title: Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välinen sopimus, tehty 1 päivänä syyskuuta 1998, talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä - ERM II: een osallistuvien  valuuttojen kurssien noteerauskäytäntö ja maksu maksun jälkeen -menettely suoritettaessa interventioita vaihteluvälien rajoilla - Syyskuun 1 päivänä 1998 tehdyn sopimuksen 8, 10 ja 11 artiklan mukaiset eritäin lyhyen ajan rahoitusjärjestelmässä sovellettacat enimäismäärät

eurovoc_concepts:
European Central Bank
economic convergence
exchange rate
monetary agreement
third stage of EMU

text: C 345/6 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 13. 11. 98 EUROOPAN KESKUSPANKKI Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten j…senvaltioiden kansallisten keskuspankkien v…linen SOPIMUS, tehty 1 p…iv…n… syyskuuta 1998, talous(cid:220) ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenette(cid:220) lyist… (98/C 345/05) EUROOPAN KESKUSPANKKI (J´LJEMP´N´ ’’EKP’’) JA EUROALUEEN ULKOPUOLISTEN J´SENVALTIOIDEN KANSALLISET KESKUSPANKIT (J´LJEMP´N´ ’’EUROALUEEN ULKOPUOLISET J´SENVALTIOT’’) JA ’’EUROALUEEN ULKOPUOLISET KANSALLISET KESKUSPANKIT’’), jotka -(cid:217)osallistuminen ERM II:een on euroalueen ulkopuoli(cid:220) sille j…senvaltioille vapaaehtoista; niiden j…senvaltioi(cid:220) den, joita koskee poikkeus, voidaan kuitenkin olettaa liittyv…n mekanismiin; j…senvaltiot, jotka eiv…t osal(cid:220) listu ERM II:een alusta alkaen, voivat liitty… siihen my‰hemm…ss… vaiheessa, ottavat huomioon, ett… Eurooppa(cid:220)neuvosto p……tti 16 p…i(cid:220) v…n… kes…kuuta 1997 antamansa p……t‰slauselman (j…ljem(cid:220) p…n… ’’p……t‰slauselma’’) mukaisesti valuuttakurssimeka(cid:220) nismin (j…ljemp…n… ’’ERM II’’) perustamisesta talous(cid:220) ja rahaliiton kolmannen vaiheen alkaessa 1 p…iv…n… tammi(cid:220) kuuta 1999, -(cid:217)ERM II:n toiminta ei vaikuta EKP:n ja euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien ensisijai(cid:220) seen tavoitteeseen, joka on hintavakauden s…ilytt…mi(cid:220) nen, ottavat huomioon, ett… p……t‰slauselman mukaisesti -(cid:217)jokaisen ERM II:een osallistuvan euroalueen ulko(cid:220) puolisen ’’ERM j…senvaltion valuutalle (j…ljemp…n… II:een osallistuva euroalueen ulkopuolinen valuutta’’) m……ritell……n keskuskurssi suhteessa euroon, -(cid:217)ERM II korvaa nykyisen Euroopan valuuttaj…rjestel(cid:220) m…n, -(cid:217)keskuskurssin molemmin puolin on normaalisti 15 prosentin vaihteluv…li, jonka toimintaymp…rist‰…, -(cid:217)toimivat yhteismarkkinat ja investointien, kasvun ja ty‰llisyyden lis……minen edellytt…v…t vakaata taloudel(cid:220) luominen on sen lista vuoksi kaikkien j…senvaltioiden edun mukaista; yh(cid:220) teismarkkinoiden toimivuutta eiv…t saa vaarantaa re(cid:220) aalisten valuuttakurssien v……ristym…t ja muiden EU(cid:220)valuuttojen v…listen nimellisten valuutta(cid:220) kurssien liialliset vaihtelut, jotka h…iritsisiv…t j…senval(cid:220) tioiden v…lisi… kauppavirtoja; t…m…n lis…ksi jokaisen j…senvaltion on Euroopan yhteis‰n perustamissopi(cid:220) muksen 109 m artiklan mukaisesti pidett…v… valuutta(cid:220) kurrsipolitiikkaansa yhteist… etua koskevana asiana, tai euron -(cid:217)ERM II:n avulla varmistetaan, ett… ERM II:een osal(cid:220) j…senvaltiot suun(cid:220) listuvat euroalueen ulkopuoliset taavat politiikkansa kohti vakautta; se edist…… l…hen(cid:220) tymiskehityst… ja tukee n…in niiden pyrkimyksi… ottaa euro k…ytt‰‰n, -(cid:217)on varmistettava, ett… keskuskurssien muutokset teh(cid:220) d……n oikea(cid:220)aikaisesti merkitt…vien v……ristymien v…lt(cid:220) t…miseksi; kaikilla yhteisen sopimuksen osapuolilla, mukaan lukien EKP, on oikeus aloittaa luottamuksel(cid:220) linen menettely keskuskurssien uudelleenarvioimi(cid:220) seksi, -(cid:217)interventiot vaihteluv…lin rajoilla ovat periaatteessa automaattisia ja rajoittamattomia, ja niihin on k…ytet(cid:220) t…viss… eritt…in lyhyen ajan rahoitustukea; EKP ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten j…senvaltioiden keskuspankit ’’ERM II:een osallistuvat euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit’’) voivat kuitenkin keskeytt…… interven(cid:220) tion, jos se on ristiriidassa ensisijaisen hintavakausta(cid:220) voitteen kanssa; p……t‰st… tehdess……n ne ottavat huo(cid:220) mioon kaikki asiaankuuluvat tekij…t, erityisesti hinta(cid:220) (j…ljemp…n… 13. 11. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 345/7 vakauden ja ERM II:n toiminnan uskottavuuden s…i(cid:220) lytt…misen, -(cid:217)valuuttakurssipoliittista yhteisty‰t… voidaan edelleen tehostaa esimerkiksi sallimalla tiiviimm…t valuutta(cid:220) kurssikytk‰kset euron ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten valuuttojen v…lill… sen mu(cid:220) kaan jaa siin… m……rin kuin se on tarpeellista l…henty(cid:220) miskehityksen kannalta, ottavat huomioon, ett… interventiota k…ytet……n tukiv…li(cid:220) neen… muiden poliittisten toimenpiteiden ohella, joihin kuuluu asianmukainen taloudellista l…hentymist… ja va(cid:220) luuttakurssivakautta edist…v… raha(cid:220) ja finanssipolitiikka; koordinoituja interventioita vaihteluv…lien sis…ll… voidaan k…ytt…… EKP:n ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien yhteisest… so(cid:220) pimuksesta; j…lkimm…iset soveltavat niit… rinnakkain asi(cid:220) anmukaisten poliittisten vastatoimenpiteiden kanssa, joi(cid:220) hin kuuluu korkojen joustava k…ytt‰, ottavat huomioon, ett… on sallittava riitt…v… joustavuus erityisesti, jotta voidaan ottaa huomioon euroalueen ul(cid:220) kopuolisten j…senvaltioiden taloudellisen l…hentymisen eri asteet, vauhti ja strategiat, ja ottavat huomioon, ett… t…m… sopimus ei est… euroalueen ulkopuolisia j…senvaltioita vahvistamasta muita ylim……r…i(cid:220) si… vaihteluv…lej… ja tekem…st… muita interventioj…rjeste(cid:220) lyj… kahdenkeskisesti, mukaisesti m……riteltyj… vaihteluv…lej… noudattaen euron ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten va(cid:220) luuttojen kahdenv…listen kurssien yl…(cid:220) ja alarajat, joilla automaattinen interventio tapahtuu. EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskus(cid:220) pankit ilmoittavat yhdess… markkinoille n…m… kurssit, jotka on noteerattava liitteess… I esitetyll… tavalla. II. (cid:217)INTERVENTIOT 2 artikla Yleiset m……r…ykset 2. 1. (cid:218)(cid:217)Interventiot suoritetaan periaatteessa euroilla ja ERM II:een osallistuvilla euroalueen ulkopuolisilla va(cid:220) luutoilla. EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ul(cid:220) kopuoliset kansalliset keskuspankit ilmoittavat toisilleen kaikista sellaisista valuuttainterventioista, joiden tarkoi(cid:220) tuksena on turvata ERM II:n yhten…isyys. 2. 2. (cid:218)(cid:217)EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ulko(cid:220) puoliset kansalliset keskuspankit toisilleen my‰s kaikista muista valuuttainterventioista. ilmoittavat 3 artikla Interventiot vaihteluv…lien rajoilla OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I. (cid:217)KESKUSKURSSIT JA VAIHTELUV´LIT 1 artikla Euron ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolis(cid:220) ten valuuttojen kahdenv…liset keskuskurssit ja interventio(cid:220) kurssit 1. 1. (cid:218)(cid:217)T…m…n sopimuksen osapuolet antavat yhteisen il(cid:220) moituksen markkinoille ERM II:een osallistuvien euro(cid:220) alueen ulkopuolisten valuuttojen ja euron kahdenv…lisist… keskuskursseista ja niiden muutoksista p……t‰slauselman 2. 3 kohdassa tarkoitetun yhteisen menettelyn mukaisesti. 1. 2. (cid:218)(cid:217)EKP ja kukin ERM II:een osallistuva euroalueen ulkopuolinen kansallinen keskuspankki vahvistavat yhtei(cid:220) sell… sopimuksella p……t‰slauselman 2. 1, 2. 3 ja 2. 4 kohdan 3. 1. (cid:218)(cid:217)Interventiot vaihteluv…lien rajoilla ovat periaat(cid:220) teessa automaattisia ja rajoittamattomia. EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit voivat kuitenkin keskeytt…… automaattisen intervention, jos se on ristiriidassa niiden ensisijaisen hin(cid:220) tavakaustavoitteen kanssa. 3. 2. (cid:218)(cid:217)P……tt…ess……n intervention keskeytt…misest… EKP:n tai ERM II:een osallistuvan euroalueen ulkopuolisen kansallisen keskuspankin on otettava huomioon kaikki muutkin asiaan vaikuttavat seikat, mukaan lukien ERM II:n toiminnan uskottavuus. EKP:n ja/tai ERM II:een osallistuvan euroalueen ulkopuolisen kansallisen keskus(cid:220) pankin p……t‰sten on perustuttava tosiseikkoihin, ja niiss… on otettava huomioon my‰s se, mihin johtop……t‰ksiin muut toimivaltaiset elimet ovat mahdollisesti p……tyneet. EKP:n ja/tai ERM II:een osallistuvan euroalueen ulko(cid:220) puolisen kansallisen keskuspankin on ilmoitettava mah(cid:220) dollisimman ajoissa ja eritt…in luottamuksellisesti muille asianomaisille rahapolitiikasta vastaaville viranomaisille ja kaikkien muiden ERM II:een osallistuvien euroalueen C 345/8 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 13. 11. 98 ulkopuolisten viranomaisille aikeistaan keskeytt…… interventio. j…senvaltioiden rahapolitiikasta vastaaville kopuolinen kansallinen keskuspankki antaa toisilleen mahdollisuuden eritt…in lyhyen ajan luottoj…rjestelyihin. Eritt…in lyhyen ajan rahoitusoperaatioiden alkuper…inen maturiteetti on kolme kuukautta. 3. 3. (cid:218)(cid:217)Suoritettaessa sovelletaan maksu maksun liitteess… I on esitetty. interventio vaihteluv…lien rajoilla j…lkeen (cid:220)menettely…, kuten 4 artikla Koordinoidut interventiot vaihteluv…lien sis…ll… EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ulkopuoliset kansalliset keskuspankit voivat sopia koordinoitujen in(cid:220) terventioiden suorittamisesta vaihteluv…lien sis…ll…. 6. 2. (cid:218)(cid:217)J…rjeselyjen mukaiset rahoitusoperaatiot toteute(cid:220) taan EKP:n ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ul(cid:220) kopuolisten kansallisten keskuspannkien v…lisin… ERM II:een osallistuvien valuuttojen avista(cid:220)ostoina ja (cid:220)myyn(cid:220) tein…, joista aiheutuvat saamiset ja velat kirjataan velko(cid:220) jan valuutan m……r…isin…. Rahoitusoperaatioiden arvo(cid:220) p…iv… on sama kuin intervention arvop…iv… markkinoilla. EKP pit…… kirjaa kaikista n…iden j…rjestelyjen mukaisesti tehdyist… kaupoista. 5 artikla Vaihteluv…lien rajoilla suoritettavien interventioiden rahoitus 7 artikla Interventioiden ja muiden kauppojen ennakkohyv…ksynt… 5. 1. (cid:218)(cid:217)Interventiovaluuttaa liikkeeseen laskevan keskus(cid:220) pankin ennakkohyv…ksynt… vaaditaan, jos jokin toinen keskuspankki on aikeissa k…ytt…… liikkeeseenlaskijan va(cid:220) luuttaa ja jos sen k…ytt…m…t m……r…t ylitt…v…t rajat, jotka yhteisess… sopimuksessa m……r…t……n vapaaehtoisille inter(cid:220) ventioille, joissa myyd……n tai ostetaan ERM II:een oallis(cid:220) tuvia valuuttoja, mukaan lukien vaihteluv…lien sis…ll… teh(cid:220) t…v…t yksipuoliset interventiot. 5. 2. (cid:218)(cid:217)Ennakkohyv…ksynt… vaaditaan my‰s sellaisille muille valuuttatoimille kuin interventioille, joissa k…yte(cid:220) t……n ainakin yht… ERM II:een osallistuvaa euroalueen ul(cid:220) jotka suuruutensa tai euroa kopuolista valuuttaa vuoksi ovat omiaan vaikuttamaan kyseisten kahden va(cid:220) luutan kurssiin. T…llaisissa tapauksissa kyseisten kahden keskuspankin on p……tett…v… l…hestymistavasta, jolla mah(cid:220) dolliset ongelmat minimoidaan ja joka voi olla mm. kau(cid:220) pan tekeminen kokonaan tai osittain suoraan keskus(cid:220) pankkien v…lill…. ja III. (cid:217)ERITT´IN LYHYEN AJAN RAHOITUSJ´RJESTELM´ 6 artikla Yleiset m……r…ykset 6. 1. (cid:218)(cid:217)Euroilla ja ERM II:een osallistuvilla euroalueen ulkopuolisilla valuutoilla suoritettavia interventioita var(cid:220) ten EKP ja kukin ERM II:een osallistuva euroalueen ul(cid:220) 7. 1. (cid:218)(cid:217)Eritt…in lyhyen ajan rahoitusj…rjestelm… on peri(cid:220) aatteessa automaattisesti k…ytett…viss… ilman luoton enim(cid:220) m…ism……r…n rajoitusta, kun on kyse vaihteluv…lien rajoilla suoritettavien ERM II:een osallistuvilla teht…vien inter(cid:220) ventioiden rahoittamisesta. 7. 2. (cid:218)(cid:217)Luotonsaajakeskuspankki voi turvautua luottoj…r(cid:220) jestelyihin vasta, kun se on k…ytt…nyt valuuttavarantojaan asianmukaisesti. 7. 3. (cid:218)(cid:217)EKP ja ERM II:een osallistuvat euroalueen ulko(cid:220) puoliset kansalliset keskuspankit voivat keskeytt…… auto(cid:220) maattisen rahoituksen, jos se olisi ristiriidassa niiden en(cid:220) sisijaisen hintavakaustavoitteen kanssa. Automaattisen ra(cid:220) hoituksen keskeytt…minen edellytt……, ett… t…m…n sopi(cid:220) muksen 3 artiklan 2 kohdan m……r…yksi… noudatetaan. 8 artikla Vaihteluv…lien sis…ll… suoritettavien interventioiden rahoitus Vaihteluv…lien sis…ll… suoritettavissa interventioissa erit(cid:220) t…in lyhyen ajan rahoitusj…rjestelm… voidaan ottaa k…yt(cid:220) t‰‰n laskevan keskus(cid:220) pankin suostumuksella, jos seuraavat edellytykset t…ytty(cid:220) v…t: interventiovaluuttaa liikkeeseen 13. 11. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 345/9 a)(cid:217)luotonsaajakeskuspankille my‰nnetyn rahoituksen ku(cid:220) mulatiivinen m……r… ei saa olla suurempi kuin sille liit(cid:220) teess… II m……r…tty enimm…ism……r…; 11 artikla Uusiminen yhteisell… sopimuksella b) luotonsaajakeskuspankki voi turvautua rahoitusj…rjes(cid:220) telm……n vasta, kun se on k…ytt…nyt valuuttavaranto(cid:220) jaan asianmukaisesti. 11. 1. (cid:218)(cid:217)Velka, joka ylitt…… liitteess… II ilmoitetun enim(cid:220) m…ism……r…n, voidaan velkojakeskuspankin suostumuk(cid:220) sella uusia kerran kolmeksi kuukaudeksi. 9 artikla Korko 11. 2. (cid:218)(cid:217)Velka, joka on jo uusittu automaattisesti kol(cid:220) meksi kuukaudeksi, voidaan velkojakeskuspankin suostu(cid:220) muksella uusia toisen kerran kolmeksi kuukaudeksi. 9. 1. (cid:218)(cid:217)Eritt…in lyhyen ajan luotolle maksettava korko on edustava velkojan valuutan kotimainen kolmen kuukau(cid:220) den rahamarkkinakorko alkuper…isen rahoitusoperaation kaupantekop…iv…n… tai, jos j…rjestely on uusittu t…m…n sopimuksen 10 ja 11 artiklan mukaisesti, velkojan valuu(cid:220) tan kolmen kuukauden rahamarkkinakorko alkuper…isen rahoitusoperaation uusimisp…iv…n…. 9. 2. (cid:218)(cid:217)Kertynyt korko maksetaan velkojan valuutassa j…rjestelyn alkuper…isen… maturiteettip…iv…n… tai tarvitta(cid:220) essa velan ennenaikaisena suorittamisp…iv…n…. Jos j…rjes(cid:220) tely uusitaan t…m…n sopimuksen 10 ja 11 artiklan mukai(cid:220) sesti, korko lis…t……n p……omaan kunkin kolmen kuukau(cid:220) den jakson p……ttyess… ja maksetaan velan lopullisena ta(cid:220) kaisinmaksup…iv…n…. 9. 3. (cid:218)(cid:217)Kunkin ERM II:een osallistuvan euroalueen ul(cid:220) kopuolisen kansallisen keskuspankin on t…m…n sopimuk(cid:220) sen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettava EKP:lle edustava kolmen kuukauden kotimainen rahamarkkina(cid:220) korkonsa. EKP k…ytt…… edustavaa euron kolmen kuu(cid:220) kauden kotimaista rahamarkkinakorkoa, jonka se ilmoit(cid:220) taa ERM II:een osallistuville euroalueen ulkopuolisille kansallisille keskuspankeille. 12 artikla Ennenaikainen takaisinmaksu Luotonsaajakeskuspankki voi omasta pyynn‰st……n mak(cid:220) saa t…m…n sopimuksen 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti kir(cid:220) jatun velkansa takaisin ennenaikaisesti milloin tahansa. 13 artikla Keskin…isten saamisten ja velkojen nettoutus EKP:n ja ERM II:een osallistuvan euroalueen ulkopuoli(cid:220) sen kansallisen keskuspankin keskin…iset saamiset ja ve(cid:220) lat, jotka aiheutuvat t…m…n sopimuksen 6(cid:134)12 artiklassa tarkoitetuista operaatioista, voidaan nettouttaa keske(cid:220) n……n osapuolten yhteisest… sopimuksesta. 14 artikla Suoritustapa 10 artikla Automaattinen uusiminen 14. 1. (cid:218)(cid:217)Kun rahoitusoperaatio er……ntyy tai velka makse(cid:220) taan takaisin ennenaikaisesti, maksu on periaatteessa suoritettava velkojan valuutan m……r…isen…. Luoton alkuper…ist… maturiteettia voidaan pident…… kol(cid:220) mella kuukaudella luotonsaajakeskuspankin pyynn‰st…. 14. 2. (cid:218)(cid:217)T…m… m……r…ys ei kuitenkaan est… velkojakeskus(cid:220) pankkia ja luotonsaajakeskuspankkia sopimasta muista suoritustavoista. On kuitenkin huomattava, ett…: a)(cid:217)alkuper…ist… maturiteettia voidaan pident…… automaat(cid:220) tisesti vain kerran ja enint……n kolmella kuukaudella; b) t…m…n artiklan perusteella aiheutunut kokonaisvelka ei milloinkaan saa ylitt…… luotonsaajakeskuspankin ve(cid:220) lan enimm…ism……r……, joka m……ritell……n kullekin kes(cid:220) kuspankille liitteess… II. IV. (cid:217)TIIVIIMPI VALUUTTAKURSSIYHTEISTYˆ 15 artikla Tiiviimpi valuuttakurssiyhteisty‰ 15. 1. (cid:218)(cid:217)ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolis(cid:220) ten kansallisten keskuspankkien ja EKP:n valuuttakurssi(cid:220) C 345/10 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 13. 11. 98 poliittista yhteisty‰t… voidaan tiivist……; tapauskohtaisesti voidaan p……tt…… tiiviimmist… valuuttakurssien kytk‰ksist… sellaisen ERM II:een osallistuvan euroalueen ulkopuoli(cid:220) sen j…senvaltion aloitteesta, jota asia koskee. 15. 2. (cid:218)(cid:217)Sellaisen ERM II:een osallistuvan euroalueen ul(cid:220) kopuolisen j…senvaltion pyynn‰st…, jota asia koskee, voi(cid:220) daan tapauskohtaisesti p……tt…… normaalia vaihteluv…li… kapeammista virallisista vaihteluv…leist…, joita periaat(cid:220) teessa tuetaan automaattisilla ja rahoituksella, p……t‰slau(cid:220) selman 2. 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 17. 2. (cid:218)(cid:217)Jos on p……tetty normaalia vaihteluv…li… kapeam(cid:220) mista virallisista vaihteluv…leist…, kaikilla p……t‰slauselman 2. 4 kohdan mukaisesti tehdyn yhteisen p……t‰ksen osa(cid:220) puolilla, mukaan lukien EKP, on oikeus aloittaa luotta(cid:220) muksellinen menettely arvioidakseen uudelleen, onko ko. valuutan osallistuminen kapeampaan vaihteluv…liin asian(cid:220) mukaista. VI. (cid:217)MUUT KUIN OSALLISTUVAT TAHOT 18 artikla Soveltamisala 15. 3. (cid:218)(cid:217)EKP:n ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien v…list… valuut(cid:220) takurssiyhteisty‰t… voidaan tiivist…… my‰s muuntyyppisin ep…virallisin j…rjestelyin. T…m…n sopimuksen 1, 2. 1, 3, 4, 6(cid:134)15 ja 17 artiklaa ei sovelleta niihin euroalueen ulkopuolisiin kansallisiin kes(cid:220) kuspankkeihin, jotka eiv…t osallistu ERM II:een. V. (cid:217)J´RJESTELM´N TOIMINNAN SEURANTA 16 artikla EKP:n yleisneuvoston teht…v…t 16. 1. (cid:218)(cid:217)EKP:n yleisneuvosto seuraa ERM II:n toimintaa ja toimii raha(cid:220) ja valuuttakurssipolitiikan koordinoijana sek… sopimuksessa m……ritellyn interventio(cid:220) ja rahoitus(cid:220) mekanismin hallinnoijana. Se seuraa tiiviisti ja jatkuvasti kunkin ERM II:een osallistuvan euroalueen ulkopuolisen valuutan ja euron kahdenv…listen valuuttakurssisuhteiden kest…vyytt…. 16. 2. (cid:218)(cid:217)EKP:n yleisneuvosto tarkistaa m……r…ajoin t…m…n sopimuksen toimivuuden siit… saatujen kokemusten pe(cid:220) rusteella. 17 artikla Keskuskurssien ja kapeampiin vaihteluv…leihin osallistumi(cid:220) sen uudelleenarviointi 17. 1. (cid:218)(cid:217)Kaikilla p……t‰slauselman 2. 3 kohdan mukaisesti tehdyn yhteisen sopimuksen osapuolilla, mukaan lukien EKP, on oikeus aloittaa luottamuksellinen menettely keskuskurssien uudelleenarvioimiseksi. 19 artikla Valuutta(cid:220)asiantuntijoiden yhteisty‰k…yt…nt‰ Euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien, jotka eiv…t osallistu ERM II:een, on osallistuttava EKP:n ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien kanssa valuutta(cid:220)asiantunti(cid:220) joiden yhteisty‰k…yt…nt‰‰n ja muuhun sellaiseen tieto(cid:220) jenvaihtoon, jota tarvitaan ERM II:n moitteettoman toi(cid:220) minnan varmistamiseksi. VII. (cid:217)LOPPUM´´R´YKSET 20 artikla Loppum……r…ykset l p…iv…st… tammikuuta 20. 1. (cid:218)(cid:217)T…m… sopimus korvaa 1999 alkaen Euroopan valuuttaj…rjestelm…… koskevista toimintamenettelyist… 13 p…iv…n… maaliskuuta 1979 teh(cid:220) dyn se on muutettuna sellaisena kuin 10 p…iv…n… kes…kuuta 1985 ja 10 p…iv…n… marraskuuta 1987 annetuilla s……d‰ksill…. sopimuksen, 20. 2. (cid:218)(cid:217)T…m… sopimus laaditaan englannin, ranskan ja saksan kielill… ja allekirjoitetaan asianmukaisesti. EKP, joka s…ilytt…… alkuper…isi… sopimuksia, l…hett…… niist… kul(cid:220) lekin keskuspankille oikeaksi todistetut j…ljenn‰kset kai(cid:220) killa n…ill… kielill…. Sopimus k……nnet……n kakille muille yhteis‰n virallisille kielille ja jukaistaan Euroopan yhtei(cid:220) s‰jen virallisen lehden C(cid:220)sarjassa. 13. 11. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 345/11 LIITE I ERM II:EEN OSALLISTUVIEN VALUUTTOJEN KURSSIEN NOTEERAUSK´YT´NTˆ JA MAKSU MAKSUN J´LKEEN (cid:220)MENETTELY SUORITETTAESSA INTERVENTIOITA VAIHTELU(cid:220) V´LIEN RAJOILLA A. (cid:217)Kurssien ilmoittamista koskeva sopimus Kaikkien ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten j…senvaltioiden valuuttojen kahdenv…lisen kes(cid:220) kuskurssin vaihtokurssi euroon n…hden noteerataan k…ytt…en euroa perusvaluuttana. Kaikkien valuuttojen valuuttakurssi ilmaistaan l euron arvona k…ytt…en kuutta merkitsev…… numeroa. Samaa k…yt…nt‰… sovelletaan ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten j…senvaltioiden valuuttojen ylemm…n ja alemman interventiokurssin noteeraamiseen euroon n…hden. Ylempi interventiokurssi m……rite(cid:220) t……n lis……m…ll… prosentteina ilmaistu sovittu vaihteluv…li kahdenv…liseen keskuskurssiin ja alempi interven(cid:220) tiokurssi v…hent…m…ll… se keskuskurssista. Tulokseksi saadut kurssit py‰ristet……n kuuteen merkitsev……n nu(cid:220) meroon. B. (cid:217)Maksu maksun j…lkeen (cid:220)menettely Maksu maksun j…lkeen (cid:220)menettely soveltavat sek… EKP ett… euroalueen kansalliset keskuspankit suorittaes(cid:220) saan interventioita vaihteluv…lien rajoilla. ERM II:een osallistuvat euroalueen ulkopuoliset kansalliset kes(cid:220) kuspankit soveltavat maksu maksun j…lkeen (cid:220)menettely… toimiessaan euroalueen kansallisten keskuspank(cid:220) kien ja EKP:n kirjeenvaihtajapankkeina t…m…n liitteen mukaisesti; ERM II:een osallistuvat euroalueen ul(cid:220) kopuoliset kansalliset keskuspankit voivat harkintansa mukaan k…ytt…… samaa maksu maksun j…lkeen (cid:220)me(cid:220) nettely… maksaessaan vaihteluv…lien rajoilla tapahtunutta interventiota, jonka ne ovat omasta puolestaan tehneet. i) Yleiset periaatteet -(cid:217)Maksu maksun j…lkeen (cid:220)menettely… sovelletaan, kun interventio vaihteluv…lien rajoilla tehd……n ERM II:ssa euron ja ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten j…senvaltioiden valuuttojen v…lill…. -(cid:217)Jotta vastapuolet voisivat ERM II:ssa suorittaa intervention vaihteluv…lien rajoilla, niill… on oltava tili asianomaisessa kansallisessa keskuspankissa. Vastapuolilla on my‰s oltava SWIFT(cid:220)osoite ja/tai nii(cid:220) den on vaihdettava oikeaksi vahvistetut teleksiavaimet kyseisen kansallisen keskuspankin tai EKP:n kanssa. Lis…ksi t…llaiset vastapuolet voivat ERM II:ssa suorittaa intervention vaihteluv…lien rajoilla suoraan EKP:n kanssa. -(cid:217)ERM II:een osallistuvien euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien on toimittava euro(cid:220) alueen kansallisten keskuspankkien ja EKP:n kirjeenvaihtajapankkeina. -(cid:217)Kun interventio vaihteluv…lien rajoilla tehd……n, kyseinen kansallinen keskuspankki tai EKP suorittaa maksunsa tietyst… tapahtumasta vasta saatuaan kirjeenvaihtajapankiltaan vahvistuksen, ett… makset(cid:220) tava m……r… on suoritettu sen tilille. Vastapuolia vaaditaan suorittamaan maksu ajoissa, jotta kan(cid:220) salliset keskuspankit ja EKP voivat t…ytt…… omat maksuvelvoitteensa. Niinp… vastapuolia on vaadit(cid:220) tava maksamaan ennen ennalta m……ritelty… m……r…aikaa. ii) Vastapuolilta saatujen varojen vastaanottamisen m……r…aika Vastapuolten on maksettava interventiosummat arvop…iv…n… viimeist……n kello 13. 00 iltap…iv…ll… EKP:n (Keski(cid:220)Euroopan) aikaa. C 345/12 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 13. 11. 98 LIITE II SYYSKUUN 1 P´IV´N´ 1998 TEHDYN SOPIMUKSEN 8, 10 JA 11 ARTIKLAN MUKAISET ERIT(cid:220) T´IN LYHYEN AJAN RAHOITUSJ´RJESTELM´SS´ SOVELLETTAVAT ENIMM´ISM´´R´T 1. tammikuuta 1999 alkaen (miljoonina euroina) T…m…n sopimuksen osapuolina olevat keskuspankit Enimm…ism……r…t (˛) Tanskan keskuspankki Kreikan keskuspankki Ruotsin keskuspankki Ison(cid:220)Britannian keskuspankki Euroopan keskuspankki 520 300 990 3(cid:216)480 0 Euroalueen kansalliset keskuspankit Enimm…ism……r…t Belgian keskuspankki Saksan keskuspankki Espanjan keskuspankki Ranskan keskuspankki Irlannin keskuspankki Italian keskuspankki Luxemburgin keskuspankki Alankomaiden keskuspankki It…vallan keskuspankki Portugalin keskuspankki Suomen Pankki 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 (˛)(cid:217)Esitetyt m……r…t ovat teoreettisia niiden keskuspankkien osalta, jotka eiv…t osallistu ERM(cid:216)II:een


title: WRITTEN QUESTION No. 2681/98 by Gerhard HAGER to the Council. Threatened flood of refugees from Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
UN Security Council
aid to refugees
forced migration
humanitarian aid
migratory movement
refugee
repatriation grant
return migration
right of asylum

formats: html pdf print

text: C 135/94 Official Journal of the European Communities EN 14. 5. 1999 (1999/C 135/109) WRITTEN QUESTION E-2681/98 by Gerhard Hager (NI) to the Council (1 September 1998) Subject: Threatened flood of refugees from Kosovo It appears increasingly unlikely that a diplomatic solution can be found in Kosovo. Europe is consequently threatened with a flood of refugees on a comparable scale to the influx from Bosnia-Herzergovina. Appropriate advance planning would do much to simplify the situation in the event of a crisis. Has the Council already discussed this problem and worked out ways of proceeding that would enable it to act instead of just reacting after the event? If so, what form are the preparations taking? If not, does it plan to make the necessary preparations in the near future? What is the state of progress as regards the action plan on the influx of immigrants from Iraq and neighbouring regions, due to be published in autumn 1998? What specific arrangements will be laid down in that action plan? (1999/C 135/110) WRITTEN QUESTION P-3049/98 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Council (2 October 1998) Subject: Kosovo refugees and the EU In the event that the crisis in Kosovo becomes even more acute, has the Council drawn up any action plan specifying the measures to be taken to deal with the problems arising from an influx of more refugees, particularly into neighbouring countries, two of which are Member States? Joint answer to Written Questions E-2681/98 and P-3049/98 (7/8 December 1998) The Council is fully aware that the extremely violent offensive of the Serbian security forces against the ‘Kosovo Liberation Army (KLA)’ has led to a dramatic humanitarian situation. According to the latest data from UNHCR, there are over 250 000 refugees and internally displaced persons (40 000 in Montenegro, 15 000 in Albania, 2 000 in FYROM). The Council agrees that the prospect of a growing flow of refugees into Western Europe is a real one. While there has been a certain improvement in the humanitarian situation in Kosovo, following the cessation of hostilities and an increased international presence, the Council remains concerned by the situation of tens of thousands of people who may still be without permanent shelter as winter approaches. The EU will continue to deploy substantial resources to alleviate their plight. The EU has adopted a two-pronged approach to the problem, addressing both its root cause and its humanitarian fall-out. On the political level, the EU fully supports the agreements signed in Belgrade on 16 October 1998 between the Federal Republic of Yugoslavia (FRY) and the OSCE, and on 15 October 1998 between the FRY and NATO following the negotiations mandated by the Contact Group on the basis of the relevant United Nations Security Council Resolutions, as an important step towards a political solution to the Kosovo crisis. It welcomed the adoption on 24 October of UN Security Council Resolution 1203, which confers the authority of the United Nations to the demand for full and immediate compliance by all parties concerned with these agreements, the unilateral commitments and Security Council Resolutions 1160 and 1199. The Council reiterates that there must be full and immediate compliance with Resolution 1203 by all parties concerned


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2679/98 von Gerhard HAGER an den Rat. Justitielle Zusammenarbeit

eurovoc_concepts:
Austria
extradition
fight against crime
information network
international court
judicial cooperation
organised crime
transmission network

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2699/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Dispute between Italy and the Commission regarding stomatological and orthodontic care

eurovoc_concepts:
EU law - national law
European Commission
Italy
appeal to the Court (EU)
dental medicine
dentist
medical specialisation
professional society
recognition of diplomas
right of establishment

text: C 135/98 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Ranska, Italia, Itävalta ja Portugali) ei ole vielä saattanut täydellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnan perus- periaatteista 21. marraskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/56/EY (1). Komissio on jo lähettänyt perustellut lausunnot kyseisille jäsenvaltioille ja päättää ennen vuoden loppua, onko asioita syytä viedä tuomioistuimeen. (1) EYVL L 319, 12. 12. 1994. (1999/C 135/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Italian ja Euroopan komission välinen kiista suun tauteja ja hampaiden oikomista koskevista hoidoista Italiassa on syntynyt vakavia ongelmia eron tekemisestä hammaslääkärien ja muiden lääkärien ammatti- rekisterien välillä. Hammaslääketieteeseen ja suun sairauksien hoitoon erikoistuneet lääkärit kuuluvat näihin rekistereihin. Voiko komissio kertoa, 1. 2. kuuluvatko hampaita hoitavat lääkärit samaan ammattikuntaan muissa Euroopan unionin jäsenval- tioissa kuin Italiassa? onko Ranskassa ja Luxemburgissa säännökset ”hampaiden, suun ja leukojen diagnosoinnista, hoidosta ja kuntoutuksesta” sen mukaan, onko kyseessä hammaslääkäri tai muu lääkäri (joka on tai ei ole erikoistunut suun sairauksien hoitoon), joko julkisella tai yksityisellä sektorilla, ja onko mahdollinen toiminnan harjoittamisen rajojen ylitys rikosoikeudellisesti rangaistavaa vai vain raskauttava tekijä hoitovirheen sattuessa? (1999/C 135/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Italian ja Euroopan komission välinen kiista suun tauteja ja hampaiden oikomista koskevista hoidoista Niin sanotuissa ”lääkäridirektiiveissä” eli direktiiveissä 75/362/ETY (1) ja 75/363/ETY (2) säädetään samojen kriteerien perusteella (vastavuoroinen tunnustaminen ja sijoittautumisvapaus) muun muassa stomatologiasta (yksinkertaisesti suun ja hampaiden sairauksia koskevien hoitojen harjoittamisesta kenen tahansa lääkärin toimesta). On huomattava, että ns. lääkäridirektiiveissä ei lainkaan määritetä lääkärien ”toiminta-alaa”, vaan ainoastaan koulutuskriteerit. Missään jäsenvaltiossa ei koskaan ole ajateltu, että potilasta hoitamaan kutsutun lääkärin toiminta-alaa voitaisiin rajoittaa anatomian mukaan. Ainoastaan Italiassa on voitu ajatella, että koska tietyn ruumiinosan (hampaat, suu jne. ) hoito on annettu hammaslääkärille, tämä hoito pitää automaattisesti jättää ”laillisesti” muiden lääkärien hoidon ulkopuolelle. Voiko komissio sanoa, onko yhteisössä lakeja tai ennakkotapauksia, joilla olisi jollakin tavalla määrätty jäsenvaltiot saattamaan voimaan säännöksiä, joiden mukaan lääkäreiltä olisi nimenomaan kielletty suun ja hampaiden hoidon harjoittaminen? (1) EYVL L 167, 30. 6. 1975, s. 1. (2) EYVL L 167, 30. 6. 1975, s. 14


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2551/98 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Aplicación de legislación transpuesta

eurovoc_concepts:
Spain
application of EU law
labour law
national implementing measure
occupational safety
social legislation
social policy

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/93 Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de octubre de 1998) Como todas las demÆs agencias, el Cedefop, que es un organismo descentralizado creado mediante un Reglamento espec(cid:237)fico, dispone de autonom(cid:237)a en cuanto a la definici(cid:243)n de su pol(cid:237)tica de personal sobre la que la Comisi(cid:243)n no ejerce mÆs control que el derivado de su representaci(cid:243)n en el consejo de administraci(cid:243)n (CA) del Centro. Por decisi(cid:243)n del CA la funci(cid:243)n de la autoridad facultada para proceder a los nombramientos se deleg(cid:243) en el Director para todas las categor(cid:237)as y grados del personal, excepto para el nombramiento o promoci(cid:243)n de la direcci(cid:243)n que se mantiene como competencia del CA (vØase el Reglamento 337/75). El CA del Cedefop se ocupa de los asuntos generales relacionados con la pol(cid:237)tica de personal y de los aspectos presupuestarios derivados de Østa. El CA decide todos los aæos el programa de trabajo y, en funci(cid:243)n del presupuesto provisional, establece «un cuadro de efectivos en el que figura un organigrama de los puestos de trabajo autorizados y de los efectivos in situ el d(cid:237)a de la presentaci(cid:243)n, para cada categor(cid:237)a de personal. » (vØase el reglamento financiero del Cedefop (apartado 1 del art(cid:237)culo 12 del Reglamento (CEE) 1416/76 del Consejo, modificado en œltimo lugar por el Reglamento (CEE) 1948/93 del Consejo). El Centro ha aplicado siempre esta disposici(cid:243)n interpretando el tØrmino «categor(cid:237)a de personal» como referido a las cuatro categor(cid:237)as (A, B, C y D)que se recogen en el art(cid:237)culo 4 del Estatuto, lo que no incluye a los agentes locales. De hecho, la cifra superior a la de 81 agentes estatutarios que se indica en el cuadro de efectivos se explica porque en el informe anual se incluyeron personas adicionales como los agentes locales. En efecto, la mayor(cid:237)a de las agencias y las instituciones comunitarias disponen en sus respectivos presupuestos de una l(cid:237)nea presupuestaria llamada «agentes locales» a las que corresponden distintas asignaciones. Su Seæor(cid:237)a se refiere a dos cartas de «queja» dirigidas a la Comisi(cid:243)n de Presupuestos del Parlamento. Dichas cartas se refer(cid:237)an al importe aprobado por la Comisi(cid:243)n para subvencionar el Centro en 1999. La Comisi(cid:243)n se permite recordar que tuvo que, al fijar esta proposici(cid:243)n de presupuesto para 1999 tuvo que tener en cuenta las limitaciones presupuestarias generales caracter(cid:237)sticas de la preparaci(cid:243)n del APP de 1999. No obstante, las agencias solicitaron y obtuvieron formalmente la contribuci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en determinados Æmbitos, en particular en los relacionados con el pago de las n(cid:243)minas y de las pensiones y en la gesti(cid:243)n del rØgimen comœn del seguro de enfermedad, como contrapartida de una remuneraci(cid:243)n por servicios prestados. En el Æmbito de la gesti(cid:243)n de personal, las relaciones entre la Comisi(cid:243)n y las agencias son menos formales. La Comisi(cid:243)n s(cid:243)lo desempeæa un papel consultivo en cuanto a las proposiciones de clasificaci(cid:243)n del personal contratado por el Cedefop. Los dictÆmenes de la Comisi(cid:243)n se basan en la regulaci(cid:243)n interna de 1983 que el Cedefop aplica a todos sus puestos de trabajo, incluidos los de direcci(cid:243)n. El control financiero de la Comisi(cid:243)n, que es tambiØn el del Cedefop, vela por su parte por el respeto de dichas normas cuando da su visto bueno a las solicitudes de contrataci(cid:243)n presentadas por el Director del Centro en tanto que autoridad facultada para proceder a los nombramientos. La Comisi(cid:243)n se permite asimismo recordar a Su Seæor(cid:237)a que hace algunos aæos ejerci(cid:243) una actividad de consejero de las agencias a petici(cid:243)n de Østas y en particular del Cedefop, como consecuencia del traslado de Øste a Sal(cid:243)nica, con objeto de facilitar la similitud de su actuaci(cid:243)n con la de las instituciones en materia de aplicaci(cid:243)n del Estatuto y del reglamento aplicable a los demÆs agentes (RAA). (1999/C 118/115) PREGUNTA ESCRITA E-2551/98 de Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Aplicaci(cid:243)n de legislaci(cid:243)n transpuesta ¿Hace la Comisi(cid:243)n un seguimiento sobre el grado de transposici(cid:243)n a las legislaciones nacionales de las directivas de contenido sociolaboral? ¿Existe algœn seguimiento, desde la Comisi(cid:243)n, sobre la aplicaci(cid:243)n y el cumplimiento de las normativas transpuestas?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2566/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Στελέχωση της "Ευρωπαiκής Υπηρεσίας Περιβάλλοντος" (Ε.Ε.Α.)

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
appointment of staff
competition (EU)
nationality
recruitment
regulations for civil servants


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2643/98 del John McCARTIN Sudanin nälänhädän uhrien auttaminen

eurovoc_concepts:
EU aid
Red Cross
Sudan
Unicef
World Food Programme
aid to disaster victims
food aid
humanitarian aid
hunger
non-governmental organisation

text: C 289/6 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 11. 10. 1999 Por lo que se refiere de forma específica a África occidental, próximamente se presentará, tras una ronda de consultas intensivas con los países de África, el Caribe y el Pacífico (ACP), un proyecto para el desarrollo de un sistema de análisis e información sobre la pesca con los seis países constituyentes de la Comisión subregional de pesca (CSP) (Mauritania, Senegal, Cabo Verde, Gambia, Guinea Bissau y Guinea) financiado por el Fondo Europeo de Desarrollo. Con esta colaboración se pretende mejorar el rendimiento de la gestión regional y nacional de la pesca y movilizar a las instituciones nacionales de investigación de los seis países citados, junto con sus socios europeos, con el fin de que sus actividades de investigación se ajusten a las necesidades de los responsables políticos. Este proyecto está respaldado por la Conferencia Ministerial de la CSP celebrada en Conakry los días 9 y 10 de octubre. (1999/C 289/007) PREGUNTA ESCRITA E-2641/98 de John McCartin (PPE) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: Cuota de caballa ¿Podría indicar la Comisión cuál es la cuota total de caballa para Irlanda para el año en curso y cuántas toneladas se habían pescado al 1 de junio de 1998? ¿Cuántos buques irlandeses han desembarcado caballa y qué porcentaje de estas capturas se desembarcó en Irlanda? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (13 de octubre de 1998) La cuota actual de caballa asignada a Irlanda en el Consejo Internacional para la Exploración del Mar (CIEM) zona II (excepto la zona comunitaria), Vb (zona comunitaria), VI, VII, VIIIa), b), d), e), XII y XIV para 1998 es de 66. 650 toneladas. Las cifras de capturas mensuales enviadas a la Comisión por los Estados miembros indican que, hasta el 1 de junio de 1998, los buques irlandeses habían capturado 45. 969 toneladas de caballa, que suponen un 69 % de la cuota asignada a Irlanda. Los Estados miembros no están obligados a notificar a la Comisión el número de buques que han desembarcado estas capturas. Por lo tanto, la Comisión no está en condiciones de informar a Su Señoría acerca del número de buques irlandeses que han desembarcado caballa. Esta cuestión debe plantearse a las autoridades irlandesas. Por otro lado, las autoridades irlandesas han comunicado a la Comisión que, hasta el 1 de junio de 1998, se han desembarcado 17. 414 toneladas de caballa en puertos irlandeses. Por lo tanto, el 37,9 % de la caballa capturada por buques irlandeses ha sido desembarcada en Irlanda. (1999/C 289/008) PREGUNTA ESCRITA E-2643/98 de John McCartin (PPE) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: Ayudas para luchar contra el hambre en el Sudán ¿Podría indicar la Comisión las medidas que se han adoptado para socorrer a las víctimas del hambre en el Sudán meridional y si los recursos presupuestarios disponibles han sido un factor limitador para las actividades de ayuda de la UE?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2556/98 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Den forværrede situation i det tidligere Vestpapua, nu den indonesiske provins Irian Jaya

eurovoc_concepts:
Indonesia
autonomy
human rights
national independence
violence

text: 29. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 118/95 (1999/C 118/117) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2556/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Den forv(cid:230)rrede situation i det tidligere Vestpapua, nu den indonesiske provins Irian Jaya Er Kommissionen bekendt med den forv(cid:230)rrede situation i Irian Jaya (Indonesien), hvor der n(cid:230)rmere bestemt i Biak og Sorong siden den 1. juli 1998 er blevet dr(cid:230)bt syv mennesker af det indonesiske milit(cid:230)r, og hvor i snesevis af borgere er blevet behandlet p(cid:229) lokale sygehuse, efter at de havde demonstreret for mere autonomi og stłrre uafh(cid:230)ngighed i deres omr(cid:229)de? Er Kommissionen villig til at anmode den indonesiske regering om n(cid:230)rmere oplysninger om disse voldshandlinger og at afl(cid:230)gge beretning til Europa-Parlamentet herom? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:237)n (23. september 1998) Kommissionen er gennem rapporter fra Kommissionens delegation i Indonesien blevet gjort bekendt med urolighederne i Irian Jaya, som har kr(cid:230)vet menneskeliv og s(cid:229)rede. Kommissionen vil inden for gr(cid:230)nserne af sin kompetence forts(cid:230)tte med at rejse spłrgsm(cid:229)let om menneskerettighederne over for den indonesiske regering under bilaterale kontakter samt i internationale fora. Desuden traf Kommissionen for nylig en beslutning om sammen med Det Forenede Kongerige at stłtte en workshop om menneskerettighederne, som efter planen skal finde sted i Jakarta i slutningen af oktober 1998. (1999/C 118/118) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2562/98 af Maren G(cid:252)nther (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Brug af landminer i Kosovo Hvilke oplysninger har Kommissionen om udl(cid:230)gning af landminer, is(cid:230)r personelminer, i konfliktomr(cid:229)det i Kosovo i den seneste tid? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at stoppe udl(cid:230)gningen af landminer? Har Kommissionen planer om at deltage i minerydningsaktioner, n(cid:229)r den politiske situation tillader det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans van den Broek (14. september 1998) Kommissionen har ingen specifikke oplysninger om at der anvendes personminer i Kosovo; den ville finde det hłjst forkasteligt om noget s(cid:229)dant var tilf(cid:230)ldet. Volden i Kosovo blev fordłmt b(cid:229)de p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Cardiff og p(cid:229) de efterfłlgende młder i R(cid:229)det vedrłrende generelle anliggender, samtidig bebudede man en r(cid:230)kke łkonomiske foranstaltninger til en bedring af forholdene. Hvad humanit(cid:230)re foranstaltninger ang(cid:229)r, har Kommissionen aktivt samarbejdet med andre internationale organisation i s(cid:229)vel Kosovo som i nabostaterne. Hverken Forbundsrepublikken Jugoslavien eller Albanien har undertegnet Ottawa-konventionen der forbyder brug af personminer; dette er generelt, dvs. med ganske f(cid:229) undtagelser, en foruds(cid:230)tning for at F(cid:230)llesskabet yder bistand til rydning af miner. Herudover g(cid:230)lder det helt generelt at Kommissionen ikke yder stłtte til fjernelse af miner i en situation med en lłbende konflikt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2665/98 von Ilona GRAENITZ an die Kommission. Lebensmittelrahmenrichtlinie

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
drafting of EU law
food additive
foodstuff
foodstuffs legislation

text: 14. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 135/87 einen Vorschlag für eine gemeinsame Maßnahme betreffend die Solidarität bei der Aufnahme und dem Aufenthalt von Vertriebenen, die unter vorübergehendem Schutz stehen, vorgelegt; die Vorschläge berücksichtigen die Stellungnahme des Europäischen Parlaments (1) und die Erörterungen in den Ratsgremien über den ursprünglichen Vorschlag (2), auf den sich der Herr Abgeordnete bezieht. Für den Ratsvorsitz ist dieses Thema von großer Bedeutung und gehört mit zu seinen Prioritäten. Die beiden Vorschläge werden derzeit beim Rat von der zuständigen Arbeitsgruppe geprüft. Zur Zeit ist es dem Rat unmöglich, auf die präzisen Fragen zu antworten, die ihm der Herr Abgeordnete über die Aufgabenverteilung und die Kriterien für eine solche Verteilung gestellt hat. Diese Vorschläge betreffen nicht Staaten, die keine Mitglieder der EU sind. Wenn die Vorschläge angenommen werden, gehören sie zum Rechtsbestand, den jeder neue Mitgliedstaat der Europäischen Union übernehmen muß. (1) ABl. C 339 vom 16. 11. 1997, S. 146. (2) ABl. C 106 vom 4. 4. 1997, S. 13. (1999/C 135/102) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2665/98 von Ilona Graenitz (PSE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Lebensmittelrahmenrichtlinie In seiner Stellungnahme zum Bericht Breyer (Lebensmittelzusatzstoffe − A4-0242/98 − hat Herr Bangemann am 14. 7. 1998 die Diskussion über eine Lebensmittelrahmenrichtlinie angesprochen. Eine solche Richtlinie wurde vom Parlament in seiner Entschließung vom 10. März 1998 (A4-0009/98) gefordert. Hat die detaillierte Diskussion über eine derartige Richtlinie bereits begonnen? Ist mit einem Richtlinien- vorschlag noch in der laufenden Wahlperiode des Europäischen Parlaments bzw. während der Amtszeit der derzeitigen Kommission zu rechnen? Wird die Vorlage einer derartigen Richtlinie zeitlich noch so erfolgen, daß sie die Beitrittskandidaten noch in das „Acquis communautaire“ übernehmen können? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (8. Oktober 1998) Die Kommission versichert der Frau Abgeordneten, daß ihre Dienststellen in Kürze mit den Vorarbeiten für den Vorschlag einer Rahmenrichtlinie über Lebensmittel beginnen werden. Da die Materie sehr komplex ist und alle Beteiligten eingehend konsultiert werden müssen, kann die Kommission im Augenblick leider noch nicht sagen, wieviel Zeit für diese Vorarbeiten benötigt wird. (1999/C 135/103) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2668/98 von Gerhard Hager (NI) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: Ausweitung des EURODAC-Übereinkommens Der Rat „Justiz und Inneres“ hat bereits ausführlich über das EURODAC-Übereinkommen diskutiert, mit dem ein computergestütztes System zum Austausch von Fingerabdrücken von Asylbewerbern zur Durchführung des Dubliner Erstasylübereinkommens eingeführt werden soll. In diesem Zusammenhang stellen sich folgende Fragen:


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2685/98 do Deputado Gerhard HAGER ao Conselho. Estratégia anti-droga para 1999

eurovoc_concepts:
European Commission
European Council
European conference
Treaty on European Union
drug addiction
narcotic


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2679/98 do Deputado Gerhard HAGER ao Conselho. Cooperação judiciária


title: QUESTION ECRITE no 2600/98 de Anna KARAMANOU au Conseil. Violences et harcèlement sexuel sur le lieu de travail

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
labour law
mental stress
occupational safety
position of women
sexual harassment
social partners
violence
working conditions
workplace

text: C 96/122 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 4. 1999 RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (9 octobre 1998) Au 1er septembre 1998, les paiements concernant le cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) en cours pour la GrŁce s(cid:146)ØlŁvent (cid:224) 7 213 millions d(cid:146)Øcus sur un montant total prØvu de 13 933 millions d(cid:146)Øcus. Ce montant reprØsente 52 % de la programmation de l(cid:146)ensemble de la pØriode 1994-1999 et 68 % de la programmation jusqu(cid:146)(cid:224) fin 1998. Une amØlioration importante est normalement attendue durant les trois derniers mois de l(cid:146)annØe, compte tenu de la concentration habituelle des dØpenses vers la fin de l(cid:146)annØe. La Commission souligne que les engagements au titre du CCA doivent Œtre effectuØs avant le 31 dØcembre 1999, alors que les paiements peuvent lØgitimement continuer au-del(cid:224) de cette date. La Commission transmet directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement un tableau reprenant les paiements par programme opØrationnel ainsi que les pourcentages respectifs. (1999/C 96/173) QUESTION (cid:201)CRITE E-2600/98 posØe par Anna Karamanou (PSE) au Conseil (1er septembre 1998) Objet: Violences et harcŁlement sexuel sur le lieu de travail Un rapport rØcent de l(cid:146)Organisation internationale du travail (OIT) rØvŁle que les menaces, les violences physiques et le harcŁlement sexuel constituent la principale cause d(cid:146)insØcuritØ pour les travailleurs. Selon ce rapport, en Europe, le pourcentage de femmes victimes d(cid:146)actes de violence sur le lieu de travail est presque double de celui des hommes. En Grande-Bretagne, le pourcentage des travailleurs victimes de menaces dØpasse 53 %. Le harcŁlement psychologique, en particulier, a pris des dimensions inquiØtantes dans les pays occidentaux, surtout en Autriche, au Danemark, en Grande-Bretagne, en Allemagne et en SuŁde. En ce qui concerne les violences sexuelles, la France dØtient le record mondial, puisque 20 % des travailleuses ont ØtØ victimes de harcŁlement sexuel. Le Conseil pourrait-il dire comment il entend intervenir (cid:224) ce propos et quelles mesures il compte prendre pour lutter contre ce grave problŁme? RØponse (22 octobre 1998) Le Conseil souhaite indiquer (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que la Commission a lancØ, en mars 1997, la deuxiŁme phase de consultation des partenaires sociaux sur la question de la prØvention du harcŁlement sexuel au travail. (cid:192) ce stade, le Conseil n(cid:146)a pas encore ØtØ saisi d(cid:146)une proposition formelle de la Commission en la matiŁre. Par ailleurs, en relation avec la question posØe, le Conseil attire l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que la Commission l(cid:146)a saisi, le 9 juillet 1998, d(cid:146)une proposition de dØcision concernant un programme communautaire (cid:224) moyen terme relatif (cid:224) des mesures destinØes (cid:224) soutenir au niveau de la CommunautØ l(cid:146)action des (cid:201)tats membres dans le domaine de la violence envers les enfants, les adolescents et les femmes (programme Daphne; 2000-2004). Cette proposition sera prochainement examinØe par les instances du Conseil. (1999/C 96/174) QUESTION (cid:201)CRITE E-2607/98 posØe par Patricia McKenna (V) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Cour de justice de l(cid:146)Union europØenne L(cid:146)arrŒt de la Cour de justice dans l(cid:146)affaire C-321/95P a ØtØ dØcrit par le ministre de l(cid:146)environnement de la Belgique comme une situation malheureuse prØjudiciable au principe de l(cid:146)(cid:201)tat de droit. Il en rØsulte une situation, oø les dØfenseurs de droits collectifs sont empŒchØs d(cid:146)emblØe de contester les dØcisions des institutions communautaires, ce qui entra(cid:238)ne un vide juridique grave en matiŁre de protection des intØrŒts collectifs. La Commission convient-elle que cet arrŒt constitue un grave dØfi (cid:224) la dØmocratie et au principe de subsidiaritØ dans l(cid:146)Union europØenne?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2546/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Transport af nukleart affald

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
approximation of laws
committee of inquiry
radioactive waste
rail transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport safety


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2732/98 von Christine ODDY an die Kommission. Religiöse Verfolgung im Sudan

eurovoc_concepts:
Christianity
Islam
Sudan
freedom of religious beliefs
fundamental rights
human rights
religious discrimination
religious group

text: C 135/106 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 (1999/C 135/125) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2730/98 von Jessica Larive (ELDR) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Nichteinhaltung einer Zusage der GD XIII betreffend eine Beihilfe für das Niederländische Filmfestival 1995 beschloß die Europäische Kommission (GD XIII), dem Niederländischen Filmfestival einen Finanzzuschuß von 12. 000 ECU für die Veranstaltung des „Scientific Technical Festival“ zu gewähren. Nach mehreren Schreiben, Telefongesprächen und Zahlungsaufforderungen ging der betreffende Betrag erst Anfang 1997 ein. 1996 wurde erneut eine Beihilfe zugesagt, diesmal in Höhe von 2 x 12. 000 ECU, und zwar von einem Beamten der GD XIII der Europäischen Kommission. Die erforderlichen Unterlagen wurden vom Preisträger ausgefüllt und zurückgeschickt. Bis heute ist das Geld jedoch trotz mehrerer Schreiben und Petitionen sowie einer Beschwerde beim Europäischen Bürgerbeauftragten noch nicht eingegangen. 1. Ist die Kommission über den derzeitigen Stand im Hinblick auf die Gewährung von Beihilfen durch einen Beamten der GD XIII und Ausreden wie „nicht eingegangene Post“ oder „Umzug von Dienst- stellen“ unterrichtet? 2. Hat der betreffende Beamte möglicherweise mehr zugesagt, als er einhalten kann? 3. Wie gedenkt die Europäische Kommission weiter vorzugehen? 4. Wann gedenkt die Kommission doch noch den Betrag auszuzahlen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (7. Oktober 1998) Der Fall, auf den sich der Herr Abgeordnete bezieht, war Gegenstand einer Beschwerde beim europäi- schen Bürgerbeauftragten. Auf eine erste Anfrage des Bürgerbeauftragten hin hat die Kommission ihm ausführlich geantwortet. Auf eine weitere Bitte des Bürgerbeauftragten um Auskunft hat die Kommission ihm zusätzliche Einzelheiten über das Verfahren der finanziellen Unterstützung mitgeteilt. Bis heute hat der Bürgerbeauftragte seine Schlußfolgerungen noch nicht bekanntgegeben. Da die Angelegenheit von dem Bürgerbeauftragten gründlich geprüft wird, hält es die Kommission für zweckmäßig, seine Schlußfolgerungen abzuwarten, bevor sie mögliche Schritte ins Auge faßt. (1999/C 135/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2732/98 von Christine Oddy (PSE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Religiöse Verfolgung im Sudan Wird die Kommission energischen Protest bei der Regierung der Republik Sudan dagegen einlegen, daß das Land weiterhin Menschen verfolgt, die zum Christentum konvertieren? Sie sollte ihre Aufmerksamkeit insbesondere auf die Fälle Faisal Abdallah, Ahmad Abdulraham und Al Faki Kuku Hassan richten, die alle drei vom Islam konvertierten und inhaftiert wurden. Ihnen wurden umstürzlerische Absichten vorgeworfen, doch diente dies allein als Vorwand, um sie aus religiösen Gründen zu verfolgen


title: WRITTEN QUESTION No. 2707/98 by Anne McINTOSH to the Council. Diabetic drivers

eurovoc_concepts:
European driving licence
United Kingdom
approximation of laws
diabetes
medical data
medical examination
road safety
traffic regulations


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2594/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Vervuiling door cementstof op Evvia

eurovoc_concepts:
Greece
air quality
cement
environmental protection
industrial pollution
infringement of EU law
pollution control measures
public health


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2708/98 του Francoise GROSSETETE προς την Επ τροπή. Πρόταση οδηγίας σχετικά με την εξ αποστάσεως πώληση χρηματοπιστωτικών υπηρεσιών

eurovoc_concepts:
consumer protection
distance selling
financial market


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2550/98 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Protección frente al amianto

eurovoc_concepts:
asbestos
carcinogenic substance
dangerous substance
health risk
occupational disease
occupational health
occupational safety
public health

text: 21. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 142/23 (1999/C 142/027) PREGUNTA ESCRITA E-2550/98 de Jesús Cabezón Alonso (PSE) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: Protección frente al amianto ¿Qué Estados miembros están bloqueando en el Consejo de Ministros la adopción de medidas legislativas relativas a la protección de las personas contra el amianto? ¿Dispone la Comisión de cifras de muertes originadas por la absorción de amianto en el lugar de trabajo, en cada uno de los Estados miembros durante los últimos años? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisión (5 de noviembre de 1998) Se insta a Su Señoría a que se remita a las respuestas dadas por la Comisión a las preguntas escritas P- 1451/98 del Sr. Skinner (1), E-1742/98 del Sr. Whitehead (2), E-1950/98 de la Sra. Pollack (3), E-2736/98 de la Sra. Oddy (4) y P-2972/98 del Sr. Skinner (5) sobre legislación comunitaria y sobre las medidas que se están elaborando en lo concerniente a la protección de la salud de los trabajadores y el público en general contra los efectos del amianto sobre la salud. La Comisión no dispone de ese tipo de estadísticas. En el marco de la armonización de las estadísticas sobre la salud y la seguridad en el trabajo, y en particular sobre las enfermedades profesionales (proyecto EEEP), la Comisión ha lanzado un proyecto piloto relativo a las posibilidades de establecer datos comparativos sobre casos reconocidos de enfermedades profesionales. Los datos se han recopilado tomando como referencia el año 1995 con relación a 31 de los elementos de la lista europea de enfermedades profesionales, incluyendo la asbestosis, el mesotelioma producido por inhalación de polvo de amianto y las complicaciones de la asbestosis en forma de carcinoma bronquial. En total, en 1995 se reconocieron en la Comunidad 6 698 casos de enfermedades profesionales relacionadas con el amianto. No obstante, esta base de datos Eurostat no contiene información sobre el número de casos que acabaron en fallecimiento. (1) DO C 13 de 18. 1. 1999, p. 34. (2) DO C 13 de 18. 1. 1999, p. 75. (3) DO C 13 de 18. 1. 1999, p. 123. (4) DO C 135 de 14. 5. 1999, p. 108. (5) Ver página 64. (1999/C 142/028) PREGUNTA ESCRITA E-2564/98 de Irene Soltwedel-Schäfer (V) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: Planta incineradora de residuos especiales de Biebesheim (Hesse, Alemania) ¿Cuál es la situación en los diferentes Estados miembros de la UE con respecto a los residuos peligrosos (residuos especiales) en lo relativo a: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. las cantidades anuales en el período 1993-1997, la capacidad actual o prevista de tratamiento o incineración y espacio de almacenamiento, las capacidades libres en toneladas/año, las exportaciones a otros países en toneladas/año, las importaciones de otros países en toneladas/año, las estrategias de prevención o reciclado (existentes o previstas)? ¿Qué directivas o reglamentos existen o tiene la Comisión la intención de presentar relativos a la prevención de la producción de residuos industriales en Europa? ¿Qué directivas o reglamentos existen o tiene la Comisión la intención de presentar relativos al reciclado de residuos industriales en Europa?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2574/98 dell'on. John McCARTIN alla Commissione. Aiuti a seguito delle inondazioni in Cina

eurovoc_concepts:
China
EU aid
emergency aid
flood

text: C 118/96 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 ¨ ovvio che, qualora emergessero elementi di prova dell(cid:146)utilizzo di mine terrestri antipersona, segnata- mente a danno della popolazione civile, un(cid:146)azione di questo tipo provocherebbe una condanna severa da parte della Commissione. (1999/C 118/119) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2574/98 di John McCartin (PPE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Aiuti a seguito delle inondazioni in Cina Pu(cid:242) la Commissione indicare se aiuti dell(cid:146)UE siano stati offerti alla Repubblica popolare cinese a seguito dei disastri provocati dalle recenti inondazioni? Risposta data dalla sig. ra Bonino a nome della Commissione (25 settembre 1998) Con una decisione d(cid:146)urgenza adottata il 6 agosto 1998, la Commissione ha stanziato un importo di 605 000 ECU a favore di due progetti per aiuti di emergenza, attuati dalla Federazione internazionale della Croce Rossa e dalla sezione olandese di MØdecins sans FrontiŁres (MSF). Questi progetti, rivolti ad alcune delle aree maggiormente colpite della Cina centrale e meridionale, dovrebbero rispondere alle esigenze piø immediate delle vittime dell(cid:146)inondazione per quanto riguarda cibo, acqua e un riparo temporaneo. Una seconda decisione d(cid:146)urgenza, per un importo di 1 050 000 ECU, Ł stata adottata il 4 settembre 1998. Questo progetto ha obiettivi simili a quelli delle due operazioni di cui sopra ed Ł anch(cid:146)esso attuato dalla Federazione internazionale della Croce Rossa. Data la portata della calamit(cid:224), la Commissione continua a sorvegliare attentamente l(cid:146)evoluzione della situazione, pronta a fornire, qualora fosse necessario, nuovi stanziamenti per ulteriore assistenza. (1999/C 118/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2578/98 di Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Regime economico e fiscale delle Canarie e paradisi fiscali (1o settembre 1998) Il Gruppo speciale per il fisco della Commissione europea, che dipende dal Commissario europeo competente per il fisco, Mario Monti, ha redatto un elenco di 75 situazioni «potenzialmente dannose» nell(cid:146)Unione europea, fra le quali figura il regime economico e fiscale (REF) delle Canarie. Nello scorso mese di dicembre, tuttavia, pur con alcune modifiche al testo proposto, il REF era stato convalidato nei suoi aspetti fiscali dal Collegio dei commissari. D(cid:146)altro canto, l(cid:146)articolo 299 del trattato di Amsterdam, in corso di ratifica, riconosce alle regioni ultraperiferiche, fra le quali le Canarie, l(cid:146)istituzione di misure speciali in ambito fiscale. Quali sono gli aspetti del REF delle Canarie nei quali il Gruppo citato ravvisa «misure potenzialmente dannose» per la concorrenza nell(cid:146)UE? Come pu(cid:242) essere inserito in questo «elenco grigio», se si tiene conto delle peculiarit(cid:224) delle regioni ultraperiferiche dell(cid:146)Unione europea?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2706/98 del Angela BILLINGHAM a la Comisión. Subvención de la UE para la leche en las escuelas

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
United Kingdom
delivery
eating habits
educational institution
milk
primary education

text: C 135/100 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 14. 5. 1999 78/686/CEE y 78/687/CEE, que obligan a Italia a crear la profesión específica de odontólogo, la odontología era ejercida en dicho Estado miembro por médicos. No obstante lo dispuesto, el artículo 19 de la Directiva 78/686/CEE autoriza a dichos médicos a seguir ejerciendo la odontología y a ejercer en cualquier Estado miembro como odontólogos siempre que, entre otras cosas, iniciaran su formación universitaria de medicina antes del 28 de enero de 1980. En el actual estado del Derecho comunitario, únicamente los médicos que empezaran su formación de médico en Italia antes del 28 de enero de 1980 pueden beneficiarse del artículo 19 (con arreglo a las condiciones establecidas en dicho artículo) y en consecuencia ejercer y establecerse en otro Estado miembro como odontólogos. La Directiva 93/16/CEE (2), por la que se consolidan las Directivas 75/362 y 75/363/CEE, no precisa el ámbito de actividad de los médicos, sino que únicamente establece criterios mínimos de formación. Las Directivas sobre dentistas, 78/686/CEE y 78/687/CEE, tampoco están destinadas a reglamentar las actividades médicas. Aun así, a causa de la situación especial de Italia en el momento en que se adoptaron las Directivas sobre dentistas, hubo que adoptar una medida de excepción transitoria (artículo 19 de la Directiva 78/686/CEE). Por lo que respecta a las cuestiones relativas a la inscripción profesional, la Comisión remite a Su Señoría a la respuesta a la pregunta escrita E-1522/96 de la Sra. Muscardini (3). Asimismo, la Comisión remite a Su Señoría a las respuestas a las preguntas escritas E-1324/95 (4), 836/96 (5), 3592/96 (6), 3593/966 y 1649/97 de la Sra. Muscardini (7), relativas a la odontoestomatología en Italia. (1) Rec. 1995, p. I-1. 319. (2) DO L 165 de 7. 7. 1993. (3) DO C 356 de 25. 11. 1996. (4) DO C 277 de 23. 10. 1995. (5) DO C 280 de 25. 9. 1996. (6) DO C 186 de 18. 6. 1997. (7) DO C 391 de 23. 12. 1997. (1999/C 135/118) PREGUNTA ESCRITA E-2706/98 de Angela Billingham (PSE) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: Subvención de la UE para la leche en las escuelas ¿Puede confirmar la Comisión que el actual importe de la subvención por pinta de leche en las escuelas del Reino Unido es de 11,98 peniques? En caso afirmativo, y teniendo en cuenta la importancia de la lecha como fuente de calcio para los niños, ¿considera que este importe es adecuado o que es necesario revisarlo? ¿Puede confirmar la Comisión los canales de que disponen las escuelas primarias en relación con el Consejo de Intervención (Intervention Board) de Reading, en el Reino Unido, para obtener dicha subvención? ¿Puede investigar la Comisión si existe un exceso de burocracia para obtener dicha subvención, y en caso afirmativo, puede indicar cómo simplificar el procedimiento? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (25 de septiembre de 1998) Como consecuencia del ajuste del tipo verde en el Reino Unido efectuado el 3 de mayo de 1998, la subvención para la leche entera acogida al plan comunitario de distribución de leche en las escuelas asciende actualmente a 11,67 peniques por pinta. Esta subvención, que representa el 95 % del precio indicativo de la leche, es superior a cualquier otra concedida dentro de la organización común de mercados de la leche y de los productos lácteos. La Comisión está convencida de que su nivel es el adecuado. Cualquier escuela primaria del Reino Unido que desee participar en el plan debe dirigirse a la sección del plan comunitario de distribución de leche en las escuelas en la oficina de intervención de Reading, responsable de la ejecución del plan en el Reino Unido. En cuanto a los aspectos prácticos del plan, el papel de la Comisión se limita a verificar su conformidad con la legislación comunitaria vigente. Los procedimientos administrativos en sí son de competencia nacional y, por lo tanto, su posible simplifi- cación debería discutirse en primer lugar con las autoridades británicas


title: WRITTEN QUESTION No. 2579/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ Effects of the activities of the trawler fleet on African fishing grounds

eurovoc_concepts:
Africa
Community fisheries
authorised catch
fishery management
fishing area
fishing controls
industrial fishing
inshore fishing
traditional fishing


title: QUESTION ECRITE no 2716/98 de Leonie van BLADEL au Conseil. Menace d'interdiction du mouvement égyptien pour la paix

eurovoc_concepts:
Egypt
Middle East
democracy
human rights
non-governmental organisation
pacifism
peacekeeping
the EU's international role

text: C 142/34 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 5. 1999 (1999/C 142/040) QUESTION ÉCRITE E-2712/98 posée par Anneli Hulthén (PSE) à la Commission (1er septembre 1998) Objet: Aide à l’agriculture en faveur des petites exploitations L’aide à l’agriculture dans la Communauté semble d’abord dirigée vers les grandes exploitations. En Suède, dans certaines régions, les petites et moyennes exploitations dominent. Ces petites unités d’exploitation auront à l’avenir des difficultés à être concurrentielles avec les grandes unités qui bénéficient de l’aide à l’agriculture. La Commission peut-elle indiquer quelles sont les possibilités envisagées pour augmenter l’aide en faveur des petites exploitations? Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (2 octobre 1998) La taille de l’exploitation agricole n’est pas toujours un bon indicateur de richesse. De petites et moyennes exploitations peuvent, par exemple, être spécialisées dans certains systèmes de production ou fournir des services supplémentaires assurant un revenu par hectare ou par tête nettement supérieur à la moyenne. En outre, des familles dirigeant une petite ou moyenne exploitation ont très souvent développé des sources de revenu non agricole. L’influence de la politique du revenu agricole est donc limitée dans le cas des petites et moyennes exploitations gérées à temps partiel. Si la Commission a exprimé à maintes reprises son mécontentement face au partage des dépenses entre producteurs, il est apparu très difficile de moduler les aides aux petits producteurs au niveau commu- nautaire. Des critères qui semblent adéquats dans certains contextes ont des effets secondaires négatifs dans d’autres. À titre d’exemple, de grandes exploitations peuvent employer un personnel important. Dans ce cas, leur taille ne serait pas un bon critère de modulation. Dans le cadre de l’Agenda 2000, la Commission a proposé que les États membres puissent moduler les aides directes en fonction du contexte national, mais en respectant certaines règles adoptées en commun. Il s’agit là d’une application du principe de subsidiarité, qui repose sur l’idée selon laquelle les États membres connaissent mieux leur situation réelle que la Commission et sont capables de définir des critères de modulation adaptés à leurs problèmes spécifiques. Les États membres peuvent décider de réduire le montant des aides directes lorsque la main-d’œuvre employée dans leurs exploitations n’atteint pas certaines limites qu’ils déterminent. La Commission a également proposé d’introduire une réduction proportionnelle pour toutes les aides directes accordées dans le cadre d’une organisation commune des marchés, lorsque leur somme dépasse un plafond de 100 000 écus. Les aides directes que les gros producteurs peuvent recevoir par hectare ou par tête deviendront ainsi dégressives. En outre, la Communauté continuera à soutenir les ajustements structurels dans le cadre d’une politique de développement rural rénovée. Dans ce contexte, l’éligibilité des exploitants à temps partiel à une aide communautaire sera sensiblement élargie. (1999/C 142/041) QUESTION ÉCRITE E-2716/98 posée par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (1er septembre 1998) Objet: Menace d’interdiction du mouvement égyptien pour la paix 1. Le Conseil sait-il qu’il existe un mouvement égyptien pour la paix? 2. Sait-il que récemment ce mouvement a publié, conjointement avec le mouvement israélien «La paix maintenant», une déclaration commune relative au processus de paix au Proche-Orient, déclaration qui a suscité de véhémentes protestations de la part de l’Égypte?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2667/98 von Gerhard HAGER an den Rat. High-Tech-Kriminalität

eurovoc_concepts:
action programme
child protection
new technology
organised crime
pornography
telecommunications

text: C 118/116 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 (1999/C 118/143) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2666/98 von Gerhard Hager (NI) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: Beziehungen Rat-Europ(cid:228)isches Parlament Die beiden vorigen Ratspr(cid:228)sidentschaften haben in Vorwegnahme des Amsterdamer Vertrages die Konsultationsrechte des EP im Dritten Pfeiler ausgeweitet. 1. Wie wird die neue Pr(cid:228)sidentschaft diese Praxis handhaben? 2. Wie steht die Pr(cid:228)sidentschaft zur Forderung, da(cid:223) Ratsvertreter w(cid:228)hrend der Aussprachen in den EP- Aussch(cid:252)ssen anwesend und autorisiert sein sollen, im Namen des Rates zu sprechen? 3. F(cid:252)r die Koh(cid:228)renz und Kontinuit(cid:228)t der Arbeit im EP w(cid:228)re es von Vorteil, wenn jede Pr(cid:228)sidentschaft einen schriftlichen Abschlu(cid:223)bericht (cid:252)ber ihre Arbeit vorlegte. Was h(cid:228)lt der Rat von diesem Vorschlag? Antwort (27. November 1998) Der Rat beabsichtigt, Artikel K. 6 Abs(cid:228)tze 1 und 2 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union (EUV) betreffend die Unterrichtung, Anh(cid:246)rung und Ber(cid:252)cksichtigung der Auffassungen des Europ(cid:228)ischen Parlaments weiterhin in derselben Weise wie bisher anzuwenden. In diesem Zusammenhang wird der (cid:246)sterreichische Vorsitz weiterhin wie der jeweilige Vorsitz in den beiden vorangegangenen Halbjahren das Europ(cid:228)ische Parlament zu den Entw(cid:252)rfen rechtsverbindlicher Rechtsakte in den von Titel VI EUV erfa(cid:223)ten Bereichen h(cid:246)ren. Betreffend die Anwesenheit von Ratsvertretern w(cid:228)hrend der Aussprachen der EP-Aussch(cid:252)sse wird daran erinnert, da(cid:223) der Ratsvorsitz regelm(cid:228)(cid:223)ig vor die EP-Aussch(cid:252)sse tritt, um in Titel VI vorgesehene Angelegenheiten zu er(cid:246)rtern. Der Rat m(cid:246)chte darauf hinweisen, da(cid:223) wie in den Vorjahren dem Europ(cid:228)ischen Parlament Ende 1998 ein Abschlu(cid:223)bericht (cid:252)ber seine Arbeit im Rahmen des Titels VI EUV anl(cid:228)(cid:223)lich der j(cid:228)hrlich gem(cid:228)(cid:223) Artikel K. 6 durchgef(cid:252)hrten Aussprache vorgelegt wird. Ferner wird dem Europ(cid:228)ischen Parlament einmal j(cid:228)hrlich ein Bericht (cid:252)ber die Fortschritte der Europ(cid:228)ischen Union insbesondere im Bereich Justiz und Inneres vorgelegt. (1999/C 118/144) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2667/98 von Gerhard Hager (NI) an den Rat (1. September 1998) Betrifft: High-Tech-Kriminalit(cid:228)t Im Programm der derzeitigen Pr(cid:228)sidentschaft wird von der Vorbereitung einer Entschlie(cid:223)ung zur (cid:132)High- Tech-Kriminalit(cid:228)t(cid:147) gesprochen. 1. Was wird in dieser Frage genau geplant? 2. Was versteht man im Detail darunter? 3. Wie beurteilt der Rat die rechtliche Qualit(cid:228)t einer solchen (cid:132)Entschlie(cid:223)ung(cid:147)? 4. Was soll diese Entschlie(cid:223)ung nach Meinung des Rates bewirken?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2576/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Svinekødssektoren

eurovoc_concepts:
export
increase in production
market
pigmeat
price reduction
third country

text: C 135/76 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. september 1998) Den direkte strukturfondsstøtte til Irland er baseret på EF-støtterammen 1994-1999, suppleret med en række EF-initiativer for samme periode. Fra disse finansieringskilder vil der skulle ydes i alt 5,9 mia. ECU, hvoraf 3,25 mia. ECU var blevet udbetalt pr. 31. december 1997. Irland vil i samme periode modtage yderligere 250 mio. ECU fra Fællesskabets fredsinitiativ og Interreg initiativ, som forvaltes sammen med Det Forenede Kongerige. I disse programmer er der fastsat et samlet bidrag fra EF på i alt ca. 550 mio. ECU, hvoraf 171 mio. ECU var blevet udbetalt pr. 31. december 1997. Irlands andel af støtten fra Samhørighedsfonden ligger på mellem 7 og 10 % af de samlede budgetmidler i perioden 1993-1999. Andelen anslås at andrage mellem 1 167 og 1 668 mio. ECU. Pr. 31. december 1997 var der udbetalt i alt 698,5 mio. ECU. Kommissionen erindrer om, at udbetalinger til interventioner i den indeværende programmeringsperiode generelt kan fortsætte indtil udgangen af 2001. (1999/C 135/090) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2576/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Svinekødssektoren Er Kommissionen klar over den nuværende katastrofale situation, svinekødssektoren befinder sig i, og har Kommissionen fremsat nogen forslag, der kunne bidrage til at undgå omfattende konkurser inden for svinekødsindustrien? Svar afgivet af Franz Fischler på Kommissionens vegne (16. september 1998) Kommissionen er opmærksom på, at de europæiske svineproducenter efter to år med usædvanligt høje markedspriser for svinekød har forøget deres produktion i 1998, hvilket uundgåeligt har ført til lavere markedspriser. Der skete en betydelig stigning i produktionen i 1997, som blev opvejet af fjernelsen af et stort antal svin fra markederne på grund af den klassiske svinepest. Prisfald i en situation med øget produktion er et typisk cyklisk fænomen inden for svineproduktionen. På den anden side vil de lavere priser øge forbruget. Kommissionen har fulgt situationen nøje og har allerede reageret ved at indføre eksportrestitutioner for slagtekroppe og ikke udbenede udskæringer den 14. maj 1998. Den 3. august 1998 blev visse udbenede udskæringer føjet til listen over produkter, der kan ydes eksportrestitutioner til. Eksporten til tredjelande har udviklet sig ganske godt. Således steg den samlede eksport til tredjelande i 1997 til en rekord på 1,07 mio. tons, heraf 78 % uden eksportrestitution. De sidste to år er Fællesskabets eksport af svinekød til Østeuropa og Rusland steget med 25 %. I samme periode steg eksporten til Sydøstasien (herunder Japan) med 51 %. Eksporttallene for første kvartal af 1998 tyder på, at der vil blive tale om en yderligere stigning i eksporten. Kommissionen er villig til at overveje yderligere foranstaltninger for at støtte markedet, hvis dette skulle være nødvendigt og muligt, men den kan intet gøre ved det grundlæggende problem med den stigende produktion. Det er svineproducenterne selv, der må tage stilling til, om de vil tilpasse produktionen og således bidrage til, at markedspriserne bliver bedre


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2668/98 dell'on. Gerhard HAGER al Consiglio. Estensione della convenzione EURODAC

eurovoc_concepts:
EU control
computer system
data protection
database
illegal migration
information storage
nationality
protection of privacy
refugee
right of asylum

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/87 una proposta di azione comune relativa alla solidarietà in ordine all’accoglienza e al soggiorno dei beneficiari della protezione temporanea degli sfollati, che tengono conto del parere del Parlamento europeo (1) e delle discussioni svolte in seno agli organi competenti del Consiglio sulla proposta iniziale (2) alla quale si riferisce l’Onorevole Parlamentare. La Presidenza del Consiglio annette grande importanza a questo fascicolo e lo ha inserito tra le sue priorità. Le due proposte sono attualmente esaminate, nell’ambito degli organi del Consiglio, dal Gruppo di lavoro competente. In questa fase dei lavori è impossibile per il Consiglio rispondere ai quesiti precisi posti dall’Onorevole Parlamentare per quanto riguarda la definizione della ripartizione dei compiti e i relativi criteri. Queste due proposte non riguardano gli Stati non membri dell’Unione europea. Se saranno adottate, esse faranno parte dell’acquis comunitario, al quale dovrà aderire ogni nuovo Stato membro dell’Unione europea. (1) GU C 339 del 16. 11. 1997, pag. 146. (2) GU C 106 del 4. 4. 1997, pag. 13. (1999/C 135/102) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2665/98 di Ilona Graenitz (PSE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Direttiva quadro sui prodotti alimentari Nel suo parere sulla relazione Breyer (additivi alimentari − A4-0242/98) − il 14. 7. 1998 il sig. Bangemann ha accennato alla discussione su una direttiva quadro sui prodotti alimentari peraltro sollecitata dal Parlamento nella sua risoluzione del 10 marzo 1998 (A4-0009/98). Ciò premesso, si è già iniziato a discutere in maniera circostanziata su una siffatta direttiva? E’ prevista la presentazione di una proposta di direttiva nell’arco dell’attuale legislatura del Parlamento europeo e/o del mandato dell’attuale Commissione? Sarà la presentazione di una siffatta direttiva così tempestiva da consentire ai paesi candidati all’adesione di recepirla contestualmente all’«acquis» comunitario? Risposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (8 ottobre 1998) La Commissione conferma all’onorevole parlamentare che prossimamente i suoi servizi inizieranno i lavori preparatori per l’elaborazione di una proposta di direttiva quadro sui prodotti alimentari. Data la complessità della materia e la necessità di procedere a consultazioni molto approfondite di tutte le parti interessate, la Commissione non può per il momento indicare i termini prevedibili per la conclusione di questi lavori preparatori. (1999/C 135/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2668/98 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio (1o settembre 1998) Oggetto: Estensione della convenzione EURODAC Il Consiglio «Giustizia e interni» ha già discusso in maniera esauriente sulla convenzione EURODAC che introdurrà un sistema informatizzato per lo scambio delle impronte digitali dei richiedenti l’asilo in applicazione della prima convenzione di Dublino in materia di asilo. Ciò premesso:


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2599/98 van Konstantinos HATZIDAKIS aan de Commissie. Ontwikkeling van het communautair bestek voor Griekenland

eurovoc_concepts:
Community budget
Community support framework
Greece
commitment of expenditure
implementation of the budget
operational programme
project evaluation
use of aid

text: 8. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 96/121 Aanvullend antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (16 oktober 1998) Wegens de omvang van het antwoord, dat talrijke tabellen omvat, zal de Commissie het rechtstreeks aan het geachte parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toesturen. (1999/C 96/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2598/98 van Konstantinos Hatzidakis (PPE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Uitblijvende betaling door Libiº van schulden aan Griekse constructie- en handelsmaatschappijen De regering van Libiº is sinds 1980 aan een reeks Griekse constructie- en handelsmaatschappijen bedragen schuldig die in totaal 644 mln dollar bedragen, voor werkzaamheden of andere activiteiten die in Libiº hebben plaatsgevonden en waarvoor de betaling nooit op de normale manier is voldaan; de betaling is volledig opgeschort sinds dit land een embargo is opgelegd. Besprekingen tussen het Griekse Ministerie van Economische Zaken en een commissie van de staat Libiº over deze kwestie zijn vruchteloos gebleven, hoewel de Libische regering zelf toegeeft dat zij een belangrijk gedeelte van het bedrag dat de maatschappijen eisen, schuldig is. Kan de Commissie meedelen, overwegende dat andere maatschappijen uit andere lidstaten van de Europese Unie (Duitsland, Italiº, enz. ) zich in dezelfde situatie bevinden, of zij voornemens is tot stappen over te gaan waardoor dit probleem uit de wereld kan worden geholpen? Antwoord van de heer Mar(cid:237)n namens de Commissie (23 september 1998) De Commissie heeft nota genomen van het in gebreke blijven van de regering van Libiº om haar financiºle verplichtingen jegens Griekse bedrijven sedert het van kracht worden van het handelsembargo na te komen. Op het gebied waarop de Commissie uitsluitend bevoegd is (economische en sociale aangelegenheden in het kader van de eerste pijler), beschikt zij evenwel niet over een rechtsgrondslag voor optreden aangezien er geen vorm van op overeenkomsten rustende betrekkingen tussen de Gemeenschap en Libiº bestaat. De recente ontwikkelingen van de affaire Lockerbie en de mogelijke schorsing van het embargo door de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties kunnen wellicht een nieuwe basis leveren voor de oplossing van het probleem van de stopzetting van de betalingen op bilateraal vlak tussen de betrokken lidstaten en Libiº. Ingeval deze inspanningen vruchteloos mochten blijken te zijn, is de Commissie, binnen de beperkingen van haar bevoegdheden, bereid om door de betrokken lidstaten via de geºigende Europese instanties eventueel onder- nomen demarches te ondersteunen. (1999/C 96/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2599/98 van Konstantinos Hatzidakis (PPE) aan de Commissie Betreft: Ontwikkeling van het communautair bestek voor Griekenland (1 september 1998) In minder dan anderhalf jaar zal het communautair bestek voor Griekenland aan het einde van zijn looptijd zijn. Kan de Commissie meedelen welke bedragen en welke percentages van de kredieten van dit bestek tot op heden zijn ontpot: 1. 2. 3. gerelateerd aan de geraamde begroting voor de totale looptijd van het CB (1994-1999); gerelateerd aan de begroting voor de periode van het begin van de looptijd tot heden (juli 1998); ten aanzien van ieder operationeel programma dat in het kader van het CB voor Griekenland wordt medegefinancierd?


title: WRITTEN QUESTION No. 2666/98 by Gerhard HAGER to the Council. Relations between the Council and Parliament

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
Treaty on European Union
consultation of information
information

text: C 118/116 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 4. 1999 (1999/C 118/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-2666/98 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till r(cid:229)det (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: F(cid:246)rbindelserna mellan r(cid:229)det och Europaparlamentet De b(cid:229)da tidigare ordf(cid:246)randel(cid:228)nderna har anteciperat Amsterdamf(cid:246)rdraget och ut(cid:246)kat Europaparlamentets samr(cid:229)dsbefogenheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller tredje pelaren. 1. Hur kommer det nya presidiet att hantera denna praxis? Hur st(cid:228)ller sig presidiet till kravet att f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r r(cid:229)det skall n(cid:228)rvara och ha r(cid:228)tt att uttala sig i 2. r(cid:229)dets namn under diskussionerna i Europaparlamentets utskott? F(cid:246)r att f(cid:229) sammanhang och kontinuitet i Europaparlamentets arbete skulle det vara en f(cid:246)rdel om 3. varje presidium lade fram en skriftlig slutrapport om sitt arbete. Vad anser r(cid:229)det om detta f(cid:246)rslag? Svar (27 november 1998) R(cid:229)det avser att p(cid:229) samma s(cid:228)tt som hittills forts(cid:228)tta att till(cid:228)mpa artikel K 6 f(cid:246)rsta och andra stycket i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (FEU) i fr(cid:229)ga om information, samr(cid:229)d och beaktande av Europa- parlamentets synpunkter. I detta sammanhang kommer det (cid:246)sterrikiska ordf(cid:246)randeskapet, i likhet med de tv(cid:229) f(cid:246)reg(cid:229)ende ordf(cid:246)randeskapen, att samr(cid:229)da med Europaparlamentet om utkast till juridiskt bindande r(cid:228)ttsakter p(cid:229) de omr(cid:229)den som omfattas av avdelning VI i FEU. N(cid:228)r det g(cid:228)ller n(cid:228)rvaron av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r r(cid:229)det vid m(cid:246)ten i parlamentsutskott erinras det om att ordf(cid:246)randeskapet f(cid:246)r r(cid:229)det regelbundet infinner sig inf(cid:246)r parlamentsutskott f(cid:246)r att d(cid:228)r diskutera de (cid:228)mnen som omfattas av avdelning VI i FEU. R(cid:229)det vill erinra om att en sammanfattning av dess (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r avdelning VI i FEU kommer att l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r Europaparlamentet vid slutet av 1998 i samband med den (cid:229)rliga debatt som liksom tidigare (cid:229)r kommer att h(cid:229)llas i enlighet med artikel K 6. F(cid:246)r (cid:246)vrigt l(cid:228)ggs det varje (cid:229)r f(cid:246)r Europaparlamentet fram en rapport om Europeiska unionens framsteg, s(cid:228)rskilt p(cid:229) omr(cid:229)det r(cid:228)ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor. (1999/C 118/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-2667/98 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till r(cid:229)det (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: H(cid:246)gteknologisk brottslighet I det nuvarande presidiets program n(cid:228)mns f(cid:246)rberedelse av en resolution om h(cid:246)gteknologisk brottslighet. 1. 2. 3. 4. Vad planeras mer exakt i denna fr(cid:229)ga? Vad avses mer exakt med begreppet? Hur bed(cid:246)mer r(cid:229)det den r(cid:228)ttsliga karakt(cid:228)ren hos en s(cid:229)dan (cid:148)resolution(cid:148)? Vad anser r(cid:229)det att man skall (cid:229)stadkomma med denna resolution?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2727/98 von Graham MATHER an die Kommission. Auswirkungen des Vorschlags für eine Richtlinie zur Besteuerung von Zinserträgen (KOM(98)295)

eurovoc_concepts:
Spain
direct tax
fiscal policy
impact study
outflow of capital
tax on investment income

text: C 118/128 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 Was den Beobachterstatus Kubas in der Gruppe der AKP-Staaten anbelangt, so hat der Rat klargestellt, da(cid:223) die Einr(cid:228)umung dieses Status keine Vorwegnahme der Entscheidung (cid:252)ber den Beitritt Kubas zum LomØ-Abkommen darstellt. Daher m(cid:246)chte die Kommission die Aufmerksamkeit der Frau Abgeordneten auf die Tatsache lenken, da(cid:223) der am 2. Dezember 1996 festgelegte und am 9. Juni 1998 erneut best(cid:228)tigte gemeinsame Standpunkt zu Kuba den Rahmen f(cid:252)r die Beziehungen zwischen der Union und Kuba festlegt. (1999/C 118/157) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2727/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Auswirkungen des Vorschlags f(cid:252)r eine Richtlinie zur Besteuerung von Zinsertr(cid:228)gen (KOM(98) 295) Von einer Tagung des Rates (cid:132)Allgemeine Angelegenheiten(cid:147) im Juli 1998 wurde berichtet, Herr Jacques Poos habe um eine von einem unabh(cid:228)ngigen Unternehmen durchgef(cid:252)hrte Studie (cid:252)ber die potentiellen Auswirkungen der Einf(cid:252)hrung der in diesem Vorschlag vorgesehenen Ma(cid:223)nahmen auf die Kapitalm(cid:228)rkte gebeten. K(cid:246)nnte die Kommission mitteilen, ob solch eine Untersuchung in Auftrag gegeben wird? Falls nicht, k(cid:246)nnte sie erkl(cid:228)ren, warum sie solch eine Studie nicht f(cid:252)r notwendig oder zweckm(cid:228)(cid:223)ig erachtet? (1999/C 118/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2728/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Besteuerung von Zinsertr(cid:228)gen (KOM(98) 295) In dem Folgenabsch(cid:228)tzungsbogen im Anhang zu diesem Vorschlag hei(cid:223)t es, da(cid:223) (cid:132)die Auswirkungen des Vorschlags sich auf die zus(cid:228)tzlichen Verwaltungskosten f(cid:252)r die Zahlstellen konzentrieren(cid:147), es wird aber nirgendwo der Versuch unternommen, diese Kosten zu quantifizieren. Ist die Kommission nicht auch der Auffassung, da(cid:223) eine Quantifizierung der Kosten f(cid:252)r die Beurteilung der potentiellen Auswirkungen dieser Richtlinie (cid:228)u(cid:223)erst n(cid:252)tzlich w(cid:228)re, und gedenkt sie, diese vorzu- nehmen? (1999/C 118/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2729/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Besteuerung von Zinsertr(cid:228)gen (KOM(98) 295) In dem Folgenabsch(cid:228)tzungsbogen im Anhang zu diesem Vorschlag hei(cid:223)t es, da(cid:223) (cid:132)die Auswirkungen des Vorschlags sich auf die zus(cid:228)tzlichen Verwaltungskosten f(cid:252)r die Zahlstellen konzentrieren(cid:147), doch wird die M(cid:246)glichkeit der Kapitalflucht infolge der Auferlegung einer Quellensteuer nicht ernsthaft gepr(cid:252)ft, und dies trotz klarer Pr(cid:228)zedenzf(cid:228)lle, die vermuten lassen, da(cid:223) genau dies in erheblichem Umfang eintreten k(cid:246)nnte. 1. Wie sch(cid:228)tzt die Kommission diese Angelegenheit ein und beabsichtigt sie, ein Dokument, worin diese Erw(cid:228)gungen detailliert darlegt werden, zu erarbeiten? 2. Wird die Kommission angesichts der enormen Bedeutung dieser Frage und speziell vor dem Hintergrund der von Herrn Helmut Kramer auf der Steuerkonferenz der (cid:246)sterreichischen Ratspr(cid:228)sident- schaft am 13. Juli in Wien gegebenen Einsch(cid:228)tzung, da(cid:223) 1000 Mrd. ECU unter die vorgeschlagene Quellensteuer fallen k(cid:246)nnten, eine unabh(cid:228)ngige Studie zu deren Pr(cid:252)fung in Auftrag geben?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2702/98 do Deputado Marie-Paule KESTELIJN-SIERENS à Comissão. Empreiteiros

eurovoc_concepts:
entrepreneur
equal treatment
freedom to provide services
right of establishment

text: C 118/122 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 Resposta dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo (6 de Outubro de 1998) Em todos os Estados-membros existem mecanismos destinados a evitar o branqueamento do produtos de actividades criminosas atravØs do sistema financeiro. Estes mecanismos baseiam-se, nomeadamente, na Directiva 91/308/CEE do Conselho, de 10 de Novembro de 1991, relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo da utiliza(cid:231)ªo do sistema financeiro para efeitos de branqueamento de capitais (1). A directiva pro(cid:237)be actualmente apenas o branqueamento de dinheiro resultante do trÆfico de droga. De qualquer forma, todos os Estados-membros criminalizaram o branqueamento de capitais resultante de uma gama mais alargada de actividades criminosas. A Comissªo estÆ actualmente a examinar a oportunidade de uma actualiza(cid:231)ªo e alargamento do objecto da directiva. As obriga(cid:231)ıes decorrentes da directiva manter-se-ªo inalteradas com a transforma(cid:231)ªo das notas e moedas das unidades monetÆrias nacionais em euros. A Comissªo espera que os bancos mantenham a sua vigil(cid:226)ncia habitual durante o per(cid:237)odo que antecederÆ a introdu(cid:231)ªo das notas e moedas em euros e durante o per(cid:237)odo de troca a fim de detectar quaisquer opera(cid:231)ıes suspeitas. A Comissªo prossegue a sua reflexªo sobre as implica(cid:231)ıes da introdu(cid:231)ªo do euro para a luta contra o branqueamento de capitais e acordou-se que esta questªo serÆ discutida no ComitØ de Contacto criado para a aplica(cid:231)ªo desta directiva. (1) JO L 166 de 28. 6. 1991. (1999/C 118/150) PERGUNTA ESCRITA E-2702/98 apresentada por Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) Comissªo (1 de Setembro de 1998) Objecto: Empreiteiros Poderªo as autoridades de um Estado-membro da Uniªo Europeia exigir que um empreiteiro residente em outro Estado-membro fa(cid:231)a o seu registo junto dos (cid:243)rgªos oficiais antes de poder exercer a sua profissªo? Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (27 de Outubro de 1998) (cid:201) conveniente distinguir duas situa(cid:231)ıes distintas. Na primeira, um empreiteiro estrangeiro deseja exercer, de forma permanente, a sua profissªo noutro Estado-membro, nomeadamente, atravØs de um estabele- cimento secundÆrio dependente do estabelecimento principal situado no Estado-membro de residŒncia. Esta situa(cid:231)ªo encontra-se abrangida pelo artigo 52o do Tratado CE (direito de estabelecimento). A obriga(cid:231)ªo de registo, na medida em que seja imposta a qualquer pessoa independentemente da sua nacionalidade ou do seu local de estabelecimento na Comunidade, nªo Ø incompat(cid:237)vel com o princ(cid:237)pio da igualdade de tratamento previsto no artigo 52o. A segunda situa(cid:231)ªo ocorre quando um empreiteiro exerce temporariamente a sua profissªo num Estado- -membro em que nªo se encontra estabelecido. Tal situa(cid:231)ªo Ø abrangida pelo artigo 59o do Tratado CE (livre presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os), que pro(cid:237)be quaisquer medidas que constituam restri(cid:231)ıes discriminat(cid:243)rias ou desproporcionadas (cid:224) liberdade de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os. Em termos gerais, um regime de autoriza(cid:231)ªo prØvia (ou de registo) aplicÆvel a qualquer empreiteiro, independentemente da sua origem, apenas Ø compat(cid:237)vel com o mercado comum na hip(cid:243)tese de existirem, no (cid:226)mbito da actividade profissional em questªo, razıes imperativas atinentes a um interesse de carÆcter geral, e, mesmo neste caso, unicamente se este interesse geral nªo se encontrar jÆ assegurado pelas regras do pa(cid:237)s em que o prestador de servi(cid:231)os se encontra estabelecido e nªo for poss(cid:237)vel obter o mesmo resultado atravØs de regras menos restritivas


title: WRITTEN QUESTION No. 2626/98 by Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN to the Commission. Financial support for the projects of the ACP National Chambers of Commerce Association

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
EU financing
EU programme
chamber of commerce and industry
economic development
financial aid
fourth Lomé Convention
international trade


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2557/98 von Hanja MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Quarantänegesetze des Vereinigten Königreichs

eurovoc_concepts:
EU national
United Kingdom
animal health
domestic animal
health certificate
intra-EU trade
rabies
residence
vaccination
veterinary inspection

text: C 297/24 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 (1999/C 297/031) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2557/98 von (Hanja) Maij-Weggen (PPE) an die Kommission Betrifft: Quarantänegesetze des Vereinigten Königreichs (1. September 1998) Trifft es zu, daß in Großbritannien Haustiere, die von Arbeitnehmern aus den übrigen Ländern der Europäischen Union mitgebracht werden (Personen, die Arbeit im Vereinigten Königreich gefunden haben und im Vereinigten Königreich wohnen werden), noch stets 6 Monate in Quarantäne gehalten werden? Trifft es ferner zu, daß ins Vereinigte Königreich Hunde und Katzen durchaus für kommerzielle Zwecke eingeführt werden dürfen, wenn ein Gesundheitszeugnis vorgelegt und eine Tollwut-Schutzimpfung, eine Mikrochip-Identifizierung und ein durchgeführter Bluttest nachgewiesen werden? Ist der Kommission bekannt, warum diese Unterscheidung vorgenommen wird, und steht sie im Einklang mit den europäischen Rechtsvorschriften? Ist die Kommission bereit, die Regierung des Vereinigten Königreichs zu ersuchen, diese seltsame und tierfeindliche Diskriminierung zu beseitigen, so daß Haustiere, die für gesund erklärt wurden, ohne Probleme ins Vereinigte Königreich mitgenommen werden können? (1999/C 297/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2615/98 von Doeke Eisma (ELDR) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Quarantänegesetze im Vereinigten Königreich Kann die Kommission bestätigen, daß das Vereinigte Königreich gegenwärtig das einzige EU-Land ist, 1. das Quarantänegesetze auf Haustiere bei der Einreise ins Vereinigte Königreich anwendet? Kann die Kommission mitteilen, ob diese Gesetze mit den geltenden europäischen Rechtsvorschriften in 2. diesem Bereich vereinbar sind? Teilt die Kommission die Auffassung, daß die Quarantänegesetze im Vereinigten Königreich absolut 3. überholt sind und unnötiges Leid für die Tiere verursachen? Gemeinsame Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2557/98 und E-2615/98 (12. Oktober 1998) In Artikel 10 Absatz 2 der Richtlinie 92/65/EWG des Rates vom 13. Juli 1992 über die tierseuchenrechtlichen Bedingungen für den Handel mit Tieren, Samen, Eizellen und Embryonen in der Gemeinschaft sowie für ihre Einfuhr in die Gemeinschaft, soweit sie diesbezüglich nicht den spezifischen Gemeinschaftsregelungen nach Anhang A Abschnitt I der Richtlinie 90/425/EWG unterliegen (1), sind die Bedingungen für den innergemein- schaftlichen Handel mit Hunden und Katzen festgelegt. Abweichend von und zusätzlich zu den Bestimmungen von Absatz 2 müssen Hunde und Katzen, die im Vereinigten Königreich und Irland in den Verkehr gebracht werden sollen, aus einem eingetragenen Betrieb stammen, in dem sie geboren und seit ihrer Geburt in Gefangenschaft gehalten worden sind. Sie müssen außerdem mit einem Erkennungssystem ausgestattet sein, in einem anerkannten Beförderungsmittel trans- portiert und nach einer Impfung einem serologischen Test zum Nachweis der Immunisierung unterzogen worden sein. Gemäß Artikel 10 Absatz 4 können das Vereinigte Königreich und Irland ihre nationalen Quarantäne- vorschriften für alle fleischfressenden Tiere, Primaten, Fledermäuse und andere tollwutanfällige Tiere bei- behalten, soweit sie unter die Richtlinie 92/65/EWG fallen und nicht nachgewiesen werden kann, daß sie im Herkunftsbetrieb geboren und dort seit ihrer Geburt gehalten worden sind