title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2730/98 dell'on. Jessica LARIVE alla Commissione. Mancata erogazione delle sovvenzioni promesse dalla DG XIII al festival cinematografico olandese

eurovoc_concepts:
EU aid
Netherlands
cultural event
film production
financial aid
technical barrier

text: C 135/106 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 (1999/C 135/125) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2730/98 di Jessica Larive (ELDR) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Mancata erogazione delle sovvenzioni promesse dalla DG XIII al festival cinematografico olandese Nel 1995 la Commissione europea (DG XIII) decideva di assegnare al festival cinematografico olandese un contributo finanziario di 12. 000 ecu per l’organizzazione del «Scientific Technical Festival». Dopo non poche lettere, telefonate e solleciti l’importo è stato infine corrisposto ai primi del 1997. Nel 1996 il funzionario X della DG XIII della Commissione europea ha nuovamente promesso una sovvenzione pari, questa volta, a 2 x 12. 000 ecu. Il potenziale beneficiario ha compilato e rinviato l’apposita documentazione. A tutt’oggi i fondi non sono ancora pervenuti, nonostante siano state inviate varie lettere e solleciti e sia stato inoltrato un ricorso presso il Mediatore europeo. 1. E’ nota alla Commissione europea la promessa non mantenuta in ordine all’assegnazione di fondi da parte di un funzionario della DG XIII che non si perita di addurre come scusa «la posta non pervenuta ed il trasloco del servizio»? 2. 3. 4. Ha il funzionario di cui trattasi promesso più di quanto potesse mantenere? Come intende comportarsi la Commissione in questa vicenda? Quando pensa essa che saranno erogati i fondi? Risposta data dal sig. Bangemann In nome della Commissione (7 ottobre 1998) Il caso al quale l’onorevole parlamentare fa riferimento è stato oggetto di un ricorso al mediatore europeo. A seguito di una prima richiesta d’informazione del mediatore, la Commissione gli ha fatto pervenire una risposta circostanziata. Inoltre, in seguito ad una richiesta d’informazione supplementare del mediatore, la Commissione ha fornito precisazioni supplementari sui punti specifici della procedura di concessione di una sovvenzione. Attualmente, il mediatore non ha ancora fatto conoscere le sue conclusioni. Dato che i fatti in questione sono oggetto di un esame approfondito da parte del mediatore europeo, la Commissione considera opportuno prendere conoscenza delle conclusioni del mediatore prima di esaminare un eventuale seguito da dare alla pratica. (1999/C 135/126) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2732/98 di Christine Oddy (PSE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Persecuzioni religiose nel Sudan Può la Commissione far sapere se intende protestare con la massima energia presso il governo della Repubblica del Sudan, viste le continue persecuzioni di cui sono vittime coloro che si convertono alla fede cristiana? Non ritiene opportuno la Commissione occuparsi in particolare dei casi di Faisal Abdallah, Ahmad Abdulraham e Al Faki Kuku Hassan, tutti precedentemente di professione musulmana, che sono stati imprigionati con l’accusa di attività sovversiva, il che costituisce un semplice pretesto per perseguitarli per il loro credo religioso?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2482/98 του Franz LINSER προς το Συμβούλ ο. Επίσκεψη μελών της ομοσπονδιακής αυστριακής κυβέρνησης σε κοινοβουλευτικές επιτροπές

eurovoc_concepts:
Austria
minister
official visit
parliamentary committee
tourism policy
transport policy

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2686/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Drugs strategy

eurovoc_concepts: EU body for police and judicial cooperation

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

formats: html pdf print

text: C 96/136 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 (1999/C 96/194) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Huumeita koskeva strategia Cardiffissa hyv(cid:228)ksyttiin huumeiden vastaista toimintaa k(cid:228)sittelev(cid:228) kertomus sek(cid:228) huumeita koskeva strategia vuodelle 1999. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) neuvostoa ja komissiota kehotettiin laatimaan tulevia toimia koskeva suunnitelma. 1. Miten komissio aikoo noudattaa kehotusta? 2. Mit(cid:228) konkreettisia ehdotuksia se aikoo tehd(cid:228) ja miten pitk(cid:228)ll(cid:228) se jo on t(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ss(cid:228)? 3. Wieniss(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n 5. (cid:151)6. marraskuuta 1998 kansainv(cid:228)linen huumekonferenssi. Ketk(cid:228) edustavat konfe- renssissa Euroopan unionia? 4. Mink(cid:228) kannan edustajat omaksuvat kysymyksess(cid:228)? 5. Miten kanta muodostetaan, ja miten Euroopan parlamentti voi osallistua sen muodostamiseen? Komission j(cid:228)senen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Jatkotoimina Cardiffin Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmille komissio on valmistelemassa tiedonantoa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta huumeiden torjumiseksi vuosina 2000(cid:151)2004. Valmisteluty(cid:246)n pohjana ovat Cardiffissa hyv(cid:228)ksytyt p(cid:228)(cid:228)periaatteet, jotka koskevat huumeidentor- juntastrategiaa vuoden 1999 j(cid:228)lkeen. Wieniss(cid:228) 5. (cid:151)6. marraskuuta 1998 j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) huumausaiden torjuntaa ja huumausainepolitiikkaa k(cid:228)sittelev(cid:228) konferenssi on p(cid:228)(cid:228)tapahtuma huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemisen eurooppalaisella teemaviikolla 16. (cid:151)22. marraskuuta 1998 (tunnetaan Suomessa nimell(cid:228) (cid:148)Eurooppalainen ehk(cid:228)isev(cid:228)n p(cid:228)ihdety(cid:246)n viikko(cid:148)). Wienin kaupungin, komission ja YK:n kansainv(cid:228)lisen huumevalvontaohjelman (UNIDCP) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)rjes- t(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) konferenssissa keskityt(cid:228)(cid:228)n niihin tulevaisuuden haasteisiin, joita kokonaisvaltaisen ja eri alat kattavan huumeiden vastaisen politiikan aikaansaaminen asettaa. Konferenssiin odotetaan osallistuvan monen eri alan asiantuntijoita. Konferenssiin osallistuu komission ja parlamentin edustajia ja parlamenttia on lis(cid:228)ksi pyydetty vastaamaan yhden istunnon puheenjohtajuudesta. komission edustajat esittelev(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) toteutettavia toimia, etenkin yhteis(cid:246)n toimintaohjelmaa huumeiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemiseksi vuosina 1996-2000 (Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 102/97/ EY) (1). Ohjelmassa asetetaan huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskeva teemaviikko yhdeksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) vahvistetuista 16 painopistealueesta. (1) EYVL L 19, 22. 1. 1997. (1999/C 96/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2693/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Iæigo MØndez de Vigo (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Papua-Uutta-Guineaa kohdannut vedenalainen maanj(cid:228)ristys, jonka voimakkuus oli 7 astetta Richterin asteikolla Papua-Uuden-Guinean luoteisosaa kohdanneen hy(cid:246)kyaallon seurauksena tuhansia ihmisi(cid:228) on kuollut, suuri osa heist(cid:228) oli lapsia. Aallot, joiden korkeus saattoi olla jopa 10 metri(cid:228), tuhosivat kokonaan noin kolmenkymmenen kilometrin levyisen kaistaleen ja useita kyli(cid:228). Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio tilanteen vakavuuden? Onko komissio toimittanut mit(cid:228)(cid:228)n humanit(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)apua alueelle? Jos ei, aikooko komissio toteuttaa mit(cid:228)(cid:228)n toimenpiteit(cid:228) hy(cid:246)kyaallon aiheuttamien seurausten lievent(cid:228)miseksi?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2657/98 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Projecto de ampliação do aeroporto "San Giuseppe" de Treviso

eurovoc_concepts:
Veneto
air quality
airport
environmental protection
noise pollution
protected area
protection of animal life
protection of plant life
public health
urban area


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2635/98 de los diputados Otto von HABSBURG , Hiltrud BREYER , Charles GOERENS , Klaus-Heiner LEHNE , Claudia ROTH , Wilmya ZIMMERMANN , Karl HABSBURG- LOTHRINGEN a la Comisión. Exigencia de visado para Bulgaria y Rumania - Informes de expertos

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU visa policy
Romania
report

text: C 118/110 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 4. 1999 3. La Fundaci(cid:243)n cuenta con un capital mixto (12 MECUS), del que la Comunidad aporta la mitad (6 MECUS). Este importe se ha distribuido en partes iguales a lo largo de tres ejercicios presupuestarios (1992, 1993 y 1994) y financiado con cargo a la l(cid:237)nea presupuestaria B7-5073, relativa al apoyo a las organizaciones no gubernamentales que intervienen en Chile. Por lo que respecta a los proyectos administrados por Eurochile que se benefician de una ayuda 4. comunitaria, financiados con cargo a la l(cid:237)nea presupuestaria B7-311, relativa a la cooperaci(cid:243)n econ(cid:243)mica con los pa(cid:237)ses de AmØrica Latina y Asia, pueden mencionarse el «Programa Biotecnol(cid:243)gico Chile/ Europa», por un importe de 912. 000 ecus en 1995 y el «Programa de formaci(cid:243)n en el sector del turismo (FORMATUR)», por un importe de 409. 000 ecus, en 1996. Como «Eurocentro de Cooperaci(cid:243)n Empresarial», Eurochile tambiØn ha recibido una financiaci(cid:243)n de 36. 000 ecus en 1996 y de 30. 000 ecus en 1998. (1999/C 118/135) PREGUNTA ESCRITA E-2635/98 de Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) y Karl Habsburg-Lothringen (PPE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Exigencia de visado para Bulgaria y Rumania › Informes de expertos (1 de septiembre de 1998) (cid:218)ltimamente varias comisiones de expertos han visitado Bulgaria y Rumania y han discutido all(cid:237) la problemÆtica de los visados. Hasta la fecha no se ha hecho pœblico ningœn informe al respecto. En el caso de que existiesen dichos informes, ¿cuÆndo tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de presentarlos al Parlamento? ¿A quØ conclusiones ha llegado la Comisi(cid:243)n sobre esta cuesti(cid:243)n? En el caso de que estos informes no se hubiesen elaborado todav(cid:237)a, ¿cuÆndo van a elaborarse? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de noviembre de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (1999/C 118/136) PREGUNTA ESCRITA E-2638/98 de Brigitte Langenhagen (PPE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Interpretaci(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n del Reglamento 92/43/CEE Con el objetivo establecido de la construcci(cid:243)n de v(cid:237)as fØrreas (tramos de ferrocarril convencional y de tren magnØtico de alta velocidad) para lograr la reducci(cid:243)n de las emisiones contaminantes procedentes del trÆfico aØreo y del trÆfico por carretera mediante el traslado de las operaciones de transporte al ferrocarril, ¿se pretende actuar en el contexto de las consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente a que se refiere el segundo pÆrrafo del apartado 4 del art(cid:237)culo 6 del Reglamento 92/43/CEE (1) sobre los hÆbitat? El Reglamento del Consejo 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativo a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la fauna y flora silvestres, denominado Reglamento sobre los hÆbitats, plantea algunas dudas en su aplicaci(cid:243)n prÆctica por los Estados miembros. De conformidad con el segundo pÆrrafo del apartado 4 del art(cid:237)culo 6 de dicho Reglamento, entre las razones imperiosas de interØs pœblico de primer orden se incluyen las consideraciones relativas a consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente. A este respecto, la construcci(cid:243)n de tramos de ferrocarril reviste una especial importancia, precisamente desde el punto de vista de la protecci(cid:243)n del medio ambiente. Un objetivo esencial de este proyecto es el traslado al ferrocarril del trÆfico por carretera y del trÆfico aØreo, con objeto de reducir las emisiones contaminantes procedentes de las aeronaves y de los autom(cid:243)viles (CO2, CO, NOx, hidrocarburos, benzol). Es por ello por lo que formulo esta pregunta a la Comisi(cid:243)n. (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2672/98 do Deputado Gerhard HAGER ao Conselho. Avaliação da transposição do acervo comunitário nos países candidatos à adesão à UE

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Coreper
EU control
accession to the European Union
application of EU law
enlargement of the Union
interinstitutional cooperation (EU)
national implementing measure

text: C 135/90 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 Ainda não foi elaborada uma definição clara de «imigrante clandestino». Todavia, a Comissão 4. observa que existe um consenso generalizado quanto ao objectivo que preside à recolha das impressões digitais dos imigrantes clandestinos, a saber, facilitar a aplicação da Convenção de Dublin. Os artigos da Convenção de Dublin em causa são o artigo 6o e, dependendo do resultado dos debates a nível do Conselho, o artigo 10o. (1999/C 135/105) PERGUNTA ESCRITA E-2672/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (1 de Setembro de 1998) Objecto: Avaliação da transposição do acervo comunitário nos países candidatos à adesão à UE Segundo declarações da Ministra britânica dos Assuntos Internos, o acervo do Terceiro Pilar encontra-se já repertoriado com precisão, na perspectiva do alargamento. Com base nestas listas, cumpre agora acompanhar os progressos nas negociações de adesão e a transposição do acervo. De acordo com as declarações supramencionadas, foram para o efeito criados um mecanismo de avaliação comum e um grupo de peritos dos Estados-membros, com a incumbência de vigiar a transposição. 1. 2. 3. 4. Em que base, e com fundamento em que critérios, foi concebido o mecanismo de avaliação? Este mecanismo de avaliação é acessível ao público? Em que consiste concretamente? Para quem é que o grupo de peritos efectua a sua avaliação? Será esta última acessível ao público? Quem participa, pela Áustria, no grupo de avaliação? Resposta (14 de Dezembro de 1998) 1. A base do processo de avaliação é a Acção Comum que cria um mecanismo de avaliação colectiva da adopção, aplicação e implementação efectiva, pelos países candidatos à adesão, do acervo da União Europeia no domínio da justiça e dos assuntos internos (1), aprovada pelo Conselho «Justiça e Assuntos Internos» na sua sessão de 28 e 29 de Maio de 1998. Em 10 de Junho de 1998, o Coreper instituiu o grupo de peritos referido no artigo 2o dessa Acção Comum. A primeira reunião do Grupo «Avaliação Colectiva» teve lugar em Bruxelas, em 30 de Setembro de 1998. Desde então, têm-se efectuado avaliações regulares país por país. 2. O mecanismo de avaliação consiste na análise das informações atinentes à implementação efectiva do acervo da União pelos países candidatos à adesão. As informações analisadas pelo Grupo de Avaliação baseiam-se essencialmente na experiência dos Estados-membros nas suas relações de trabalho com os países candidatos, nos relatórios das delegações da Comissão nesses países e nas informações a que a Comissão tem acesso no âmbito do processo global de adesão (nas quais se incluem os relatórios relativos ao programa PHARE), bem como nos relatórios do Conselho da Europa ou de qualquer outra proveniência considerados pertinentes. A Comissão deve ter estas avaliações em conta sempre que apresente propostas que prevejam um ajustamento das prioridades e dos objectivos das parcerias de adesão. 3. O Grupo «Avaliação Colectiva» informa o Conselho do desenrolar e do resultado das avaliações através do Coreper e em estreita colaboração com o Comité K. 4 e com os demais órgãos do Conselho que participam no processo de alargamento. 4. Compete a cada um dos Estados-membros designar o seu representante no Grupo. (1) JO L 191 de 7. 7. 1998, p. 8


title: QUESTION ECRITE no 2537/98 de Marie-Noëlle LIENEMANN à la Commission. Instruction aides d'État contre le Crédit Mutuel

eurovoc_concepts:
European Commission
consumer behaviour
financial institution
financing
infringement procedure (EU)
regional development
restriction on competition
sales promotion
savings
savings bank

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/149 Cela Øtant, l(cid:146)Union a, pour l(cid:146)heure, unanimement dØcidØ d(cid:146)accorder son soutien aux efforts de mØdiation dØployØs par les (cid:201)tats-Unis afin de remettre sur les rails les nØgociations israØlo-palestiennes, estimant que la proposition des (cid:201)tats-Unis est la meilleure voie possible pour sortir de l(cid:146)impasse actuelle. En dØpit des rØserves qu(cid:146)elle avait formulØes dans un premier temps, l(cid:146)autoritØ palestienne a acceptØ la proposition amØricaine. La Commission estime que tout doit Œtre mis en (cid:156)uvre pour convaincre Israºl de faire de mŒme et d(cid:146)accepter, dans son intØrŒt et pour la paix dans la rØgion, ce qui appara(cid:238)t comme une proposition de compromis. Il va sans dire que la mØdiation amØricaine est limitØe dans le temps et que l(cid:146)Union serait amenØe (cid:224) rØØvaluer la situation dans l(cid:146)hypothŁse oø elle ne dØboucherait pas sur la percØe attendue de longue date. (1999/C 31/214) QUESTION (cid:201)CRITE E-2537/98 posØe par Marie-Noºlle Lienemann (PSE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Instruction aides d(cid:146)(cid:201)tat contre le CrØdit Mutuel Quelle rØflexion existe-t-il au sein de la Commission sur l(cid:146)avenir des produits de promotion de l(cid:146)Øpargne populaire qui servent (cid:224) des financements (cid:224) caractŁre social, industriel et au dØveloppement local? En l(cid:146)absence d(cid:146)une telle rØflexion, notamment par rapport aux efforts d(cid:146)harmonisation nØcessaires, est-ce que ces produits, par exemple, en France, le livret A, le Codevi ou encore le livret bleu, sont appelØs (cid:224) dispara(cid:238)tre face aux seuls impØratifs du tout Øconomique et concurrentiel? RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (11 septembre 1998) Les produits de promotion de l(cid:146)Øpargne populaire qui servent (cid:224) des financements (cid:224) caractŁre social, industriel et au dØveloppement local ne constituent pas des problŁmes du point de vue de l(cid:146)intØrŒt communautaire et peuvent, bien entendu, continuer (cid:224) exister. Dans certains cas, toutefois, des problŁmes peuvent exister en raison de l(cid:146)organisation de la collecte de l(cid:146)Øpargne, dans la mesure oø, comme effet secondaire, cette organisation pourrait fournir un avantage final indirect (cid:224) l(cid:146)entitØ chargØe de cette mission. Pour un cas, le livret bleu du CrØdit Mutuel en France, la Commission a ouvert la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 93, paragraphe 2 du traitØ CE, afin d(cid:146)examiner ce dernier aspect. (1999/C 31/215) QUESTION (cid:201)CRITE E-2554/98 posØe par Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE), Raimo Ilaskivi (PPE) et Jyrki Otila (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: (cid:201)galitØ dans certains services La Commission attache vØritablement de l(cid:146)importance (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement des personnes. Ainsi, les avantages accordØs aux sociØtaires des coopØratives tØlØphoniques ont ØtØ annulØs comme Øtant contraires (cid:224) la directive. NØanmoins, une politique diffØrenciØe est appliquØe en Finlande pour les estivants et pour les rØsidents permanents en matiŁre de services postaux, de taxes fonciŁres et de redevances d(cid:146)enlŁvement des dØchets. En sus des frais postaux, un montant distinct est facturØ pour la distribution du courrier aux rØsidents temporaires, mais pas aux rØsidents permanents. Pour les rØsidents temporaires, les redevances d(cid:146)enlŁvement des dØchets peuvent atteindre au mois le montant per(cid:231)u auprŁs des habitants permanents (cid:224) l(cid:146)annØe. La Commission estime-t-elle que ces pratiques sont contraires (cid:224) la lØgislation sur l(cid:146)ØgalitØ? Si tel est le cas, quelles mesures entend-elle prendre pour remØdier (cid:224) la situation?


title: WRITTEN QUESTION No. 2615/98 by Doeke EISMA to the Commission. Quarantine laws in the United Kingdom

eurovoc_concepts:
EU national
United Kingdom
animal health
domestic animal
health certificate
intra-EU trade
rabies
residence
vaccination
veterinary inspection

text: C 297/24 Official Journal of the European Communities EN 15. 10. 1999 (1999/C 297/031) WRITTEN QUESTION E-2557/98 by (Hanja) Maij-Weggen (PPE) to the Commission (1 September 1998) Subject: UK quarantine law Is it true that the United Kingdom still requires pet animals brought in by workers from elsewhere in the European Union (people who have found work in the United Kingdom and have decided to settle there) to be held in quarantine for six months? Is it true that the United Kingdom permits cats and dogs imported for commercial purposes to be brought into the country provided that a health certificate, a certificate of anti-rabies vaccination and microchip identification can be produced and a blood test has been carried out? Does the Commission know why this distinction is made, and does it conform to European legislation? Will the Commission ask the United Kingdom government to drop this unusual form of discrimination with its bias against animals and allow pets that have been certified as healthy to be brought into the UK without problems? (1999/C 297/032) WRITTEN QUESTION E-2615/98 by Doeke Eisma (ELDR) to the Commission (1 September 1998) Subject: Quarantine laws in the United Kingdom Can the Commission confirm that the United Kingdom is at present the only EU country still to apply 1. quarantine legislation to pets entering the country? Can the Commission indicate whether these laws are in conformity with current European legislation in 2. this field? Does the Commission agree that the quarantine laws in the United Kingdom are very old-fashioned and 3. cause animals unnecessary suffering? Joint answer to Written Questions E-2557/98 and E-2615/98 given by Mr Fischler on behalf of the Commission (12 October 1998) The conditions for intra-Community trade in dogs and cats are laid down by Article 10 (2) of Council Directive 92/65/EEC of 13 July 1992 laying down animal health requirements governing trade in and imports into the Community of animals, semen, ova and embryos not subject to animal health requirements laid down in specific Community rules referred to in Annex A (I) to Directive 90/425/EEC (1). Derogating from and additionally to the provisions in this paragraph, for placing on the market in the United Kingdom and Ireland, dogs and cats must come from registered holdings where they have been confined since birth, must be properly identified, must be transported in recognized means of transport and the immune response to vaccination must be proven by serological testing. Paragraph 4 of that article allows the United Kingdom and Ireland to retain national quarantine rules for those carnivores, primates, bats and other animals susceptible to rabies covered by Directive 92/65/EEC for which no guarantees can be given that since birth they never left their holding of origin


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2718/98 af Leonie van BLADEL til Rådet. Krænkelser af menneskerettighederne på de Nederlandske Antiller

eurovoc_concepts:
Netherlands Antilles
human rights
penal institution
police
prisoner
violence

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/103 Den Europæiske Union vil derfor fortsat henstille til lederne af UNITA, at de omgående og ubetinget overholder deres forpligtelser, herunder især kravet om fuldstændig demilitarisering af UNITA’s styrker og fuldt samarbejde i forbindelse med den omgående og betingelsesløse udvidelse af statsadministra- tionen til at omfatte hele det nationale område. Indtil da vil Unionen, som erkender, at den angolanske regering udviser stor tålmodighed, opfordre denne til at afstå fra militær aktion, til fortsat at forsøge at løse krisen gennem dialog, at afholde sig fra ethvert skridt, der vil kunne forværre den nuværende situation, samt at lette det arbejde, der udføres af FN’s generalsekretærs særlige repræsentant. Unionen ser det naturligvis som en opgave inden for rammerne af dens forbindelser med Angola at fremme og støtte national forsoning, økonomisk genopbygning og demokratisering, der bygger på overholdelsen af retsstatsprincippet og god regeringsførelse (herunder gennemsigtig og ansvarlig forvaltning af alle landets ressourcer med henblik på en retfærdig og bæredygtig udvikling). 2. Hvad angår krisen i De Store Søers Område fastholder Unionen, at der ikke kan opnås varig fred uden en politisk løsning, og den er stadig tilhænger af, at der indkaldes en international konference i FN’s og OAU’s fælles regi, som alle stater i området kan støtte, for at drøfte de dybere årsager til konflikten i dette område. Unionen har især med hensyn til den nylige krise i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) på ny givet udtryk for sin støtte til princippet om DRC’s og nabolandenes territoriale integritet og suverænitet og henstiller, at indblandingen udefra i DRC’s indre anliggender ophører. Det skal i den forbindelse bemærkes, at FN’s Sikkerhedsråd ikke fandt den opfordring, DRC har rettet til angolanske, zimbabwiske og namibiske tropper, uforenelig med FN-pagtens principper, selv om Unionen naturligvis kun kan støtte diplomatiske initiativer, der sigter mod en fredelig løsning. Den Europæiske Union er som det ærede parlamentsmedlem fortsat bekymret over situationen i 3. Republikken Congo og har fordømt enhver indblanding udefra, navnlig i form af udenlandske tropper, og har krævet øjeblikkelig tilbagetrækning af samtlige udenlandske tropper. (1999/C 135/121) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2718/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Rådet (1. september 1998) Om: Krænkelser af menneskerettighederne på de Nederlandske Antiller Har Rådet kendskab til, at statsadvokaturen på Curaçao har anmodet om en undersøgelse af 1. mishandlingen af fanger i fængslet Koraal Specht? Har Rådet kendskab til, at der har fundet voldshandlinger sted i den særligt flugtsikrede afdeling i 2. fængslet Koraal Specht, førend fængselsbetjente og medlemmer af politiets uropatruljer greb ind? 3. Har Rådet kendskab til, at den måde, hvorpå politiets uropatrulje greb ind på på de Nederlandske Antiller, hvor en gruppe fanger blev tvunget til at klæde sig af og herefter med håndjern måtte gå tilbage til deres celler forbi en række fængselsbetjente, som slog dem gummiknipler, er en grov krænkelse af menneskerettighederne? 4. Er Rådet rede til at opfordre Nederlandene til at forelægge oplysninger om disse fremgangsmåder, og oplyse hvorledes det i fremtiden agter at forhindre, at sådanne fremgangsmåder praktiseres i en EU- medlemsstat? Svar (14. december 1998) Rådet er ikke i stand til at besvare det ærede medlems spørgsmål, som under alle omstændigheder ikke henhører under Den Europæiske Unions kompetence


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2592/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Einhaltung von Qualitätsnormen bei öffentlichen Arbeiten in Griechenland

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
co-financing
infringement procedure (EU)
joint committee (EU)
public works
quality standard
regional development
supervisory body
technical regulations

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 31/151 (1999/C 31/217) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2585/98 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (29. Juli 1998) Betrifft: Menschenrechtsverletzungen in Bahrain Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission angesichts der fortgesetzten Menschenrechtsverletzungen in Bahrain, auf die mehrere internationale Menschenrechtsorganisationen aufmerksam gemacht haben, zu er- greifen? Besonders beunruhigend in diesem Zusammenhang ist die Aufl(cid:246)sung der Anwaltskammer und der m(cid:246)gliche Proze(cid:223) gegen die Anwaltskammer, das Berufsverbot f(cid:252)r mehrere Journalisten und die weitere Inhaftierung von Oppositionsf(cid:252)hrern, die seit (cid:252)ber zwei Jahren ohne Proze(cid:223) inhaftiert sind. Antwort von Herrn Mar(cid:237)n im Namen der Kommission (10. September 1998) Die Kommission unterh(cid:228)lt keine bilateralen vertraglichen Beziehungen mit Bahrain, in deren Rahmen ein Dialog (cid:252)ber Menschenrechtsfragen gef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnte. Jedoch werden in dem von der Gemeinschaft und dem Golf- Kooperationsrat (GCC) 1989 (1) gegr(cid:252)ndeten Gemeinsamen Rat Fragen (cid:252)ber Menschenrechte und Demokratie angesprochen. Die Kommission fordert Bahrain und die anderen Staaten des Golf-Kooperationsrates zur F(cid:246)rderung der Demokratie sowie dazu auf, Vertragsparteien der internationalen Menschenrechtsinstrumente zu werden und diese in vollem Umfang anzuwenden. Der seit 1996 praktizierte vertiefte politische Dialog zwischen der Gemeinschaft und dem Golf-Kooperationsrat bietet ein neues Forum daf(cid:252)r, die Fragen, die die Menschenrechte und die Demokratie betreffen, bei den Regierungen des Golf-Kooperationsrates anzusprechen. Die Besorgnis (cid:252)ber die Lage der Menschenrechte und der Demokratie kann auch im Rahmen der Aushandlung eines Freihandelsabkommens angesprochen werden. (1) Beschlu(cid:223) des Rates vom 20. Februar 1989; 89/147EWG › ABl. L 54 vom 25. 2. 1989. (1999/C 31/218) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2592/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Einhaltung von Qualit(cid:228)tsnormen bei (cid:246)ffentlichen Arbeiten in Griechenland In einem Bericht der Spezialstelle f(cid:252)r die Qualit(cid:228)tskontrolle bei (cid:246)ffentlichen Vorhaben in Griechenland (ESPEL) werden in bezug auf die Vorhaben der aus dem II. GFK kofinanzierten Regionalentwicklungsvorhaben umfangreiche Verst(cid:246)(cid:223)e gegen die Qualit(cid:228)tsnormen festgestellt, wobei in bestimmten F(cid:228)llen die Bauma(cid:223)nahme m(cid:246)glicherweise ganz erneuert werden mu(cid:223). Die Nichteinhaltung der Qualit(cid:228)tsnormen bereitet erhebliche Schwierigkeiten bei der korrekten und rechtzeitigen Ausf(cid:252)hrung der Vorhaben im Rahmen der bewilligten Haushaltsmittel. Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. Bestehen Forderungen der Kommission oder eines Mitgliedstaats an Unternehmer, die die Durchf(cid:252)hrung von Bauma(cid:223)nahmen (cid:252)bernommen haben und bei denen Verst(cid:246)(cid:223)e gegen die Qualit(cid:228)tsnormen festgestellt wurden? 2. Gibt es Verfahren, nach denen die Namen von Unternehmen (bzw. Unternehmern), die sich derartiger Verst(cid:246)(cid:223)e schuldig gemacht haben, bekannt gemacht werden k(cid:246)nnen, und besteht die M(cid:246)glichkeit, sie von der Vergabe k(cid:252)nftiger Auftr(cid:228)ge auszuschlie(cid:223)en? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (7. Oktober 1998) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage P-2120/98 von Herrn Trakatellis (1) verwiesen. (1) ABl. C 354 vom 19. 11. 1998, S. 131


title: WRITTEN QUESTION No. 2533/98 by Graham MATHER to the Commission. Commission information campaign spending

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
costing
dissemination of EU information
distribution of EU funding
mass media
operating cost
water

text: C 142/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 För närmare upplysningar om alla dessa projekt som finansieras inom ramen för budgetpost B7-6000 hänvisas till kommissionens årsrapport om samarbete med de icke-statliga organisationerna. (1999/C 142/026) SKRIFTLIG FRÅGA E-2533/98 från Graham Mather (PPE) till kommissionen (1 september 1998) Angående: Kommissionens utgifter för informationskampanjer I dokumentet KOM(98) 0039 anger kommissionen att 21 miljoner ecu finns tillgängliga för informa- tionsstrategin för euron under 1998. Hur fördelas detta belopp på respektive medlemsstat, och, framför allt, hur stor del av det kommer att 1. användas i Förenade kungariket? 2. Hur fördelas detta belopp på olika medier? Hur många tittare beräknas de reklaminslag i TV som finansieras av kommissionen nå, och vilken 3. karaktär har dessa reklaminslag? 4. Hur stort belopp har kommissionen använt totalt sett under vart och ett av de tre senaste åren för att sprida information om EU och dess politik, och hur fördelas detta belopp på respektive medlemsstat och på olika medier? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (4 december 1998) 1. Det preliminära beloppet för 1998 uppgår till sammanlagt 17,3 miljoner ecu och det fördelas på följande vis: Luxemburg: 0,1 miljoner ecu; Irland: 0,7 miljoner ecu; Österrike, Finland, Nederländerna och Portugal: 1 miljon ecu vardera; Spanien: 2 miljoner ecu; Frankrike och Italien: 3 miljoner ecu vardera; Tyskland: 4,5 miljoner ecu. Till detta belopp skall läggas ett kompletterande belopp för 1997/1998 på 2,9 miljoner ecu (Belgien: 0,4 miljoner ecu; Nederländerna: 1,5 miljoner ecu; Spanien: 1 miljon ecu), vilket ger den siffra som parlamentsledamoten nämner, nämligen 20,2 miljoner ecu. Detta är det belopp som anslagits till samfinansierade informationsprogram som bygger på avtal mellan parlamentet, kommissionen och berörda medlemsstater. Alla medlemsstater erbjöds denna möjlighet, men Förenade kungariket avstod och därför har ingen del av beloppet använts för informationsprogram i den medlemsstaten. Till beloppet 20,2 miljoner ecu skall läggas medlemsstaternas bidrag, vilket ger sammanlagt 2. 46 miljoner ecu till gemensamma informationssatsningar i de elva medlemsstaterna. Summan fördelas på följande vis: TV och radio: 19,8 miljoner ecu; övrig verksamhet (broschyrer, Internet, utställningar osv. ): 12,1 miljoner ecu; tidningar och tidskrifter: 7,1 miljoner ecu; information via icke-statliga organisationer: 6,5 miljoner ecu; bidrag till nationella telefoncentraler (”call centres”): 5 miljoner ecu. 3. Inga exakta belopp kan ännu anges. En fullständig redogörelse för uppskattade tittarsiffror kommer att ställas samman i den slutliga verksamhetsrapport som varje deltagande medlemsstat skall upprätta när de årliga programmen avslutats (detta är ett villkor i avtalen). Televisionsinslagens karaktär varierar betydligt, från korta inslag till informations- och magasinprogram, frågesporter, ”infotainment” osv. Eftersom kommissionens informationsverksamhet är decentraliserad kan fullständig statistik av 4. detta slag inte tillhandahållas


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2600/98 von Anna KARAMANOU an den Rat. Gewalt und sexuelle Belästigung am Arbeitsplatz

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
labour law
mental stress
occupational safety
position of women
sexual harassment
social partners
violence
working conditions
workplace

text: C 96/122 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 4. 1999 Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (9. Oktober 1998) Zum 1. September 1998 beliefen sich die Zahlungen im Rahmen des laufenden Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkon- zepts (GFK) f(cid:252)r Griechenland auf 7 213 Mio. Ecu bei einem vorgesehenen Gesamtbetrag von 13 933 Mio. Ecu. Diese Zahlungen machen 52 % der f(cid:252)r den gesamten Programmplanungszeitraum 1994-1999 und 68 % der f(cid:252)r die Programmplanung bis Ende 1998 veranschlagten Mittel aus. Eine deutliche Verbesserung ist im allgemeinen in den letzten drei Monaten des Jahres zu erwarten, da die Ausgaben normalerweise auf das Jahresende konzentriert sind. Die Kommission weist darauf hin, da(cid:223) die Mittelbindungen im Rahmen des GFK vor dem 31. Dezember vorgenommen werden m(cid:252)ssen, wohingegen Zahlungen auch nach diesem Datum get(cid:228)tigt werden d(cid:252)rfen. Die Kommission (cid:252)bermittelt dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt eine Tabelle mit der Aufschl(cid:252)sselung der Zahlungen nach Operationellen Programmen und den entsprechenden Prozents(cid:228)tzen. (1999/C 96/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2600/98 von Anna Karamanou (PSE) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: Gewalt und sexuelle Bel(cid:228)stigung am Arbeitsplatz Wie ein vor kurzem ver(cid:246)ffentlichter Bericht der Weltarbeitsorganisation enth(cid:252)llt, bilden Drohungen, k(cid:246)rperliche Gewalt und sexuelle Bel(cid:228)stigungen den Hauptgrund f(cid:252)r die mangelnde Sicherheit der Besch(cid:228)ftigten. Nach dem IAO-Bericht ist die Anzahl der Frauen, die in Europa im beruflichen Umfeld Opfer von Gewalthandlungen werden, fast doppelt so hoch wie die entsprechende Anzahl von M(cid:228)nnern, w(cid:228)hrend der Anteil der Besch(cid:228)ftigten, die sich Drohungen ausgesetzt sehen, bei (cid:252)ber 53 % liegt. Insbesondere hat die seelische Bel(cid:228)stigung in westlichen L(cid:228)ndern, gerade in (cid:214)sterreich, D(cid:228)nemark, Gro(cid:223)britannien, Deutschland und Schweden beunruhi- gende Ausma(cid:223)e angenommen. In bezug auf sexuelle Gewalt liegt Frankreich weltweit an erster Stelle; dort wurden 20 % der berufst(cid:228)tigen Frauen bereits sexuell bel(cid:228)stigt. Auf welche Weise wird die Europ(cid:228)ische Union einschreiten und welche Ma(cid:223)nahmen wird sie ergreifen, um diesem schwerwiegenden Problem zu begegnen? Antwort (22. Oktober 1998) Der Rat m(cid:246)chte die Frau Abgeordnete darauf hinweisen, da(cid:223) die Kommission im M(cid:228)rz 1997 die zweite Phase der Anh(cid:246)rung der Sozialpartner zum Thema Pr(cid:228)vention der sexuellen Bel(cid:228)stigung am Arbeitsplatz eingeleitet hat. Dem Rat liegt bisher kein einschl(cid:228)giger f(cid:246)rmlicher Vorschlag der Kommission vor. Im (cid:252)brigen weist der Rat im Zusammenhang mit der Anfrage die Frau Abgeordnete darauf hin, da(cid:223) die Kommission ihn am 9. Juli 1998 mit einem Vorschlag f(cid:252)r einen Beschlu(cid:223) f(cid:252)r ein mittelfristiges Gemeinschafts- programm betreffend Ma(cid:223)nahmen zur Unterst(cid:252)tzung › auf Gemeinschaftsebene › der Initiative der Mit- gliedstaaten zur Bek(cid:228)mpfung von Gewalt gegen Kinder, Jugendliche und Frauen befa(cid:223)t hat (DAPHNE- Programm; 2000-2004). Dieser Vorschlag wird demn(cid:228)chst von den Gremien des Rates gepr(cid:252)ft. (1999/C 96/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2607/98 von Patricia McKenna (V) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ischer Gerichtshof Das Urteil des Europ(cid:228)ischen Gerichtshofs in der Rechtssache C-321/95P ist vom belgischen Umweltminister als eine mi(cid:223)liche, f(cid:252)r den Rechtsstaat sch(cid:228)dliche Situation bezeichnet worden. Es hat zur Folge, da(cid:223) Rechtsvertreter von Personengruppen von vornherein keine M(cid:246)glichkeit haben, gegen Entscheidungen von EU-Institutionen zu klagen, was ein bedenkliches Rechtsschutzvakuum in F(cid:228)llen bedingt, die die Interessen von Personengruppen ber(cid:252)hren. R(cid:228)umt die Kommission ein, da(cid:223) diese Entscheidung eine erhebliche Gefahr f(cid:252)r Demokratie und Subsidiarit(cid:228)t in der Europ(cid:228)ischen Union darstellt?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2633/98 van Otto von HABSBURG aan dee Raad. Betrekkingen EU-Kroatië

eurovoc_concepts:
Croatia
EU relations
United Kingdom
diplomatic relations
international law
ministry
official visit
refugee
repatriation grant

text: C 135/82 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 (1999/C 135/096) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2629/98 van Arie Oostlander (PPE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Kwaliteit van melkproducten van de Nederlandse zuivelindustrie die in aanmerking komen voor subsidie in het kader van de EU-schoolmelkregeling In hoeverre voldoen melkproducten van de Nederlandse zuivelindustrie, zoals chocolademelk, karnemelk en yoghurtdrinks, aan de door de Commissie gestelde kwaliteitsnormen voor zuivelproducten, die ingevolge de EU-schoolmelkregeling voor subsidie in aanmerking komen? Indien niet, welke producten voldoen dan niet aan de kwaliteitsnormen van de Commissie en in welke mate? Indien de betreffende producten wel voldoen aan de kwaliteitsnormen, wil de Commissie dat dan openbaar maken opdat de scholen van een minimale keuze van zuivelproducten gebruik kunnen maken? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (18 september 1998) In de communautaire regelgeving inzake de steun voor schoolmelk is uitsluitend aangegeven voor welke categorieën producten de steun kan worden toegekend, en niet aan welke kwaliteitsnormen die producten moeten voldoen. De horizontale regels ten aanzien van de kwaliteit van op de markt gebrachte zuivelproducten zijn dus ook van toepassing in het kader van het schoolmelkprogramma. Derhalve mag men aannemen dat geen enkel door de Nederlandse zuivelindustrie geproduceerd zuivelproduct van het programma hoeft te worden uitgesloten om redenen die verband houden met de kwaliteit. (1999/C 135/097) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2633/98 van Otto von Habsburg (PPE) aan de Raad (1 september 1998) Betreft: Betrekkingen EU-Kroatië Ik verwijs naar het weinig informatieve en volledig ontoereikende antwoord op mijn vraag aan de Raad van 31 maart 1998 (P-1110/98 (1)) betreffende het afgelaste bezoek van de voorzitter van de Raad aan Zagreb, dat ik pas op 6 juli heb ontvangen: 1. Is de Raad bereid, in plaats van algemene en onbewezen beschuldigingen tegen Kroatië uit te brengen, concreet aan te geven op welke punten Zagreb aantoonbaar niet aan zijn internationale verplichtingen heeft voldaan? 2. Wat wordt met de zin „im regionalen Ansatz und der Politik der Konditionalität” (in de regionale benadering en het conditionaliteitsbeleid) in een normale en niet-bureaucratische taal bedoeld? 3. Is de Raad zich ervan bewust dat er door bepaalde kringen in de EU een systematisch vijandig beleid tegen Kroatië word gevoerd alhoewel dit land zich niet alleen op voorbeeldige wijze tegen de agressie van buiten heeft verdedigd, maar ook zijn buurlanden nooit ook maar in het minst heeft bedreigd? (1) PB C 323 van 21. 10. 1998, blz. 114


title: WRITTEN QUESTION No. 2732/98 by Christine ODDY to the Commission. Religious persecution in Sudan

eurovoc_concepts:
Christianity
Islam
Sudan
freedom of religious beliefs
fundamental rights
human rights
religious discrimination
religious group

text: C 135/106 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 (1999/C 135/125) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/98 esittäjä(t): Jessica Larive (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Maksamatta jäänyt pääosasto XIII:n myöntämä avustus Alankomaiden elokuvajuhlille Euroopan komissio (PO XIII) päätti vuonna 1995 myöntää Alankomaiden elokuvajuhlille 12 000 ecun taloudellisen avustuksen ”Scientific Technical Festival” -tapahtuman järjestämistä varten. Summa maksettiin vasta vuoden 1997 alussa monien kirjeiden, puhelujen ja maksupyyntöjen jälkeen. Vuonna 1996 myönnettiin jälleen avustus, tällä kertaa määrältään 2 x 12 000 ecua. Summan myönsi eräs Euroopan komission pääosasto XIII:n virkamies. Tuen saaja täytti tarvittavat kaavakkeet ja lähetti ne takaisin. Summia ei tähän päivään mennessä ole maksettu huolimatta useista kirjeistä, kirjallisista pyynnöistä ja Euroopan oikeusasiamiehelle jätetystä kantelusta. 1. Onko Euroopan komissio tietoinen tapahtumista, jotka koskevat PO XIII:n virkamiehen myöntämiä rahasummia, ja että kyseinen virkamies selittää, että kirjeet eivät ole tulleet perille ja yksikkö on vaihtanut paikkaa? 2. Onko kyseinen virkamies mahdollisesti antanut lupauksen, jota hän ei voi pitää? 3. Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä tälle asialle? 4. Milloin Euroopan komissio aikoo lopulta maksaa avustuksen? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta on tehty valitus Euroopan oikeusasiamiehelle. Komissio antoi oikeusasiamiehelle yksityiskohtaisen vastauksen tämän pyydettyä ensimmäisen kerran tietoja asiasta. Oikeusasiamies pyysi asiasta vielä lisätietoja, jolloin komissio antoi pyydetyt tarkemmat tiedot avustusten myöntämismenettelyyn liittyvistä erityiskysymyksistä. Oikeusasiamies ei ole vielä tehnyt asiasta päätöstä. Koska Euroopan oikeusasiamies tutkii asiaa parhaillaan, komission mielestä on parempi odottaa oikeus- asiamiehen päätöstä ennen kuin se harkitsee mahdollisia jatkotoimia asiassa. (1999/C 135/126) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2732/98 esittäjä(t): Christine Oddy (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Uskonnolliset vainot Sudanissa Aikooko komissio esittää voimakkaan vastalauseen Sudanin tasavallan hallitukselle maan harjoittamasta jatkuvasta vainoamisesta kristinuskoon kääntyviä kohtaan? Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti Faisal Abdallahin, Ahmad Abdulrahamin ja Al Faki Kuku Hassanin tapauksiin. Kaikki he ovat islamista kääntyneitä, jotka on vangittu ja joita syytetään kumouk- sellisista toimista, jotta heitä voitaisiin vainota heidän uskonsa vuoksi


title: Règlement (CE) n° 1874/98 de la Commission du 1er septembre 1998 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 2. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 243/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1874/98 DE LA COMMISSION du 1er septembre 1998 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4 paragraphe 1, r(cid:138)glement (CEE) no 3813/92 du Conseil, vu le du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 2 septembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er septembre 1998. Par la Commission Karel VAN MIERT Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. L 243/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 9. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 1er septembre 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 060 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 064 388 528 999 052 400 512 999 052 060 064 066 093 999 46,4 46,4 53,9 53,9 79,7 53,1 69,4 67,4 77,0 87,8 175,8 155,8 124,1 61,1 58,3 59,0 64,2 39,4 81,6 67,8 61,6 94,8 61,5 107,8 107,9 93,0 120,1 126,6 86,8 111,2 55,5 59,8 62,3 71,2 84,7 66,7 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2539/98 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Συντάξεις και πολιτικοποίηση της ευρωπαiκής δημόσιας διοίκησης

eurovoc_concepts:
European civil service
European official
administrative autonomy
administrative expenditure (EU)
appointment of staff
general budget (EU)
pension scheme
professional career


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2604/98 van Doeke EISMA aan de Commissie. Gas- en electriciteitsrichtlijnen en milieu- effectrapportage

eurovoc_concepts:
EC Directive
competition
electrical energy
environmental impact
liberalisation of the market
natural gas
renewable energy


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2711/98 do Deputado Anneli HULTHÉN Underlättande för de enskilda bönderna att söka jordbruksstöd

eurovoc_concepts:
Sweden
administrative formalities
administrative transparency
aid system
aid to agriculture
common agricultural policy
competence of the Member States
form
reform of the CAP
simplification of formalities


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2628/98 af Frédéric STRIBY til Kommissionen. Oplysningskampagne om euroen

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
dissemination of EU information
euro
financial aid
information policy
public awareness campaign


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2660/98 de los diputados Riccardo GAROSCI , Luigi FLORIO al Consejo. Homicidio Lehrer - la ausencia de extradición entre Sri Lanka e Italia impide la justicia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Italy
Sri Lanka
bilateral agreement
diplomatic representation
extradition
foreign national
homicide
international criminal law
third country

text: C 96/130 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 4. 1999 ¿No considera la Comisi(cid:243)n que ser(cid:237)a necesario y oportuno verificar la regularidad del procedimiento 1. seguido por el Consejo municipal en esta contrata? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que hay razones suficientes para temer que se haya producido el incumplimiento 2. no s(cid:243)lo de la legislaci(cid:243)n comunitaria relativa a la competencia sino tambiØn de la Directiva 92/50/CEE (1) relativa a los procedimientos de adjudicaci(cid:243)n de contratos pœblicos de servicios, que exige de la administraci(cid:243)n el respeto de los criterios de econom(cid:237)a, transparencia y publicidad? (1) DO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de septiembre de 1998) La Comisi(cid:243)n tomarÆ contacto con las autoridades italianas para indagar los elementos de hecho y de derecho necesarios para comprobar la conformidad de la adjudicaci(cid:243)n del servicio de limpieza y vigilancia de la empresa Multiservizi S. pA, por parte del municipio de Catania, con la legislaci(cid:243)n comunitaria en materia de contratos pœblicos. (1999/C 96/186) PREGUNTA ESCRITA E-2660/98 de Riccardo Garosci (PPE) y Luigi Florio (PPE) al Consejo (1 de septiembre de 1998) Asunto: Homicidio Lehrer › la ausencia de extradici(cid:243)n entre Sri Lanka e Italia impide la justicia El 21 de marzo pasado, Erika Lehrer Grego, ciudadana italiana, fue asesinada en Italia por un ciudadano cingalØs (Sri Lanka). El asesino, Pereira Nishantha Sudath, abandon(cid:243) inmediatamente Italia para refugiarse en su pa(cid:237)s de origen, tras haber confesado el delito. En ausencia de acuerdos bilaterales de extradici(cid:243)n con Sri Lanka, Italia no puede proceder a la solicitud de extradici(cid:243)n del homicida, que actualmente vive y trabaja tranquilamente en su pa(cid:237)s. Esta ausencia de instrumentos diplomÆticos crea una grave situaci(cid:243)n de injusticia y pone nuevamente de manifiesto la necesidad de representaci(cid:243)n diplomÆtica comœn de los intereses de los ciudadanos comunitarios (como recordaba el Parlamento en el informe A4-0193/97). ¿Puede hacer saber el Consejo en quØ fase se encuentra el proyecto de representaci(cid:243)n diplomÆtica comœn de los pa(cid:237)ses miembros de la Uni(cid:243)n y cuÆles son las posibilidades de que los acuerdos bilaterales entre un Estado miembro y un tercer pa(cid:237)s sean aplicables en otro Estado miembro con el cual no existan estos mismos acuerdos? As(cid:237) como los Estados miembros han de garantizar los derechos de mÆs de 250. 000 cingaleses que residen en la Uni(cid:243)n Europea (de los cuales, mÆs de 30. 000 s(cid:243)lo en Italia), as(cid:237) tambiØn Sri Lanka tiene que aceptar las normas bÆsicas de convivencia de sus ciudadanos con los ciudadanos europeos y hacer que se respete la justicia en los pa(cid:237)ses en los que viven y trabajan. ¿QuØ iniciativas piensa emprender el Consejo para que se haga justicia en caso de delitos graves como este asesinato confesado? Respuesta (19 de octubre de 1998) Las cuestiones de relaciones bilaterales en materia de extradici(cid:243)n entre un Estado miembro y un Estado tercero no son competencia del Consejo. Los acuerdos de extradici(cid:243)n œnicamente son aplicables entre los Estados Parte en esos acuerdos. Corresponde a las autoridades italianas, aun cuando no exista un acuerdo bilateral, examinar los distintos instrumentos jur(cid:237)dicos que permitan llevar a buen tØrmino una solicitud de extradici(cid:243)n


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2730/98 af Jessica LARIVE til Kommissionen. GD XIII's manglende opfyldelse af tilsagn om støtte til nederlandsk filmfestival

eurovoc_concepts:
EU aid
Netherlands
cultural event
film production
financial aid
technical barrier

text: C 135/106 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 (1999/C 135/125) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2730/98 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (1. september 1998) Om: GD XIII’s manglende opfyldelse af tilsagn om støtte til nederlandsk filmfestival I 1995 vedtog Kommissionen (GD XIII) at tildele den nederlandske filmfestival et beløb på 12. 000 ecu til tilrettelæggelsen af »Scientific Technical Festival«. Beløbet blev dog først modtaget i begyndelsen af 1997 efter adskillige skrivelser, telefonopringninger og udbetalingsanmodninger. I 1996 blev der igen givet tilsagn om støtte, denne gang 2 x 12. 000 ecu, ved en bestemt tjenestemand i Kommissionens GD XIII. Støttemodtagerne udfyldte og tilbagesendte de nødvendige papirer. Pengene er imidlertid endnu ikke modtaget trods adskillige skrivelser, andragender og indgivelse af en klage til den europæiske ombudsmand. 1. Er Kommissionen bekendt med sagsforløbet ved tildelingen af penge gennem en tjenestemand i GD XIII, og at vedkommende dækker sig bag undskyldninger om »ikke at have modtaget post og at være blevet overflyttet til anden tjeneste«? 2. 3. 4. Har den pågældende tjenestemand eventuelt lovet mere, end han kan holde? Hvad agter Kommissionen at gøre i denne sag? Hvornår påtænker Kommissionen at lade pengene udbetale? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (7. oktober 1998) Den konkrete sag, det ærede medlem henviser til, er blevet inddraget for den europæiske ombudsmand. Efter en indledende anmodning om oplysninger fra ombudsmanden har Kommissionen tilstillet denne et udførligt svar. Derudover har Kommissionen, efter en anmodning fra ombudsmanden om yderligere oplysninger, givet en række nærmere præciseringer vedrørende forskellige specifikke enkeltheder i proceduren for tildeling af støtte. Til dato har ombudsmanden endnu ikke oplyst, hvilke slutninger han har draget heraf. De pågældende forhold er nu genstand for en indgående undersøgelse ved den europæiske ombudsmand, og Kommissionen anser det derfor for hensigtsmæssigt først at have kendskab til ombudsmandens konklusioner, inden man går over til, hvordan denne sag eventuelt skal følges op. (1999/C 135/126) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2732/98 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Religiøs forfølgelse i Sudan Vil Kommissionen på det kraftigste protestere over for den sudanske regering over dette lands fortsatte forfølgelse af mennesker, som konverterer til den kristne tro? Kommissionens opmærksomhed henledes især på tilfældene Faisal Abdallah, Ahmad Abdulraham og Al Faki Kuku Hassan, som alle har konverteret fra Islam, som er blevet fængslet, og som er anklaget for undergravende virksomhed, simpelthen som påskud for at forfølge dem for deres tro


title: WRITTEN QUESTION No. 2709/98 by Françoise GROSSETÊTE to the Commission. Assessment of the risks of biocidal products

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
environmental impact
environmental risk prevention
health risk
impact study
marketing
public health


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2736/98 dell'on. Christine ODDY alla Commissione. Amianto

eurovoc_concepts:
asbestos
dangerous substance
environmental protection
health risk
import restriction
marketing restriction
occupational health

text: C 135/108 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 Comunità. I paesi terzi potranno adottare tali disposizioni su base volontaria. Grazie a questo sistema di etichettatura i consumatori saranno in grado di distinguere le uova da tavola prodotte nella Comunità da quelle prodotte nei paesi terzi e sapere in quali condizioni le galline sono state allevate. Essi potranno pertanto scegliere il tipo di uova da tavola preferito. (1) GU C 123 del 22. 4. 1998. (2) GU L 173 del 6. 7. 1990. (1999/C 135/128) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2736/98 di Christine Oddy (PSE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Amianto Intende la Commissione redigere con urgenza proposte concernenti il divieto assoluto di importare e lavorare amianto crisotilo (bianco), visto il grave rischio che esso rappresenta per la salute, dal momento che nel solo Regno Unito i decessi imputabili all’impiego di questo e di altri tipi di amianto sono più di 3 500 l’anno? Risposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (30 settembre 1998) È già stato adottato un consistente numero di atti legislativi comunitari che sono mirati a proteggere la salute dei lavoratori e dei cittadini dagli effetti nocivi dell’amianto. Tutti i tipi di fibre di amianto, ad eccezione dell’amianto bianco (o crisotilo), sono vietati dalla legislazione comunitaria in vigore al pari di quattordici categorie di prodotti contenenti crisotilo e la Comunità esercita severi controlli in merito all’esposizione dei lavoratori all’amianto ed al rilascio di fibre di amianto nell’ambiente. Nonostante i notevoli progressi, è evidente che occorre ora rendere ancora più severa la legislazione comunitaria che regola la commercializzazione e l’impiego di prodotti contenenti amianto. Nove Stati membri hanno introdotto, a livello nazionale, divieti per il crisotilo che sono più restrittivi di quelli imposti dalla normativa comunitaria in vigore. Tale iniziativa ha notevole incidenza sul mercato interno e richiede una soluzione a livello comunitario. Diversi organismi nazionali, fra cui le autorità responsabili della salute e sicurezza nel Regno Unito, hanno elaborato per i prossimi decenni proiezioni piuttosto allarmanti circa il numero di decessi attribuibili all’amianto. Va tuttavia sottolineato che tali valori si riferiscono all’esposizione pregressa a vari tipi di amianto, comprese le fibre che sono già state vietate. Sarebbe pertanto inammissibile servirsi di tali statistiche per fondare il divieto di commercializzazione e di impiego del crisotilo, poiché un simile divieto non avrebbe per effetto quello di ridurre il rischio di esposizione dei lavoratori all’amianto già presente, né ridurrebbe il numero di decessi attualmente registrati e riconducibili alla trascorsa esposizione all’amianto. L’eventuale contaminazione da amianto negli edifici esistenti (ad esempio in occasione di interventi di manutenzione e di rimozione dell’amianto) continuerà nei prossimi anni a rappresentare una notevole fonte di esposizione per i lavoratori. Tenendo conto di tutti i fattori citati e delle attuali conoscenze scientifiche circa i rischi per la salute che l’amianto crisotilo comporta, la Commissione sta preparando un progetto di proposta che vieta tale tipo di amianto a livello europeo (pur prevedendo alcune esenzioni e deroghe temporanee) e che sarà prossimamente discussa dagli esperti degli Stati membri. Gli elementi specifici della proposta dipende- ranno naturalmente dalle discussioni, dall’esito dei contatti con il Parlamento e con i gruppi di interesse, nonché dai risultati di un’ininterrotta valutazione scientifica


title: WRITTEN QUESTION No. 2526/98 by Graham WATSON to the Council. Political oppression in Burma

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
UNO
dictatorship
human rights
international sanctions
military regime

text: 14. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 135/69 (1999/C 135/080) WRITTEN QUESTION E-2526/98 by Graham Watson (ELDR) to the Council (1 September 1998) Subject: Political oppression in Burma As the military dictatorship of Burma has carried out countless atrocities against the Burmese people and the population of the country lives in extreme poverty despite an abundance of natural resources, what action does the Council intend to take? Would the Council advocate the imposition of economic and financial sanctions against the Burmese government? Reply (16 November 1998) The Council remains deeply concerned at the continuing violations of human rights and the lack of democratic progress in Burma/Myanmar. The regime’s recent tightening of restrictions and increase of pressure on the democratic opposition is particularly worrying and has been condemned by the Union. The Union has on many occasions issued strong public statements deploring the human rights situation and the lack of democracy in Burma/Myanmar, most recently on 26 October 1998. At the 54th meeting of United Nations Commission on Human Rights the European Union presented a Resolution criticising the human rights situation in Burma, which was adopted on 20 April 1998. The Union has also repeatedly urged the Burmese rulers to enter into meaningful dialogue with all democratic opposition parties. The EU furthermore maintains regular contacts with the ASEAN States regarding Burma/Myanmar, and is urging them to put increased pressure on the Burmese regime. On 26 October 1998 the Council decided to extend for a further six months the common position on Burma adopted on 28 October 1996 (1), which provides for a number of restrictive measures vis-à-vis Burma and senior Burmese officials. The Council also decided to strengthen that common position by prohibiting the issue of transit visas and extending the visa ban to cover Burmese authorities in the tourism sector (while ensuring that the ban is applied rigorously to all individual members of the State Peace and Development Council (SPDC) and the military, together with their families). It echoed the view expressed by Aung San Suu Kyi that, in the present situation, it is inappropriate for tourists to visit Burma. The Council also envisaged the possibility of economic and financial sanctions against Burma, but has taken no decision for the time being. It should however be mentioned in this regard that forced labour practices in the country led to the EC’s decision to withdraw GSP benefits from Burma/Myanmar. (1) OJ L 287, 8. 11. 1996. (1999/C 135/081) WRITTEN QUESTION E-2536/98 by André Fourçans (PPE) to the Commission (1 September 1998) Subject: Operation of European financial markets The advent of the euro will result in the increasing integration of Europe’s financial markets. The recent announcement of an alliance between the London and Frankfurt stock exchanges is an early indication of this


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2616/98 de los diputados Johanna BOOGERD-QUAAK , Laurens BRINKHORST al Consejo. El escándalo internacional de la pornografía infantil

eurovoc_concepts:
Europol
child
child protection
children's rights
control of communications
fight against crime
pornography
selective dissemination of information
sexual violence
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 2745/98 by Hiltrud BREYER to the Commission. Novel Foods Regulation (EC) No 258/97 - authorisation of varieties

eurovoc_concepts:
consumer information
foodstuffs legislation
genetically modified organism
human nutrition
labelling
marketing
new product
seed
seedling


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2672/98 van Gerhard HAGER aan dee Raad. Beoordeling van de omzetting van het acquis in de kandidaatlidstaten

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Coreper
EU control
accession to the European Union
application of EU law
enlargement of the Union
interinstitutional cooperation (EU)
national implementing measure

text: C 135/90 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 De exacte definitie van „illegale immigrant” staat nog niet vast. De Commissie merkt echter op dat er 4. algemene overeenstemming bestaat over het feit dat het nemen van vingerafdrukken van illegale immigranten is bedoeld om de tenuitvoerlegging van de overeenkomst van Dublin te vergemakkelijken. De relevante artikelen van de Overeenkomst van Dublin zijn artikel 6 en, afhankelijk van de uitkomst van de discussie in de Raad, artikel 10. (1999/C 135/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2672/98 van Gerhard Hager (NI) aan de Raad (1 september 1998) Betreft: Beoordeling van de omzetting van het acquis in de kandidaatlidstaten Volgens de Britse minister van Binnenlandse Zaken is het acquis van de derde pijler met het oog op de uitbreiding reeds nauwkeurig te boek gesteld. Aan de hand van deze opsomming zullen de vooruitgang bij de toetredingsonderhandelingen en de omzetting van het acquis worden gevolgd. Hiertoe is een gemeenschappelijk beoordelingsmechanisme in het leven geroepen en is een groep van deskundigen uit de lidstaten samengesteld, die toezicht moet houden op de omzetting. 1. 2. Op welke basis en aan de hand van welke criteria is het beoordelingsmechanisme ontwikkeld? Is dit beoordelingsmechanisme toegankelijk voor het publiek en hoe ziet het er concreet uit? Voor wie stelt de groep van deskundigen haar beoordeling op, en zal deze voor het publiek 3. toegankelijk zijn? 4. Wie heeft voor Oostenrijk zitting in de groep van deskundigen? Antwoord (14 december 1998) 1. De beoordelingsprocedure is gebaseerd op het gemeenschappelijk optreden tot vaststelling van een mechanisme voor collectieve evaluatie van de inwerkingtreding, de toepassing en de daadwerkelijke uitvoering van het acquis van de Europese Unie op het gebied van justitie en binnenlandse zaken in de kandidaat-lidstaten (1), dat de Raad Justitie en Binnenlandse Zaken tijdens zijn zitting van 28 en 29 mei 1998 heeft goedgekeurd. De in artikel 2 daarvan bedoelde groep van deskundigen is op 10 juni 1998 door het Comité van Permanente Vertegenwoordigers opgericht. Deze groep Collectieve Evaluatie is voor het eerst bijeengekomen op 30 september 1998 in Brussel. Sindsdien zijn er regelmatig evaluaties per land geweest. 2. Het evaluatiemechanisme bestaat in de analyse van de informatie over de daadwerkelijke uitvoering van het acquis van de Unie door de verschillende kandidaat-lidstaten. De door de Evaluatiegroep behandelde informatie stoelt hoofdzakelijk op de ervaringen van de lidstaten in hun werkbetrekkingen met de kandidaat-lidstaten, op de verslagen van de delegaties van de Commissie in die landen en de informatie waarover de Commissie beschikt in het kader van het gehele toetredingsproces (met inbegrip van de verslagen betreffende het PHARE-programma), alsmede op de verslagen van de Raad van Europa of uit andere bronnen die nuttig worden geacht. De Commissie zou met de evaluaties rekening moeten houden wanneer zij voorstellen indient voor een bijstelling van de prioriteiten en doelstellingen van de partnerschappen voor de toetreding. 3. De groep Collectieve Evaluatie informeert de Raad over de vorderingen en de resultaten van de evaluaties, via het Coreper en in nauwe samenwerking met het Comité K. 4 en andere Raadsinstanties die bij het uitbreidingsproces betrokken zijn. 4. Elke lidstaat dient een vertegenwoordiger voor de groep aan te stellen. (1) PB L 191 van 7. 7. 1998, blz. 8


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2711/98 dell'on. Anneli HULTHÉN Snellimento delle pratiche relative alle sovvenzioni agricole


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2677/98 του Gerhard HAGER προς το Συμβούλ ο. Εγκληματικότητα που στρέφεται κατά του περιβάλλοντος

eurovoc_concepts:
environmental offence
environmental protection
fight against crime
organised crime


title: QUESTION ECRITE no 2598/98 de Konstantinos HATZIDAKIS à la Commission. Défaut de paiement de sommes dues à des entreprises grecques de construction et commerciales par la Libye

eurovoc_concepts:
European undertaking
Greece
Libya
building industry
debt
international sanctions

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/121 RØponse complØmentaire donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (16 octobre 1998) En raison de l(cid:146)ampleur de la rØponse, qui comporte de nombreux tableaux, la Commission la transmet directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement. (1999/C 96/171) QUESTION (cid:201)CRITE E-2598/98 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: DØfaut de paiement de sommes dues (cid:224) des entreprises grecques de construction et commerciales par la Libye Depuis 1980, le gouvernement libyen est redevable de sommes, qui s(cid:146)ØlŁvent (cid:224) 644 millions de dollars, (cid:224) des entreprises grecques de construction et commerciales, pour divers travaux exØcutØs en Libye, sommes qui n(cid:146)ont jamais ØtØ remboursØes rØguliŁrement et qui ont totalement cessØ de l(cid:146)Œtre depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de l(cid:146)embargo. Les rencontres (cid:224) ce sujet entre le ministŁre grec de l(cid:146)(cid:201)conomie et une commission gouvernementale libyenne ont ØtØ infructueuses, bien que le gouvernement libyen lui-mŒme reconnaisse Œtre redevable d(cid:146)une partie importante des sommes rØclamØes par les entreprises. Sachant que des entreprises d(cid:146)autres pays de l(cid:146)Union europØenne (Allemagne, Italie, etc. ) se trouvent dans la mŒme situation, la Commission pourrait-elle dire si elle entend entreprendre des dØmarches susceptibles de permettre de rØsoudre ce problŁme? RØponse donnØe par M. Mar(cid:237)n au nom de la Commission (23 septembre 1998) La Commission a pris bonne note du dØfaut de paiement des obligations du gouvernement libyen envers des entreprises grecques depuis l(cid:146)entrØe en vigueur de l(cid:146)embargo. La Commission, dans son domaine de compØtence exclusive (affaires Øconomiques et sociales dans le cadre du 1er pilier), n(cid:146)a toutefois pas de base juridique pour une intervention en l(cid:146)absence de tout lien contractuel entre la CommunautØ et la Libye. Les Øvolutions rØcentes de l(cid:146)affaire Lockerbie et l(cid:146)Øventuelle suspension de l(cid:146)embargo par le conseil de sØcuritØ des Nations unies pourraient crØer une nouvelle base pour la rØsolution du problŁme de la cessation des paiements au niveau bilatØral entre les (cid:201)tats membres concernØs et la Libye. Au cas oø ces efforts demeureraient infructueux, la Commission est prŒte, dans les limites de ses compØtences, (cid:224) soutenir des dØmarches qui pourraient Œtre engagØes par les (cid:201)tats membres concernØs (cid:224) travers les instances europØennes appropriØes. (1999/C 96/172) QUESTION (cid:201)CRITE E-2599/98 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Niveau de rØalisation du cadre communautaire d(cid:146)appui pour la GrŁce Le cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) pour la GrŁce expire dans un peu moins d(cid:146)un an et demi. La Commission pourrait-elle dire quels montants et quel pourcentage des crØdits affectØs au CCA pour la GrŁce ont ØtØ dØboursØs jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent: 1. 2. par rapport au budget prØvu pour l(cid:146)ensemble de la pØriode de fonctionnement du CCA (1994-1999); par rapport au budget prØvu pour la pØriode allant du dØbut effectif de l(cid:146)exØcution du programme (cid:224) juillet 1998; 3. par rapport (cid:224) chacun des programmes opØrationnels cofinancØs dans le cadre du CCA pour la GrŁce?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2709/98 dell'on. Françoise GROSSETÊTE alla Commissione. Valutazione dei rischi connessi ai prodotti biocidi


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2577/98 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Prezzi delle automobili

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Kingdom
assessment of prices
consumer protection
fiscal policy
market supervision
motor car
price disparity
report
selling price

text: C 31/150 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 5. 2. 1999 Risposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (14 ottobre 1998) La Commissione si pregia di rinviare gli Onorevoli Parlementari alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta E-3942/97 dell(cid:146)Onorevole Ilaskivi (1). (1) GU C 223 del 17. 7. 1998. (1999/C 31/216) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2577/98 di Anita Pollack (PSE) alla Commissione (1 settembre 1998) Oggetto: Prezzi delle automobili Cosa sta facendo la Commissione per ridurre le differenze fra i prezzi delle automobili negli Stati membri, dal momento che una recente indagine ha dimostrato che nel Regno Unito le automobili possono essere dal 7 al 40 % piø care rispetto agli altri Stati membri? Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (14 settembre 1998) Dal 1993, la Commissione controlla le differenze dei prezzi automobilistici nella Comunit(cid:224) attraverso la sua relazione semestrale sui prezzi automobilistici (1). Questa pubblicazione si basa sui prezzi al dettaglio raccomandati dei loro modelli piø venduti che i produttori comunicano alla Commissione rispettivamente il 1o maggio e il 1o novembre. Per quanto riguarda il Regno Unito, la Commissione ha ritenuto che le forti disparit(cid:224) di prezzo, indicate nelle recenti relazioni, fossero in parte dovute alla forza della sterlina, piø che a variazioni dei prezzi di listino. Inoltre, la politica dei prezzi seguita dai produttori nei singoli Stati membri tiene conto delle imposte da pagare all(cid:146)acquisto di un(cid:146)automobile. Di conseguenza, i prezzi di listino al netto dell(cid:146)imposta tendono ad essere piø bassi negli Stati membri con imposte elevate rispetto a quelli che non applicano imposte particolari all(cid:146)acquisto di un(cid:146)automobile, come ad esempio il Regno Unito. I produttori inoltre fissano i loro prezzi di listino in base a considerazioni economiche, come i modelli di domanda e le strategie di mercato perseguite. Infine, una certa maggiorazione pu(cid:242) dipendere dal fatto che i veicoli destinati al mercato britannico sono dotati della guida a destra. La Commissione non interviene nelle politiche di prezzo dei produttori, salvo nei casi di infrazione alle regole di concorrenza comunitarie, nØ Ł suo obiettivo ottenere parit(cid:224) dei prezzi delle automobili nel mercato comune. Una crescente trasparenza dei prezzi, promossa tra l(cid:146)altro dalle regolari relazioni sui prezzi automobilistici della Commissione, induce sempre piø i clienti ad acquistare i veicoli negli Stati membri dove i prezzi e le altre condizioni di vendita sono piø favorevoli. Questa libert(cid:224), garantita dalle disposizioni del regolamento di esenzione per categoria ad accordi di distribuzione di autoveicoli (regolamento della Commissione (CE) 1475/ 95 del 28 giugno 1995 (2)), Ł, in effetti, un importante fattore di mercato che contribuisce ad una migliore armonizzazione dei prezzi in tutta la Comunit(cid:224). Per i membri della zona euro, l(cid:146)introduzione della moneta unica, prevista dal trattato sull(cid:146)Unione europea, dovrebbe evitare i movimenti valutari, che sono stati in passato una delle cause delle differenze di prezzo. IP/98/652 del 10. 7. 1998, IP/98/154 del 13. 2. 1998 e IP/97/640 dell(cid:146)11. 7. 1997. (1) (2) GU L 145 del 29. 6. 1995


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2664/98 del Ilona GRAENITZ a la Comisión. Impuesto ecológico sobre la energía

eurovoc_concepts:
environmental tax
excise duty
fuel
renewable energy
tax exemption
tax system

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/115 2. El rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico en vigor continœa siendo el establecido por el Reglamento no 1 de 1958, modificado con motivo de las adhesiones sucesivas. Este rØgimen puede modificarse de acuerdo con el principio del art(cid:237)culo 217 del Tratado CE. Durante la preparaci(cid:243)n de sus propuestas en el marco de la Agenda 2000, la Comisi(cid:243)n consider(cid:243) impl(cid:237)citamente la hip(cid:243)tesis de la aplicaci(cid:243)n de un rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico que incluya el empleo de las lenguas de los pa(cid:237)ses candidatos. La Comisi(cid:243)n ha establecido un programa de formaci(cid:243)n para responder a las nuevas necesidades de traducci(cid:243)n. En lo que respecta a la interpretaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n estÆ convencida de que es factible aumentar la capacidad de la interpretaci(cid:243)n, por ejemplo, mediante cabinas modulables acopladas a una interpretaci(cid:243)n asimØtrica, la formaci(cid:243)n adecuada e intensiva y la contrataci(cid:243)n espec(cid:237)fica. En esta l(cid:237)nea, la reorganizaci(cid:243)n del Servicio Comœn Interpretaci(cid:243)n-Conferencias (SCIC) de la Comisi(cid:243)n que comenz(cid:243) en el segundo semestre de 1996 le ha permitido comprometerse a proporcionar, presupuesto constante de 1998, una cobertura suplementaria de 500 lenguas pasivas (lenguas a partir de las cuales un intØrprete realiza una interpretaci(cid:243)n) y la interpretaci(cid:243)n en las nuevas lenguas oficiales eventuales a un coste m(cid:237)nimo, y en un plazo de cinco aæos. En este contexto, la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) a partir de este aæo realizar un esfuerzo muy especial en materia de formaci(cid:243)n para las lenguas de los pa(cid:237)ses de Europa Central y Oriental (PECO). Las lenguas de negociaci(cid:243)n en la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) son inglØs, francØs y 3. espaæol. En lo que respecta a las lenguas utilizadas durante las negociaciones con vistas a la adhesi(cid:243)n entabladas con Chipre, Estonia, Hungr(cid:237)a, Repœblica Checa y Eslovenia, la situaci(cid:243)n es la siguiente. Las negociaciones comenzaron por un examen anal(cid:237)tico del acervo comunitario. Este examen consiste en una negociaci(cid:243)n cap(cid:237)tulo por cap(cid:237)tulo. Durante las reuniones, los pa(cid:237)ses candidatos pueden expresarse en su lengua. Si este es el caso, se asegura un servicio de interpretaci(cid:243)n hacia el alemÆn, inglØs y francØs. Una vez que un cap(cid:237)tulo de la negociaci(cid:243)n ha sido revisado, los pa(cid:237)ses candidatos presentan sus posiciones de negociaci(cid:243)n formales. Hasta el momento, los documentos correspondientes han sido siempre redactados en inglØs. (1999/C 118/142) PREGUNTA ESCRITA E-2664/98 de Ilona Graenitz (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Impuesto ecol(cid:243)gico sobre la energ(cid:237)a El 5. 6. 1998, el Consejo Nacional suizo decidi(cid:243) implantar un impuesto sobre la energ(cid:237)a, al tiempo que preve(cid:237)a un sistema para la utilizaci(cid:243)n de los fondos con vistas al fomento de las energ(cid:237)as renovables. ¿QuØ posibilidades ve la Comisi(cid:243)n para un impuesto sobre la energ(cid:237)a de este tipo en el actual debate acerca de la adaptaci(cid:243)n y la «ecologizaci(cid:243)n» futuras del sistema fiscal de los Estados miembros? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de octubre de 1998) La Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a la propuesta de Directiva del Consejo, de 1997, por la que se reestructura el marco comunitario para la imposici(cid:243)n de los productos energØticos (1). Esta propuesta ampliar(cid:237)a el actual sistema armonizado de impuestos especiales a la totalidad de los combustibles, al tiempo que permitir(cid:237)a a los Estados miembros eximir de impuestos a las fuentes de energ(cid:237)a renovables. No hay ningœn fundamento jur(cid:237)dico en el Tratado para exigir a los Estados miembros que utilicen los ingresos correspondientes para cualquier finalidad particular, aunque la Comisi(cid:243)n estimula a los Estados miembros a utilizar estos ingresos para reducir las cargas laborales, contribuyendo as(cid:237) a la creaci(cid:243)n de empleo. El Consejo y el Parlamento estÆn examinando la propuesta de la Comisi(cid:243)n. (1) DO C 139 de 6. 4. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2650/98 von Friedhelm FRISCHENSCHLAGER an die Kommission. Unerlaubte Subventionen für Atomstrom

eurovoc_concepts:
EU law
application of EU law
approximation of laws
economic support
energy production
environmental protection
liberalisation of the market
nuclear energy
renewable energy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2538/98 af Cristiana MUSCARDINI til Rådet. Pensioner og politisering af den europæiske offentlige tjeneste

eurovoc_concepts:
European civil service
European official
administrative autonomy
administrative expenditure (EU)
appointment of staff
general budget (EU)
pension scheme
professional career
regulations for civil servants

text: 8. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 96/111 (1999/C 96/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2535/98 af AndrØ Four(cid:231)ans (PPE) til R(cid:229)det (1. september 1998) Om: De europ(cid:230)iske finansmarkeders aktiviteter N(cid:229)r euroen kommer, vil det medfłre en stadig voksende integrering af de europ(cid:230)iske finansmarkeder. Et fłrste tegn herp(cid:229) var meddelelsen for nylig om alliancen mellem błrserne i London og Frankfurt. Mener R(cid:229)det, at der med disse nye rammebetingelser, som efterh(cid:229)nden vil finde deres endelige form, błr tilstr(cid:230)bes en st(cid:230)rkere harmonisering af reglerne for de europ(cid:230)iske finansmarkeders aktiviteter, eller mener det, at det ville v(cid:230)re klogt at arbejde hen imod oprettelse af en europ(cid:230)isk kontrolinstitution i lighed med den amerikanske Fondsbłrs- og Valutakommission? Svar (3. november 1998) Der głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Cardiff i juni 1998 opfordrede »Kommissionen til at forel(cid:230)gge en handlingsramme inden Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Wien med henblik p(cid:229) at forbedre det indre marked inden for finansielle tjenesteydelser, navnlig ved at undersłge effektiviteten af gennemfłrelsen af den nuv(cid:230)rende lovgivning og p(cid:229)vise svagheder, der eventuelt kr(cid:230)ver en (cid:230)ndring af lovgivningen«. I denne (cid:229)nd har Kommissionen netop forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om adgang til at etablere og udłve virksomhed som e-pengeinstitut og tilsyn med en s(cid:229)dan virksomhed. Endvidere har Kommissionen som fłlge af sin handlingsplan for det indre marked netop forelagt to forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 85/611/E(cid:216)F om visse institutter for kollektiv investering i v(cid:230)rdipapirer (investeringsinstitutter). For tiden har R(cid:229)det ikke f(cid:229)et forelagt andre forslag fra Kommissionen om EF-harmonisering inden for bank- eller błrssektoren. (1999/C 96/156) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2538/98 af Cristiana Muscardini (NI) til R(cid:229)det (1. september 1998) Om: Pensioner og politisering af den europ(cid:230)iske offentlige tjeneste Den europ(cid:230)iske offentlige tjenestes uafh(cid:230)ngighed er et udtryk for gennemskuelighed og demokrati, og den grundl(cid:230)ggende retsbestemmelse herfor udgłres af vedt(cid:230)gten for tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte, hvis gennem- fłrelse stadig er en retshandling fra R(cid:229)dets side, s(cid:229)ledes at enhver afgłrelse, der tr(cid:230)ffes af andre institutionelle myndigheder uden tilslutning fra R(cid:229)det, ikke har nogen v(cid:230)rdi eller retsgrundlag og udgłr en kr(cid:230)nkelse af denne retsordens (cid:229)nd. R(cid:229)det anmodes om: 1. 2. 3. at foretage en reel programmering af tjenestemandskarrieren, som stemmer overens med kriterierne om gennemskuelighed og demokrati, straks at bes(cid:230)tte de stillinger i en hłj lłnklasse, som er ubesatte i EP(cid:146)s stillingsfortegnelse, og at sikre princippet om prioritering af institutionens personale ved en eventuel udn(cid:230)vnelse, s(cid:229)ledes at de fortsat ubegrundede interinstitutionelle forflyttelser bringes til ophłr, at godkende alle eventuelle udgifter med henblik p(cid:229) det foresl(cid:229)ede kłb af bygninger i Bruxelles og Strasbourg, idet der fłrste og fremmest sikres tilstr(cid:230)kkelige finansielle midler til de budgetkonti, der berłrer personalet,


title: WRITTEN QUESTION No. 2475/98 by Leonie van BLADEL to the Council. European DNA database of murderers and rapists and European database of missing children

eurovoc_concepts:
Europol
child
crime against individuals
database
forced disappearance
genetics
homicide
police cooperation
sexual violence

text: 8. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 96/101 (1999/C 96/141) SKRIFTLIG FR¯GA E-2475/98 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: En europeisk DNA-databank med uppgifter om m(cid:246)rdare och v(cid:229)ldt(cid:228)ktsm(cid:228)n samt en europeisk databank om f(cid:246)rsvunna barn Inser r(cid:229)det att det med dagens sociala mobilitet r(cid:229)der ett absolut behov i Europa av ett snabbt och effektivt 1. utbyte av data om grova brott som v(cid:229)ldt(cid:228)kt och mord, liksom ocks(cid:229) data om f(cid:246)rsvunna barn? 2. ˜r r(cid:229)det berett att ta initiativet till att s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt f(cid:229) till st(cid:229)nd en europeisk DNA-databank s(cid:229) att det skall bli m(cid:246)jligt att p(cid:229) det europeiska planet s(cid:229) snabbt och effektivt som m(cid:246)jligt utv(cid:228)xla data om seriev(cid:229)ldt(cid:228)ktsm(cid:228)n och seriem(cid:246)rdare samt barnask(cid:228)ndare och barnam(cid:246)rdare? Avser r(cid:229)det att s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt ta initiativ till inr(cid:228)ttande av en gemensam europeisk databank med alla 3. data om f(cid:246)rsvunna barn? Svar (9 november 1998) I r(cid:229)dets resolution av den 9 juni 1997 om utbyte av resultat av DNA-analyser (1) uppmanas medlemsstaterna att (cid:246)verv(cid:228)ga inr(cid:228)ttandet av nationella DNA-databaser i syfte att sinsemellan utbyta resultat av DNA-analyser. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna dessutom att bygga upp sina databaser genom att anv(cid:228)nda samma DNA- mark(cid:246)rer i enlighet med samma standarder och p(cid:229) ett kompatibelt s(cid:228)tt. Valet av de mark(cid:246)rer och standarder som skall anv(cid:228)ndas samt av ett system f(cid:246)r informationsutbyte skall fastst(cid:228)llas p(cid:229) grundval av unders(cid:246)kningar. Utvecklingen av (cid:246)verenskomna mark(cid:246)rer och standarder f(cid:246)r DNA-profiler och system f(cid:246)r utbyte av DNA- uppgifter mellan medlemsstaterna (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r genomf(cid:246)rbarhetsstudier med hj(cid:228)lp av Europeiska n(cid:228)tverket av kriminaltekniska institut (ENFSI) och med ekonomiskt bist(cid:229)nd fr(cid:229)n EU i enlighet med Stop-programmet (Gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd av den 29 november 1996 om uppr(cid:228)ttande av ett program f(cid:246)r st(cid:246)d och utbyte f(cid:246)r personer ansvariga f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa m(cid:228)nniskohandel och sexuellt utnyttjande av barn) (2). Inr(cid:228)ttandet av en europeisk DNA-databas b(cid:246)r betraktas som en andra etapp och f(cid:246)rverkligas s(cid:229) snart de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga villkoren f(cid:246)r utbyte av DNA-analysresultat (cid:228)r uppfyllda. I detta sammanhang b(cid:246)r det planeras en l(cid:228)mplig roll f(cid:246)r Europol. N(cid:229)gra medlemsstater har redan en nationell DNA-databas, andra kommer att ha inr(cid:228)ttat en s(cid:229)dan inom de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren. Arbetet p(cid:229) att uppr(cid:228)tta gemensamma profilmark(cid:246)rer och profilstandarder forts(cid:228)tter med sikte p(cid:229) att f(cid:246)rslag som kan underl(cid:228)tta utbytet av DNA-analysresultat mellan medlemsstaterna skall l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r r(cid:229)det. Som ett led i genomf(cid:246)randet av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden av den 24 februari 1997 om (cid:229)tg(cid:228)rder mot m(cid:228)nniskohandel och sexuellt utnyttjande av barn (3) enades r(cid:229)det vid sitt m(cid:246)te den 19 mars 1998 om f(cid:246)rslag till inr(cid:228)ttande av nationella samordningsenheter f(cid:246)r saknade personer samt till f(cid:246)rb(cid:228)ttrade arbetsmetoder vid de befintliga enheterna, varvid h(cid:246)griskkategorier av f(cid:246)rsvunna personer skall prioriteras. Ett n(cid:228)tverk av dessa nationella samordningsenheter kommer att skapas. I detta sammanhang erinrar r(cid:229)det om arbetet inom ramen f(cid:246)r Schengens informationssystem (artikel 97 i Schengenkonventionen av den 19 juni 1990) och Interpol (automatiskt s(cid:246)ksystem). (1) EGT C 193, 24. 6. 1997, s. 2. (2) EGT L 322, 12. 12. 1996, s. 7. (3) EGT L 63, 4. 3. 1997, s. 2


title: QUESTION ECRITE no 2628/98 de Frédéric STRIBY à la Commission. Campagne d'information sur l'euro


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2564/98 af Irene SOLTWEDEL- SCHÄFER til Kommissionen. Forbrændingsanlæg for specialaffald i Biebesheim (Hessen, Tyskland)

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
Hesse
dangerous substance
environmental monitoring
export of waste
storage of waste
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/23 (1999/C 142/027) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2550/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Beskyttelse mod asbest Hvilke medlemsstater blokerer i Rådet for vedtagelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger om beskyttelse af personer mod asbest? Ligger Kommissionen inde med tal for, hvor mange dødsfald der i de senere år er blevet forårsaget af indånding af asbest på arbejdspladsen i de enkelte medlemsstater? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. november 1998) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på følgende skriftlige forespørgsler P-1451/98 fra Skinner (1), E-1742/98 fra Whitehead (2), E-1950/98 fra Pollack (3), E-2736/98 fra Oddy (4) og P-2972/98 fra Skinner (5) vedrørende fællesskabslovgivningen og de tiltag, der er under forberedelse, i forbindelse med beskyttelse dels af arbejdstageres dels af befolkningens helbred mod sundhedsskadelige virkninger forårsaget af asbest. Kommissionen er ikke i besiddelse af sådanne statistiske oplysninger. I forbindelse med harmoniseringen af statistisk materiale vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, herunder navnlig erhvervs- sygdomme (EODS projekt), har Kommissionen iværksat et pilotprojekt om mulighederne for at få udarbejdet sammenlignelige data i forbindelse med konstaterede tilfælde af erhvervssygdomme. Der er indsamlet data for referenceåret 1995 inden for 31 emner valgt ud fra den europæiske liste over erhvervssygdomme, der også omfatter asbestose, mesoteliom, der opstår ved indånding af asbestfibre, samt komplikationer i forbindelse med asbestose i form af kræft i bronkierne. Der blev i alt registreret 6 698 tilfælde af erhvervssygdomme i Fællesskabet i 1995, der kan relateres til asbestose. Denne database fra Eurostat indeholder imidlertid ingen oplysninger om, hvor mange af disse sygdomstilfælde der ender med dødsfald. (1) EFT C 13 af 18. 1. 1999, s. 34. (2) EFT C 13 af 18. 1. 1999, s. 75. (3) EFT C 13 af 18. 1. 1999, s. 123. (4) EFT C 135 af 14. 5. 1999, s. 108. (5) Se side 64. (1999/C 142/028) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2564/98 af Irene Soltwedel-Schäfer (V) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Forbrændingsanlæg for specialaffald i Biebesheim (Hessen, Tyskland) Hvordan er situationen i de enkelte EU-lande vedrørende farligt affald (specialaffald), for så vidt angår: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. årlige mængder i årene 1993-1997 eksisterende eller projekteret behandlings- hhv. forbrændingskapacitet og deponeringsplads disponibel kapacitet i tons pr. år eksport til andre lande i tons pr. år import fra andre lande i tons pr. år strategier (eksisterende hhv. planlagte) til undgåelse hhv. genanvendelse? I hvilket omfang har Kommissionen udarbejdet direktiver og forordninger eller planlagt projekter til at undgå problemaffald i Europa? I hvilket omfang har Kommissionen udarbejdet direktiver og forordninger eller planlagt projekter for behandling af problemaffald i Europa?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2653/98 του Friedhelm FRISCHENSCHLAGER προς το Συμβούλ ο. Πολιτική της ΕΕ στον τομέα των ναρκωτικών

eurovoc_concepts:
Europol
Latin America
action programme
development policy
drug addiction
drug traffic
fight against crime
narcotic
substitute product
therapeutics


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2601/98 af Anna KARAMANOU til Kommissionen. Vold og sexchikane på arbejdspladsen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
European Commission
mental stress
public awareness campaign
report
sexual harassment
sexual violence
working conditions
workplace

text: C 31/152 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 (1999/C 31/219) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2601/98 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Vold og sexchikane p(cid:229) arbejdspladsen I henhold til en rapport for nylig fra Den Internationale Arbejdsorganisation er trusler, fysisk vold og sexchikane de vigtigste (cid:229)rsager til usikkerhed blandt arbejdstagerne. I henhold til ILO(cid:146)s rapport er antallet af europ(cid:230)iske kvinder, der bliver ofre for vold p(cid:229) arbejdspladsen, n(cid:230)sten dobbelt s(cid:229) hłjt som antallet af m(cid:230)nd, og i Storbritannien overstiger antallet af arbejdstagere, der uds(cid:230)ttes for trusler, 53 %. Psykisk chikane har antaget foruroligende dimensioner i den vestlige verden, og navnlig i (cid:216)strig, Danmark, Storbritannien, Tyskland og Sverige. Med hensyn til seksuelle overgreb indtager Frankrig fłrstepladsen p(cid:229) verdensplan, idet 20 % af de erhvervsaktive kvinder har v(cid:230)ret ofre for sexchikane. Kan Kommissionen oplyse, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de den har til hensigt at gribe ind, og hvilke foranstaltninger den vil iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at lłse dette alvorlige problem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn (17. september 1998) Kommissionen deler til fulde det (cid:230)rede medlems opfattelse af de katastrofale fłlger af sexchikane. Efter Kommissionens mening kan sexchikane p(cid:229) arbejdspladsen v(cid:230)re i modstrid med visse bestemmelser i R(cid:229)dets direktiv 76/207/E(cid:216)F af 9. februar 1976 om gennemfłrelse af princippet om ligebehandling af m(cid:230)nd og kvinder for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r adgang til besk(cid:230)ftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilk(cid:229)r (1). Kommissionen har gennem (cid:229)rene truffet adskillige supplerende foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af dette uv(cid:230)sen. Kommissionen vedtog s(cid:229)ledes i 1991 henstilling 92/131/E(cid:216)F af 27. november 1991 om beskyttelse af m(cid:230)nds og kvinders v(cid:230)rdighed p(cid:229) arbejdspladsen (2) og offentliggjorde i 1993 en vejledning vedrłrende gennemfłrelsen af en adf(cid:230)rdskodeks med henblik p(cid:229) at bek(cid:230)mpe sexchikane p(cid:229) arbejdspladsen. I 1996 og 1997 gennemfłrte Kommissionen hłringer af arbejdsmarkedets parter og opfordrede dem til at forhandle sig frem til en aftale p(cid:229) EU-plan vedrłrende muligheden for at udarbejde en overordnet politik p(cid:229) EU- niveau til bek(cid:230)mpelse af sexchikane p(cid:229) arbejdspladsen. Arbejdsmarkedets parter besluttede sig desv(cid:230)rre for ikke at tage positivt imod Kommissionens opfordring. Samtidig bestilte Kommissionen to forskningsinstitutioner til at udarbejde to dybtg(cid:229)ende rapporter om sex- chikane i alle medlemsstaterne (definition, berłrte personer, ofrenes profil, fłlgerne af sexchikane, lovgivning, gennemfłrte foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af sexchikane). De to undersłgelser underbygger de oplysninger det (cid:230)rede medlem henviser til i sin forespłrgsel. Efter at arbejdsmarkedets parter har afvist at forhandle p(cid:229) EU-plan, har Kommissionen besluttet i fłrste omgang at offentliggłre de to undersłgelser, s(cid:229) snart de er blevet oversat. I undersłgelserne fremh(cid:230)ves s(cid:229)ledes behovet at i hłjere grad at oplyse om f(cid:230)nomenets omfang og forbedre indsatsen for at bek(cid:230)mpe sexchikane. Kommissionen overvejer for łjeblikket andre supplerende foranstaltninger, der kan forbedre oplysningsindsatsen, f. eks. muligheden for at arrangere eller yde stłtte til en konference, hvor der fokuseres p(cid:229) problemet. (1) EFT L 39 af 14. 2. 1976. (2) EFT L 49 af 24. 2. 1992. (1999/C 31/220) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2610/98 af Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Overtr(cid:230)delsesprocedurer p(cid:229) det social- og arbejdsmarkedspolitiske omr(cid:229)de Hvor mange overtr(cid:230)delsesprocedurer p(cid:229) grund af manglende gennemfłrelse af f(cid:230)llesskabsdirektiver p(cid:229) det social- og arbejdsmarkedspolitiske omr(cid:229)de har Kommissionen indledt siden 1996? Hvilke direktiver drejer det sig konkret om og hvilke medlemsstater?