid:134) h(cid:148)gt som de ber(cid:148)rda l(cid:132)n- dernas vid unders(cid:148)kningsperiodens utg(cid:134)ng. V(cid:132)rdet l(cid:134)g ocks(cid:134) under hela perioden (cid:148)ver gemenskapsin- dustrins v(cid:132)rde. (b) Konkurrens fr(cid:134)n icke samarbetsvilliga tillver- kare i gemenskapen (94) Kommissionen unders(cid:148)kte huruvida gemenskaps- industrin led skada till f(cid:148)ljd av konkurrens fr(cid:134)n de tillverkare i gemenskapen som inte deltog i detta klagom(cid:134)l. S(cid:134) som visats ovan (cid:148)kade den totala ge- menskapsproduktionen av den likadana produkten med 16 % mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperio- den, medan gemenskapsindustrins produktion sj(cid:148)nk med 2 % under samma period. Skillnaden beror p(cid:134) att de gemenskapstillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let (cid:148)kade sin produktion. Tillg(cid:132)ngliga uppgifter visar allts(cid:134) att priset p(cid:134) ex- port fr(cid:134)n tredje land inte undeskred eller pressade ned gemenskapsindustrins priser. Dess skadliga in- verkan p(cid:134) gemenskapsindustrins priser och l(cid:148)nsam- het, om det alls existerar n(cid:134)gon s(cid:134)dan inverkan, (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r knappast att betrakta som v(cid:132)sentlig. att analysera situationen F(cid:148)r anv(cid:132)nde kommissionen de uppgifter (cid:148)ver produktion, f(cid:148)r- s(cid:132)ljningsvolym och v(cid:132)rde som vissa av de icke sa- marbetsvilliga gemenskapstillverkarna tillhandah(cid:134)l- lit. De tillg(cid:132)ngliga uppgifterna visade att de gemen- skapstillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let hade f(cid:148)ljande v(cid:132)gda genomsnittliga priser per enhet/m2: Pris per enhet f(cid:148)r de gemenskapstillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let V(cid:132)gt genomsnittligt pris i ecu per enhet/m2 Index Pro memo: Gemenskapsin- dustrins pris per enhet per m2 1993 1994 1995 1996 Unders(cid:148)knings- perioden 1,02 100 1,11 1,00 98 1,08 0,98 95 1,05 0,99 97 0,96 0,98 96 0,93 Det kan utl(cid:132)sas av tabellen att de tillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let bara hade l(cid:132)gre priser per enhet (cid:132)n gemenskapsindustrin fram till 1995. D(cid:132)r- efter har gemenskapsindustrins pris per enhet varit l(cid:132)gre. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r osannolikt att de gemenskaps- tillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let har varit upphov till skada f(cid:148)r gemenskapsindustrin, s(cid:132)rskilt som de priser per enhet som till(cid:132)mpades b(cid:134)de av de som deltog och de som inte deltog i klagom(cid:134)let underskreds av priserna p(cid:134) importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)r- da l(cid:132)nderna. (c) Konkurrensen fr(cid:134)n fiberskrivor med medelh(cid:148)g eller h(cid:148)g densitet (MDF/MHF) (95) Vissa exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att skadan som gemenskapsindustrin lidit inte hade orsakats av dumpad import, utan av konkurrensen fr(cid:134)n MDF/HDF. MDF/HDF uppgavs vara en produkt av h(cid:148)g kvalitet med konkurrenskraftigt pris, och f(cid:148)rbrukningen av denna vara har de senaste (cid:134)ren (cid:148)kat kraftigt. Enligt de ber(cid:148)rda exporterande tillver- karna ers(cid:132)tter produkten efterhand h(cid:134)rdpapp inom de flesta anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. Kommissionen har unders(cid:148)kt vilken roll MDF/ HDF spelat n(cid:132)r det g(cid:132)ller den skada som gemen- skapsindustrin lidit. Unders(cid:148)kningen visar, vilket p(cid:134)pekats i avsnittet ovan om ”Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning”, att den starka tillv(cid:132)xten f(cid:148)r marknaden f(cid:148)r MDF/HDF de senaste (cid:134)ren inte har skett p(cid:134) be- kostnad av h(cid:134)rdpappsmarknaden. F(cid:148)rbrukningen av h(cid:134)rdpapp har ist(cid:132)llet (cid:148)kat sedan 1993. Under- s(cid:148)kningen visar ocks(cid:134) att det bara (cid:132)r tunn MDF, som 1997 utgjorde ungef(cid:132)r 14 % av gemenskap- stillverkningen av MDF, som konkurrerar med h(cid:134)rdpapp och d(cid:134) bara i vissa marknadssegment. Produkterna (cid:132)r allts(cid:134) bara utbytbara i begr(cid:132)nsad utstr(cid:132)ckning. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att ingenting tyder p(cid:134) att MDF har tagit h(cid:134)rdpappens plats, eftersom gemenskapsindu- strins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym l(cid:134)g kvar p(cid:134) samma niv(cid:134) (cid:132)ven om priserna sj(cid:148)nk p(cid:134) grund av den starka prispressen fr(cid:134)n den dumpade importen. N(cid:134)got L 218/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 samband mellan skadan i form av s(cid:132)nkta priser och den v(cid:132)xande MDF/HDF-marknaden har inte kun- nat konstateras, eftersom det inte har p(cid:134)tr(cid:132)ffats att priserna p(cid:134) MDF/HDF underskrider gemenskaps- industrins priser p(cid:134) h(cid:134)rdpapp. (d) H(cid:134)rdpapp som utg(cid:134)ende produkt (96) Vissa ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade av h(cid:134)rdpappindustrin (cid:132)r p(cid:134) nedg(cid:134)ng och att dess produkt n(cid:132)rmar sig slu- tet p(cid:134) sin livscykel. Detta antogs vara den fr(cid:132)msta anledningen till gemenskapsindustrins sv(cid:134)righeter. Kommissionen delar inte denna (cid:134)sikt. S(cid:134)som visats den ovan av synliga (cid:148)kade fr(cid:134)ga med 20 % fr(cid:134)n 1993 till produkten i utg(cid:134)ngen av unders(cid:148)kningsperioden. Efterfr(cid:134)gan (cid:148)kade inte p(cid:134) en marknad i nedg(cid:134)ng. H(cid:134)rdpapps- f(cid:148)rbrukningen (cid:148)kade dessutom samtidigt som marknaden f(cid:148)r tunn MDF expanderade kraftigt. f(cid:148)rbrukningen — F(cid:148)r det andra: kunde det med s(cid:132)kerhet fastsl(cid:134)s att det inte ligger i gemenskapens allm(cid:132)nna in- tresse att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder i detta fall? (99) N(cid:132)r f(cid:148)rfarandet inleddes underr(cid:132)ttade kommissio- nen de ber(cid:148)rda industriella sammanslutningar som representerar anv(cid:132)ndarindustrin och leverant(cid:148)rerna till gemenskapsindustrin. 35 sammanslutningar kontaktades. Kommissionen underr(cid:132)ttade d(cid:132)refter de ber(cid:148)rda parter som givit sig tillk(cid:132)nna inom utsatt tid f(cid:148)r att l(cid:132)mna strykta uppgifter i fr(cid:134)gor r(cid:148)- rande gemenskapens intresse. F(cid:148)r att f(cid:148)renkla f(cid:148)rfa- randet uppmanade kommissionen de ber(cid:148)rda par- terna att fylla i de f(cid:148)r varje typ av ber(cid:148)rd ekonomi- ska akt(cid:148)r sammanst(cid:132)llda fr(cid:134)geformul(cid:132)ren. Fr(cid:134)gefor- leverant(cid:148)rsf(cid:148)retag som mul(cid:132)r skickades allts(cid:134) till f(cid:148)r(cid:132)dlingskedjan l(cid:134)g f(cid:148)re gemenskapsindustrin i och till s(cid:134)dan industri som anv(cid:132)nder h(cid:134)rdpapp. De fr(cid:134)geformul(cid:132)r som skickades till icke n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer i gemenskapen inneh(cid:148)ll ocks(cid:134) ett av- snitt om gemenskapens intresse. 3. Slutsats om orsakssamband (97) Genomg(cid:134)ngen visar att gemenskapsindustrin tvin- gades anpassa sina priser till den dumpade import- en f(cid:148)r att kunna bibeh(cid:134)lla tillverkningsvolym, f(cid:148)r- s(cid:132)ljning och kapacitetsutnyttjande i ett f(cid:148)rs(cid:148)k att h(cid:134)lla nere tillverkningskostnaden per enhet. Detta ledde till att gemenskapsindustrins f(cid:148)rluster (cid:148)kade kraftigt. (cid:142)ven om konkurrensen fr(cid:134)n import fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder och gemenskapstillverkare som inte deltog i klagom(cid:134)let samt introduktionen p(cid:134) mark- naden av ers(cid:132)ttningsprodukter som tunn MDF kan ha bidragit till den skada som tillfogats gemen- skapsindustrin, har dessa verkningar inte varit av s(cid:134)dan art att de bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och den v(cid:132)sentliga skada som tillfogats gemenskapsin- dustrin. F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Allm(cid:132)nna anm(cid:132)rkningar (98) I enlighet med artikel 21 i grundf(cid:148)rordningen un- ders(cid:148)kte kommissionen p(cid:134) grundval av tillhanda- h(cid:134)llen bevisning f(cid:148)ljande: — F(cid:148)r det f(cid:148)rsta: troliga positiva och negativa ef- fekter av att vidta respektive inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder. 2. Inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrin (a) Gemenskapsindustrins natur (100) Gemenskapsindustrin (cid:132)r v(cid:132)letablerad och har tillverkat h(cid:134)rdpapp i (cid:148)ver fyrtio (cid:134)r. De ber(cid:148)rda f(cid:148)re- tagen (cid:132)r oftast medelstora och h(cid:134)rdpappstillverk- ningen (cid:132)r oftast bara en del av deras tillverkning av tr(cid:132)baserade skivor. Gemenskapsindustrin har under (cid:134)rens lopp tvingats investera kraftigt f(cid:148)r att kunna uppfylla gemenska- pens milj(cid:148)krav. Detta har bland annat inneburit att man, fortsatt f(cid:148)r att uppfylla lagens krav f(cid:148)r tillverkning, har installerat vattenfilter och renings- anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r den v(cid:134)ta processen. Gemenskapsindustrin har utvecklats till en indu- strisektor som fyller en stadig efterfr(cid:134)gan p(cid:134) en pro- dukt som fortfarande har m(cid:134)nga olika anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den, fr(cid:134)n bilindustrin till heminredning, g(cid:148)r-det-sj(cid:132)lv och fruktemballering. Gemenskapsin- dustrin har alltid investerat i en ny teknik och nya tillverkningsmetoder, vilket har medf(cid:148)rt en effekti- vare produktion. Varan tillverkas rationellt och i enlighet med gemenskapens str(cid:132)nga milj(cid:148)krav, och dess h(cid:148)ga kvalitet garanterar industrins framtida liv- kraft och konkurrenskraft. 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/33 (101) Gemenskapsindustrins st(cid:148)rsta problem (cid:132)r, s(cid:134)som beskrivs i avsnittet om skada, att den i ett f(cid:148)rs(cid:148)k att beh(cid:134)lla marknadsandelar och produktionsvolym har tvingats s(cid:132)nka sina priser f(cid:148)r att kunna m(cid:148)ta priskonkurrensen fr(cid:134)n den dumpade importen. P(cid:134) grund av denna strategi har l(cid:148)nsamheten sjunkit s(cid:134) att de v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rlusterna hade (cid:148)kat till 13 % av oms(cid:132)ttningen vid unders(cid:148)kningsperio- dens slut, trots att man vidtagit (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att (cid:148)ka effektiviteten. Under dessa omst(cid:132)ndigheter anses det att gemenskapsindustrin skulle kunna minska sina f(cid:148)rluster och m(cid:148)ta de andra utmaningarna p(cid:134) marknaden f(cid:148)r tr(cid:132)baserade skivor om priserna (cid:148)ka- de genom att den dumpade importens snedvridan- de effekt undanr(cid:148)js. (b) Konkurrerande produkter (102) En av import(cid:148)rerna h(cid:132)vdade att antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder inte skulle hj(cid:132)lpa gemenskapsindustrin, ef- tersom det nuvarande priset p(cid:134) tunn MDF enligt import(cid:148)ren fungerar som ett tak f(cid:148)r priserna f(cid:148)r h(cid:134)rdpapp. Det gjordes g(cid:132)llande att de b(cid:134)da produk- terna l(cid:134)g p(cid:134) ungef(cid:132)r samma prisniv(cid:134). D(cid:132)rf(cid:148)r skulle (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att h(cid:148)ja priserna p(cid:134) gemenskapstillver- kad h(cid:134)rdpapp bara leda till att efterfr(cid:134)gan p(cid:134) tunn MDF (cid:148)kade p(cid:134) bekostnad av efterfr(cid:134)gan p(cid:134) gemen- skapstillverkad h(cid:134)rdpapp. Detta argument grundar sig p(cid:134) antagandet att tunn MDF och h(cid:134)rdpapp (cid:132)r helt utbytbara. Detta (cid:132)r dock, s(cid:134)som konstaterades i avsnittet om likadan produkt ovan, inte fallet, eftersom det finns slutliga (cid:132)r anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den d(cid:132)r produkterna utbytbara. Tillg(cid:132)ngliga uppgifter om priserna p(cid:134) MDF/HDF visar att priset p(cid:134) tunna MDF-skivor f(cid:148)rst p(cid:134) senare tid har b(cid:148)rjat sjunka mot prisniv(cid:134)n f(cid:148)r gemenskapstillverkad h(cid:134)rdpapp med samma tjocklek. (cid:142)ven om denna utveckling skulle forts(cid:132)tta p(cid:134) kort sikt (cid:132)r det inte s(cid:132)kert att (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att h(cid:148)- ja priset p(cid:134) h(cid:134)rdpapp bara skulle leda till (cid:148)kad ef- terfr(cid:134)gan p(cid:134) tunn MDF, eftersom de b(cid:134)da produk- terna inte (cid:132)r helt utbytbara. inte 3. Inverkan p(cid:134) industrier i lingsled tidigare f(cid:148)r(cid:132)d- (103) Av kontakterna med nationella sammanslutningar f(cid:148)r leverant(cid:148)rsindustri framgick en viss brist p(cid:134) in- tresse f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande. European Sawmills Organisation anm(cid:132)lde sig som ber(cid:148)rd part inom utsatt tid, men inkom inte med n(cid:134)gra ytterligare uppgifter. Kommissionen skickade ocks(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)r till fem f(cid:148)retag som uppgivit att de (cid:148)nskade samarbeta i unders(cid:148)kningen. N(cid:134)gra svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ren inkom dock inte inom utsatt tid. I brist p(cid:134) uppgif- leverant(cid:148)rer har ter kommissionen inte kunnat beakta dem vid utarbe- tandet av de prelimin(cid:132)ra slutsatserna. fr(cid:134)n h(cid:134)rdpappstillverkarnas (104) Tre tillverkare av maskiner avsedda f(cid:148)r h(cid:134)rd- pappsindustrin gav sig ocks(cid:134) till k(cid:132)nna. P(cid:134) det h(cid:132)r stadiet kan kommissionen dock inte med utg(cid:134)ngs- punkt i tillg(cid:132)ngliga uppgifter dra n(cid:134)gra konkreta slutsatser om hur (cid:134)tg(cid:132)rder skulle inverka p(cid:134) denna sektor. 4. Inverkan p(cid:134) import(cid:148)rer/handlare (105) Kommissionen skickade fr(cid:134)geformul(cid:132)r till 38 im- port(cid:148)rer i gemenskapen. Sex anv(cid:132)ndbara svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ren inkom inom utsatt tid. I de inkomna svaren uttrycktes i allm(cid:132)nhet (cid:134)sikten att, s(cid:134)som beskrivits ovan i punkt 102, konkurren- sen mellan h(cid:134)rdpapp och tunn MDF skulle bli den avg(cid:148)rande faktorn f(cid:148)r vilka f(cid:148)ljder antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rderna skulle f(cid:134) f(cid:148)r import(cid:148)rerna. Det h(cid:132)vdades att h(cid:134)rdpapp skulle ers(cid:132)ttas av tunn MDF, vilket skulle skada import(cid:148)rerna/handlarna och kanske till och med tvinga dem att avveckla sin verksam- het. De uppgifter som (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga p(cid:134) det h(cid:132)r stadiet visar dock, som konstaterats ovan, att priset p(cid:134) tunn MDF har sjunkit kontinuierligt de senaste (cid:134)ren och n(cid:132)rmar sig priset p(cid:134) h(cid:134)rdpapp i samma tjocklek tillverkad av gemenskapsindustrin. Det ligger dock fortfarande klart (cid:148)ver priset f(cid:148)r den dumpade im- porten fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Inf(cid:148)randet av anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder kommer d(cid:132)rf(cid:148)r sannolikt inte att medf(cid:148)ra att importerad h(cid:134)rdpapp ers(cid:132)tts med tunn MDF. (cid:142)ven om h(cid:134)rdpapp i viss utstr(cid:132)ckning skulle ers(cid:132)t- tas av MDF/HDF eller n(cid:134)gon annan produkt (cid:132)r det oklart hur detta skulle p(cid:134)verka import(cid:148)rerna. Efter- som h(cid:134)rdpapp inte utg(cid:148)r en betydande del av om- s(cid:132)ttningen f(cid:148)r de import(cid:148)rer som tillhandah(cid:134)llit uppgifter, (cid:132)r det troligt att dessa import(cid:148)rer snabbt skulle kunna st(cid:132)lla om till handel med alternativa produkter om efterfr(cid:134)gan p(cid:134) dessa skulle (cid:148)ka. L 218/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 5. Inverkan p(cid:134) anv(cid:132)ndarna uppgift till en oacceptabel (cid:148)kning av kostnaderna f(cid:148)r d(cid:148)rrtillverkningen. (106) Kommissionen skickade fr(cid:134)geformul(cid:132)r till 43 f(cid:148)re- tag som anv(cid:132)nder produkten och fick 10 anv(cid:132)ndba- ra svar. De kom alla fr(cid:134)n d(cid:148)rrtillverkare som anv(cid:132)n- der h(cid:134)rdpapp till d(cid:148)rrblad. De som svarade k(cid:148)pte motsvarande 3 % av gemenskapsf(cid:148)rbrukningen av h(cid:134)rdpapp under unders(cid:148)kningsperioden. De 10 f(cid:148)retagen sysselsatte 1 389 personer 1997, hade en sammanlagd oms(cid:132)ttning p(cid:134) 100 miljoner ecu och tillverkade (cid:148)ver 4,2 miljoner d(cid:148)rrar det (cid:134)ret. (107) D(cid:148)rrtillverkarnas svar g(cid:132)llde uteslutande exporten fr(cid:134)n Brasilien. De tio tillverkarna k(cid:148)pte 1997 ca 34 % av volymen av exporten fr(cid:134)n Brasilien (vilket motsvarar 41 % av v(cid:132)rdet). All h(cid:134)rdpapp som Brasi- lien exporterar till gemenskapen (cid:132)r gjord av euka- lyptus. Gemenskapens d(cid:148)rrtillverkare p(cid:134)pekar att ingen av de klagande gemenskapstillverkarna tillverkar h(cid:134)rdpapp av eukalyptus. De g(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)llande att de inte kan vara i gemenskapens in- tresse att inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder mot import av en produkt som inte ens tillverkas av gemen- skapsindustrin. D(cid:148)rrtillverkarna bekr(cid:132)ftar ocks(cid:134) det p(cid:134)st(cid:134)ende som n(cid:132)mnts ovan i avsnittet ”Likadan produkt”, n(cid:132)mli- gen att h(cid:134)rdpapp gjord av eukalyptus har vissa egenskaper l(cid:132)mpad f(cid:148)r som g(cid:148)r den s(cid:132)rskilt tillverkningen av lackerade d(cid:148)rrar av h(cid:148)g kvalitet. Det finns visserligen h(cid:134)rdpappstillverkare som g(cid:148)r h(cid:134)rdpapp av eukalyptus bland de h(cid:134)rdpappstillver- kare som inte deltog i klagom(cid:134)let, men deras pro- liten f(cid:148)r att duktionsvolym uppges vara alltf(cid:148)r m(cid:132)tta efterfr(cid:134)gan i gemenskapen p(cid:134) h(cid:134)rdpapp av eukalyptus. Kommissionen har unders(cid:148)kt dessa p(cid:134)st(cid:134)enden. (108) S(cid:134) som konstateras ovan i avsnittet ”Likadan pro- dukt” har kommissionen kommit fram till att den brasilianska h(cid:134)rdpappen (cid:132)r en likadan produkt som den gemenskapstillverkade h(cid:134)rdpappen. Unders(cid:148)k- ningen om gemenskapens intresse visade dessutom att den v(cid:132)gda genomsnittliga kostnaden f(cid:148)r h(cid:134)rd- papp utgjorde 9 % av d(cid:148)rrtillverkarnas kostnader. R(cid:134)materialkostnaden f(cid:148)r h(cid:134)rdpapp utg(cid:148)r allts(cid:134) inte en betydande del av d(cid:148)rrtillverkarnas kostnader. Detta f(cid:148)rh(cid:134)llande tyder p(cid:134) att en genomsnittlig tull p(cid:134) ca 30 % f(cid:148)r Brasilien skulle kunna h(cid:148)ja tillverkningskostnaden f(cid:148)r d(cid:148)rrtillverkarna i ge- menskapen med h(cid:148)gst 3 %. Man b(cid:148)r ocks(cid:134) h(cid:134)lla i minnet att unders(cid:148)kningen visade att dessa anv(cid:132)n- dare k(cid:148)pte 54 % av sin h(cid:134)rdpapp fr(cid:134)n Brasilien, m(cid:132)tt i v(cid:132)rde. Den slutliga inverkan p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priset f(cid:148)r lackerade d(cid:148)rrar kan d(cid:132)rf(cid:148)r v(cid:132)ntas bli minre (cid:132)n 3 % (cid:132)ven om man r(cid:132)knar med att hela den kostnads(cid:148)kning som tullen medf(cid:148)r f(cid:148)rs vidare till k(cid:148)paren, vilket (cid:132)r m(cid:148)jligt enligt de uppgifter kommissionen p(cid:134) detta stadium har tillg(cid:134)ng till om l(cid:148)nsamheten f(cid:148)r tillverkarna av lackerade d(cid:148)rrar i gemenskapen. Kostnads- och pris(cid:148)kningar f(cid:148)rv(cid:132)ntas dock kom- penseras av de f(cid:148)rdelar som gemenskapsindustrin f(cid:148)rv(cid:132)ntas f(cid:134) genom att den skadev(cid:134)llande dump- ningen f(cid:148)rsvinner. Trots att d(cid:148)rrtillverkarna h(cid:132)vdar att det skulle vara alltf(cid:148)r dyrt att anv(cid:132)nda gemen- skapstillverkad h(cid:134)rdpapp h(cid:132)vdar gemenskapsindu- strin att (cid:132)ven om den inte framst(cid:132)ller h(cid:134)rdpapp av eukalyptus, s(cid:134) framst(cid:132)ller den andra typer av h(cid:134)rd- papp som skulle kunna konkurrera i tillverkningen av lackerade d(cid:148)rrar om priserna inte snedvridits av dumpning. Tillverkarna av lackerade d(cid:148)rrar h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att gemenskapsindustrin inte tillverkar h(cid:134)rdpapp av tillr(cid:132)ckligt god kvalitet f(cid:148)r att den skall kunna an- v(cid:132)ndas i tillverkningen av lackerade d(cid:148)rrar. Den noggranna kvalitetskontrollen medf(cid:148)r att en del av d(cid:148)rrbladen kasseras. N(cid:132)r gemenskapstillverkad h(cid:134)rdpapp av andra h(cid:134)rda tr(cid:132)slag anv(cid:132)nds vid tillverkningen av lackerade d(cid:148)rrblad kasseras 20 % av produktionen. Om h(cid:134)rdpapp av eukalyptus an- v(cid:132)nds sjunker siffran till 2 %. En kasseringsgrad p(cid:134) 20 % f(cid:148)r d(cid:148)rrblad som tillverkats av h(cid:134)rdpapp av leder enligt andra h(cid:134)rda tr(cid:132)slag (cid:132)n eukalyptus 6. F(cid:148)ljder av att (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs mot importen fr(cid:134)n Brasilien (109) S(cid:134) som n(cid:132)mns i punkt 107 k(cid:148)per de tio tillverkarna av lackerade d(cid:148)rrar som besvarade fr(cid:134)geformul(cid:132)ret f(cid:148)r anv(cid:132)ndare bara ca 34 % av volymen av exporten fr(cid:134)n Brasilien (motsvarande 41 % av v(cid:132)rdet). Efter- som dessa tillverkare h(cid:132)vdar att de representerar cirka 90 % av marknaden f(cid:148)r lackerade d(cid:148)rrar m(cid:134)ste slutsatsen bli att cirka tv(cid:134) tredjedelar av ex- 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/35 porten fr(cid:134)n Brasilien (cid:132)r avsedd f(cid:148)r andra sektorer (cid:132)n marknaden f(cid:148)r lackerade d(cid:148)rrar. Inom dessa sektorer konkurrerar dumpad h(cid:134)rdpapp av eukalyp- tus (cid:132)nnu h(cid:134)rdare med h(cid:134)rdpapp som tillverkats av gemenskapsindustrin. Den brasilianska exporten till dessa sektorer inbe- griper spillbitar som ibland s(cid:132)ljs till mycket l(cid:134)ga priser som kraftigt underskrider priset f(cid:148)r gemen- skapstillverkning av samma typ, vilket har en stark destabiliserande effekt p(cid:134) de l(cid:132)gre marknadsseg- menten. Samtidigt pressar de, genom att dumpa produkter av h(cid:148)g kvalitet, priserna i de (cid:148)vre mark- nadssegmenten. Om (cid:134)tg(cid:132)rder inte vidtas mot Brasilien kommer st(cid:148)rre delen av dess export att forts(cid:132)tta att undergr(cid:132)- va gemenskapsindustrins priser, och gemenskapsin- dustrin kommer inte att kunna dra full nytta av att priserna (cid:148)kar som f(cid:148)ljd av att (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas mot de andra ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. skulle de Samtidigt exporterande brasilianska tillverkarna gynnas att pris(cid:148)kningen p(cid:134) den (cid:134)t- g(cid:132)rdsbelagda importen, eftersom anv(cid:132)ndarna skulle kunna k(cid:148)pa skivor av b(cid:132)ttre kvalitet fr(cid:134)n Brasilien till ungef(cid:132)r det pris de skulle f(cid:134) betala f(cid:148)r h(cid:134)rdpapp av ordin(cid:132)r kvalitet fr(cid:134)n n(cid:134)got av de andra exporte- rande l(cid:132)nder som omfattas av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- der; detta skulle delvis leda om efterfr(cid:134)gan mot Bra- silien. (cid:143)tg(cid:132)rdernas allm(cid:132)nna effektivitet skulle d(cid:132)ri- genom kraftigt minskas. Om (cid:134)tg(cid:132)rder inte vidtas skulle det allts(cid:134) kunna leda till att de andra exportl(cid:132)nderna h(cid:132)vdar att de diskri- mineras till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Brasilien. Det har trots allt konstaterats att importen fr(cid:134)n Brasilien har dum- pats och orsakat skada, vilket ocks(cid:134) har konstaterats f(cid:148)r de andra l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)k- ning. 7. Snedvridande inverkan p(cid:134) handeln (110) Eftersom gemenskapsindustrins marknadsandel un- der unders(cid:148)kningsperioden var 26 % och mark- nadsandelen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte om- fattades av unders(cid:148)kningen var 16 % kan det inte f(cid:148)rv(cid:132)ntas att inf(cid:148)randet av provisoriska antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder kommer att leda till att gemenskaps- idustrin f(cid:134)r en dominerande st(cid:132)llning p(cid:134) gemen- skapsmarknaden. Alternativa an- tingen h(cid:134)rdpappstillverkare i gemenskapen som in- te deltagit i f(cid:148)rfarandet eller fr(cid:134)n tredje land, utg(cid:148)r leveransk(cid:132)llor, h(cid:132)lften av gemenskapsmarknaden och kommer inte att p(cid:134)verkas av (cid:134)tg(cid:132)rderna. 8. Slutsatser om gemenskapens intresse (111) Det konstaterades att den dumpade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna har skadat gemenskapsindu- strin och kommissionen finner av ovan angivna sk(cid:132)l allm(cid:132)nna intresse att provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder in- f(cid:148)rs. i gemenskapens att det ligger Denna slutsats g(cid:132)ller ocks(cid:134) import av h(cid:134)rdpapp av eukalyptus fr(cid:134)n Brasilien. Om (cid:134)tg(cid:132)rder inte inf(cid:148)rs mot Brasilien riskerar detta s(cid:132)rskilt att kraftigt un- dergr(cid:132)va de v(cid:132)ntade positiva effekterna f(cid:148)r gemen- skapsindustrin av de (cid:134)tg(cid:132)rder som inf(cid:148)rs mot (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder. G. PROVISORISKA (cid:143)TG(cid:142)RDER (112) Kommissionen (cid:148)verv(cid:132)gde utifr(cid:134)n slutsatserna om dumpning och skada niv(cid:134)n f(cid:148)r de provisoriska (cid:134)t- g(cid:132)rder som skulle antas. Med beaktande i detta sammanhang de konstaterade dumpningsmargina- lerna och vilken tull som kr(cid:132)vdes f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den skada som gemenskapsindustrin tillfogats. 1. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (113) Kommissionen anser att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att anta provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att f(cid:148)rhind- ra att den dumpade importen orsakar ytterligare skada. Vid fastst(cid:132)llandet av niv(cid:134)n beaktade kommis- sionen det faktum att gemenskapstillverkarnas v(cid:132)g- da genomsnittliga pris p(cid:134) gemenskapsmarknaden sj(cid:148)nk avsev(cid:132)rt under perioden 1993 till 1997 f(cid:148)r att anpassas till prisniv(cid:134)n p(cid:134) den dumpade importen, och att priserna p(cid:134) den dumpade importen f(cid:148)ljakt- ligen b(cid:148)r h(cid:148)jas till en icke-skadlig niv(cid:134). Den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga prish(cid:148)jningen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det v(cid:132)gda ge- nomsnittliga importpriset f(cid:148)r respektive sort, cif ge- menskapens gr(cid:132)ns och tull betald, och gemen- skapsindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga tillverknings- kostnad per enhet fr(cid:134)n fabrik plus en vinstmarginal p(cid:134) 7 %. Genom unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes att vinstmarginalen 7 % b(cid:148)r ses som ett rimligt mini- mum med beaktande av det l(cid:134)ngsiktiga investe- ringsbehovet i denna kapitalintensiva industri och motsvara vad gemenskapsindustrin rimligen kan f(cid:148)rv(cid:132)ntas tj(cid:132)na n(cid:132)r en skadlig dumpning inte f(cid:148)re- ligger. L 218/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 Genom denna j(cid:132)mf(cid:148)relse fastst(cid:132)llde f(cid:148)r var och en av de ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna det belopp som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att dumpningen skall undanr(cid:148)jas, dvs. skademarginalen, angiven i procent av v(cid:132)rdet cif av deras export till gemenskapen. 2. Prelimin(cid:132)ra tullar (114) Enligt artikel 7. 2 i grundf(cid:148)rordningen skall storle- ken p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen vara lika med dump- ningsmarginalen eller, om detta belopp (cid:132)r l(cid:132)gre, det belopp som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja skadan. Skademarginalen var h(cid:148)gre (cid:132)n dumpningsmargina- len f(cid:148)r alla de unders(cid:148)kta f(cid:148)retagen i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. Den prelimin(cid:132)ra tullen f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag b(cid:148)r f(cid:148)ljakt- ligen grundas p(cid:134) dumpningsmarginalen. F(cid:148)r de b(cid:134)da unders(cid:148)kta brasilianska f(cid:148)retagen var skademarginalen l(cid:132)gre (cid:132)n dumpningsmarginalen. De prelimin(cid:132)ra tullarna f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag b(cid:148)r allts(cid:134) grundas p(cid:134) skademarginalen. uppgifter som anges i bilagan, skall visas upp f(cid:148)r tullmyndigheterna i medlemsstaterna. (116) Kommissionen vill p(cid:134)peka, att enligt artikel 8. 9 och 8. 10 i grundf(cid:148)rordningen kan en antidump- ningstull inf(cid:148)ras om en part bryter mot eller (cid:134)tertar ett (cid:134)tagande. (117) Det b(cid:148)r vidare noteras att unders(cid:148)kningen om dumping, skada och gemenskapens intresse i enlig- het med artikel 8. 6 i grundf(cid:148)rordningen kommer att fullf(cid:148)ljas (cid:132)ven om (cid:134)taganden godtas under un- ders(cid:148)kningen. H. SLUTBEST(cid:142)MMELSER (118) Enligt god f(cid:148)rvaltningspraxis b(cid:148)r en period fastst(cid:132)l- las inom vilken ber(cid:148)rda parter skriftligen kan l(cid:132)m- na sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Vidare b(cid:148)r det anges att alla avg(cid:148)randen i denna f(cid:148)rord- ning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra och kan ompr(cid:148)vas om kom- missionen skulle f(cid:148)resl(cid:134) en slutgiltig tull. 3. (cid:143)taganden H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. (115) Vissa tillverkare i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen har gjort pris(cid:134)taganden i enlighet med artikel 8. 1 i grundf(cid:148)rordningen. Kommissionen anser att de ber(cid:148)rda exporterande tillverkarnas (cid:134)taganden kan godtas under f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ning att de avser ett mindre antal produkttyper upp till en viss kvantitet. En effektiv (cid:148)vervakning vore inte m(cid:148)jligt utan dessa villkor, och f(cid:148)retagen skulle f(cid:134) ett incitament att kringg(cid:134) (cid:134)tagandena genom att uppge att produkttyper som ligger utanf(cid:148)r (cid:134)tagan- det ocks(cid:134) omfattas av det. Vissa f(cid:148)retags (cid:134)taganden uppfyller dessa villkor och kan d(cid:132)rf(cid:148)r godtas. Artikel 1 1. En prelimin(cid:132)r antidumpingtull skall inf(cid:148)ras p(cid:134) im- port av h(cid:134)rdpapp, vilket definieras som fiberskivor som genom v(cid:134)t process framst(cid:132)llts av tr(cid:132) eller andra vedartade material, (cid:132)ven inneh(cid:134)llande harts eller andra organiska bindemedel och med en densitet av mer (cid:132)n 0,8 g/cm3, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4411 11 00 (Taric-nummer 4411 11 00 * 10 och 4411 19 00 * 10), med ursprung i Brasi- lien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Ryssland. ex 4411 19 00 och F(cid:148)r att kvantiteten av den h(cid:134)rdpappsimport som befrias fr(cid:134)n v(cid:132)rdetullen inte skall kunna (cid:148)verstiga den kvantitet f(cid:148)r vilken (cid:134)taganden har godtagits b(cid:148)r undantagen villkoras p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att en giltig (cid:134)tagan- tillverkare samt de defaktura, som klart anger En prelimin(cid:132)r antidumpningstull skall l(cid:132)ggas till 2. nettopriserna fritt gemenskapens gr(cid:132)ns f(cid:148)re tull f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten tillverkad av de f(cid:148)retag som anges i f(cid:148)rteckningen enligt f(cid:148)ljande: 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/37 Land F(cid:148)retag Brasilien Duratex SA (cid:153)vriga Bulgarien Fazerles AD (cid:153)vriga Estland AS Repo Vabrikud (cid:153)vriga Lettland AS Bolderaja (cid:153)vriga Litauen JSC Grigiskes (cid:153)vriga Polen Alpex-Karlino SA Ekoplyta SA Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Przemyslu Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowyh SA Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Krosnie Odrzanskim (cid:153)vriga Ryssland Taric- till(cid:132)ggs- nummer 8460 8900 8461 8900 8462 8900 8477 8900 8478 8900 8479 8480 8481 8494 8495 8900 Tull (%) 23,1 28,2 7,1 7,2 6,0 6,0 5,8 5,8 11,4 11,4 22,4 18,6 9,1 11,4 11,8 37,8 31,1 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande tullbest(cid:132)mmelser till(cid:132)mpas. direkt exporterats och fakturerats till ett importerande f(cid:148)- retag i gemenskapen av n(cid:134)got av de f(cid:148)retag som anges i punkt 3, vars pris(cid:134)tagande godtas. 4. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen f(cid:148)r den produkt som avses i punkt 1 f(cid:134)r endast ske om en s(cid:132)ker- het som motsvarar niv(cid:134)n p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen l(cid:132)m- nas. Artikel 2 2. N(cid:132)r deklarationen f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning vi- sas upp skall tullbefrielsen bara till(cid:132)mpas om en giltig (cid:134)ta- gandefaktura utf(cid:132)rdad av n(cid:134)got av de f(cid:148)retag som anges i punkt 3 visas upp f(cid:148)r beh(cid:148)rig tullmyndighet i medlems- staten. (cid:143)tagandefakturan, vars huvuddrag anges i bilagan, skall uppfylla de best(cid:132)mmelser f(cid:148)r s(cid:134)dana fakturor som uppst(cid:132)lls i det (cid:134)tagande som kommissionen godtagit. 1. Utan hinder av artikel 1 och under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att villkoren i punkt 2 (cid:132)r uppfyllda skall den prelimin(cid:132)ra tul- len inte till(cid:132)mpas p(cid:134) import av h(cid:134)rdpapp som tillverkats, Import som (cid:134)tf(cid:148)ljs av en (cid:134)tagandefaktura skall dekla- 3. reras under f(cid:148)ljande Taric-till(cid:132)ggsnummer: L 218/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 8. 98 Land F(cid:148)retag Brasilien Duratex SA Eucatex SA Bulgarien Fazerles AD Lessoplast AD Estland AS Repo Vabrikud Lettland AS Bolderaja Litauen JSC Grigiskes Polen Alpex-Karlino SA Zaklady Plyt Pilsniowych w Czarnej Wojdie Ekoplyta SA Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Przemyslu Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych SA Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Krosnie Odrzanskim Taric- till(cid:132)ggs- nummer 8842 8844 8496 8497 8498 8499 8510 8511 8512 8513 8545 8546 8547 Artikel 3 1. Enligt artikel 20. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 och utan att det skall p(cid:134)verka till(cid:132)mpningen av artikel 20. 2 och 20. 3 i den f(cid:148)rordningen f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter, som givit sig tillk(cid:132)nna inom den i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande angivna tiden, inom en m(cid:134)nad efter det att f(cid:148)rordningen tr(cid:132)der i kraft skriftligen yttra sig och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda muntligen av kommissionen. 2. Enligt artikel 21. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter inom en m(cid:134)nad efter det att den h(cid:132)r f(cid:148)r- ordningen tr(cid:132)der l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) dess till(cid:132)mpning. i kraft Artikel 4 skall f(cid:148)r varje (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning ange (cid:134)r och m(cid:134)- nad d(cid:134) importen skedde, KN-nummer, Taric-nummer och Taric-till(cid:132)ggsnummer, typ av (cid:134)tg(cid:132)rd, ursprungsland, kvantitet, v(cid:132)rde, i till(cid:132)mpliga fall antidumpningstullens storlek samt den medlemsstat till vilken importen skedde. Artikel 5 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den of- fentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tid- ning. De rapporter som medlemsstaterna enligt artikel 14. 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 skall l(cid:132)mna till kommissionen Artikel 1 i denna f(cid:148)rordning skall g(cid:132)lla i sex m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 5 augusti 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande 6. 8. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 218/39 BILAGA Den (cid:134)tagandefaktura som avses i artikel 2. 2 skall inneh(cid:134)lla f(cid:148)ljande uppgifter: 1. Produktnummer (enligt den ber(cid:148)rda exporterande tillverkarens (cid:134)tagande). 2. En exakt beskrivning av varan med bland annat f(cid:148)ljande uppgifter: — F(cid:148)retagets produktnummer; huruvida det g(cid:132)ller obearbetad eller bearbetad h(cid:134)rdpapp; skivornas exakta m(cid:134)tt inklusive tjocklek med angivande inom parentes av om det (cid:132)r standardm(cid:134)tt eller om skivorna har kapats enligt s(cid:132)rskilda m(cid:134)tt. — KN-nummer. — Det Taric-till(cid:132)ggsnummer under vilket de fakturerade varorna kan deklareras vid gemenskapens gr(cid:132)ns (enligt f(cid:148)rordningen). — Kvantitet (i m2). 3. Beskrivning av k(cid:148)pevillkoren med bland annat f(cid:148)ljande uppgifter: — Pris per kvadratmeter (1). — Betalningsvillkor. — Leveransvillkor. — Sammanlagda rabatter och avdrag. 4. Namnet p(cid:134) den import(cid:148)r till vilken f(cid:148)retaget direkt har utst(cid:132)llt fakturan. 5. Namnet p(cid:134) den f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r f(cid:148)retaget som har st(cid:132)llt ut (cid:134)tagandefakturan samt f(cid:148)ljande undertecknade f(cid:148)rklaring: ”Jag intygar h(cid:132)rmed att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen f(cid:148)r direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som omfattas av denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det (cid:134)tagande som gjorts av. [f(cid:148)reta- get] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1742/98. Jag intygar att uppgifterna i detta intyg (cid:132)r fullst(cid:132)ndiga och riktiga. ” (1) N(cid:132)r det g(cid:132)ller den exporterande lettiske tillverkaren AS Bolder(cid:131)ja kan, vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning via f(cid:148)rs(cid:132)ljningsagenter som (cid:132)r eta- blerade i gemenskapen, priset per m2 anges p(cid:134) en annan, av agenten utf(cid:132)rdad faktura i st(cid:132)llet f(cid:148)r p(cid:134) den (cid:134)tagandefaktura som utf(cid:132)rdats AS Bolder(cid:131)ja. Om s(cid:134) (cid:132)r fallet skall agentens namn ocks(cid:134) anges i (cid:134)tagandefakturan