title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2631/98 von Nel van DIJK an die Kommission. Bedrohung des Dachses (Meles meles) im Vereinigten Königreich

eurovoc_concepts:
United Kingdom
animal disease
animal tuberculosis
disease vector
epidemiology
livestock
protection of animals
public health
slaughter of animals
wild mammal

text: C 142/26 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 Mehrere Jugendorganisationen haben sich besorgt über die mangelnde Deutlichkeit der Kommission bei der Festlegung der genauen Kriterien geäußert, um zu bestimmen, welche Ressourcen als in diesen 10 % enthalten angesehen werden können. Welches sind genau diese Kriterien? Können nicht geldwerte Güter dieser Organisationen, bewegliches Vermögen oder Immobilien, in diese 10 % einbezogen werden? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (8. Oktober 1998) Aus den Haushaltslinien der Kapitel A-30 und A-31 fördert die Kommission entweder bestimmte Projekte oder die gesamte Tätigkeit der Zuschußempfänger. Das Kriterium einer Mindestkofinanzierung von 10 % der aus dem Gemeinschaftshaushalt bezuschußten Budgets gilt für beide Fälle. Bei der Förderung eines Projekts bezieht sich dieses Kriterium ausschließlich auf das Budget der Maßnahme und nicht auf die gesamte Tätigkeit des Zuschußempfängers. Bei der Förderung der gesamten Tätigkeit des Zuschußempfängers wird der Jahresabschluß der betreffenden Organisation bzw. Einrichtung zur Berechnung der Kofinanzierung herangezogen. Sofern die üblichen Regeln der Buchführung angewandt worden sind, werden die im Jahresabschluß aus- gewiesenen Infrastrukturkosten bei der Berechnung der Kofinanzierung berücksichtigt. (1999/C 142/031) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2621/98 von Nel van Dijk (V) an die Kommission (31. Juli 1998) Betrifft: Gefährdung des Dachses (Meles meles) im Vereinigten Königreich Wie kann die Kommission in ihrer Antwort P-0787/98 (1) vom 30. März auf Fragen von Doeke Eisma behaupten, daß die im Bericht Krebs empfohlenen Maßnahmen zur teilweisen Ausmerzung des Dachses sich auch günstig für die Dachspopulation auswirken werden, da nur ein sehr geringer Promillesatz der Dachse mit TB verseucht ist und da die teilweise Ausmerzung der Dachse nicht zum Verschwinden der Krankheit unter den Dachsen führen wird? Hält die Kommission die völlige Ausmerzung des Dachses in Großbritannien für vertretbar, falls der Dachs zur Ursache des TB-Problems erklärt wird? Wird die Glaubwürdigkeit der europäischen Naturpolitik nicht beeinträchtigt, da die völlige oder teilweise Ausmerzung der Dachse einen abrupten Bruch mit der heutigen, auf der europäischen Naturpolitik basierenden Praxis bedeutet, in deren Rahmen im Vereinigten Königreich Schutzgebiete für Dachse eingerichtet, Vorkehrungen an den Straßen zur Senkung der Sterbeziffer getroffen und ganze Dachs- familien in neue Lebensräume umgesiedelt werden, wenn sie in ihrem alten Lebensraum aufgrund raumplanerischer Entwicklungen nicht mehr erhalten werden können? Ist die Kommission bereit, ihren Standpunkt zu widerrufen, daß es vertretbar ist, daß eine wildlebende geschützte einheimische Tierart wegen ihrer möglichen Beteiligung an der Verbreitung von Krankheiten unter Haustieren ausgemerzt wird? (1) ABl. C 310 vom 9. 10. 1998, S. 129. (1999/C 142/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2631/98 von Nel van Dijk (V) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Bedrohung des Dachses (Meles meles) im Vereinigten Königreich Wie kann die Kommission in ihrer Antwort P-0787/98 (1) vom 30. März auf Fragen von Doeke Eisma mit solchem Nachdruck behaupten, daß der Dachs seit Anfang der 70er Jahre an der Übertragung der Rindertuberkulose in Südwestengland und Wales beteiligt ist?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2721/98 του Leonie van BLADEL προς την Επ τροπή. Άρνηση χορηγήσεως άδειας επαναπατρισμού στο Μαρόκο προς τον αντιφρονούντα κ.Serfaty

eurovoc_concepts:
Morocco
association agreement (EU)
civil law
dissidence
human rights

formats: html pdf print

text: C 118/126 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 29. 4. 1999 (1999/C 118/154) GRAPTH ERVTHSH E-2715/98 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (1 Septembri·oy 1998) Ue·ma: Ki·ndynow proklh·sevw ky·matow egklhmatiko·thtaw lo·gv toy eyrv· Gnvri·zei to Symboy·lio o·ti oi eyrvpai¤ke·w katadivktike·w arxe·w foboy·ntai thn ay·jhsh thw egklhma- 1. tiko·thtaw lo·gv thw e·narjhw xrhsimopoih·sevw toy eyrv· ; 2. Poia me·tra proti·uetai na la·bei to Symboy·lio oy·tvw v· ste na diasfalistei· h xrhsimopoi·hsh toy eyrv· vw nomi·moy me·soy plhrvmh·w; Gnvri·zei to Symboy·lio o·ti to olo·gramma to opoi·o ua e·feran ta ne·a xartonomi·smata eyrv· 3. prokeime·noy na prostateyuoy·n apo· paraxara·ktew, apvle·suhke xvri·w na ypa·rxoyn i·xnh toy kata· th dia·rkeia aeroporikoy· tajidi·oy apo· to Pari·si sto Mo·naxo; 4. Mporei· na diabebaiv· sei to Symboy·lio o·ti to olo·gramma ayto· den e·xei perie·luei se egklhmatikh· orga·nvsh kai o·ti den pro·keitai na xrhsimopoihuei· kataxrastikv· w; 5. Me poion tro·po eggya·tai to Symboy·lio o·ti o aplo·w eyrvpai·ow poli·thw ua ei·nai eiw ue·sh na diaxvri·zei ta alhuina· apo· ta paraxaragme·na eyrv· ; Apa· nthsh (30 Noembri·oy 1998) To Symboy·lio ua h·uele kat(cid:146) arxh·n na ypenuymi·sei ta sympera·smata· toy thw 19hw Mai(cid:143)oy 1998 me ta opoi·a ypogra·mmize th shmasi·a thw eisagvgh·w apotelesmatikoy· systh·matow prostasi·aw ana· thn Nomismatikh· (cid:201)nvsh, mo·liw eisaxuoy·n ta xartonomi·smata kai ta nomi·smata eyrv·. H Eyrvpo·l ua pre·pei na diadramati·sei shmantiko· ro·lo ston tome·a ayto·. To Symboy·lio shmei·vse tiw ergasi·ew poy e·xei anala·bei h Epitroph· gia thn prostasi·a thw Nomismatikh·w (cid:201)nvshw kai toy eyrv·. Ta dy·o o·rgana ua synexi·soyn na synerga·zontai stena· metajy· toyw kai me thn Eyrvpai¤kh· Kentrikh· Tra·peza sy·mfvna me thn katanomh· tvn armodioth·tvn poy ori·zetai sth Synuh·kh toy Maastricht gia na uespi·soyn mhxanismoy·w antallagh·w plhroforiv· n kai a·lla me·tra prokeime·noy na ejasfalisuei· stenh· kai taktikh· synergasi·a gia thn pro·lhch kai thn katapole·mhsh thw paraxa·rajhw. Ejypakoy·etai o·ti h oysiastikh· katapole·mhsh thw paraxa·rajhw xartonomisma·tvn kai nomisma·tvn enapo·keitai sta kra·th me·lh. (cid:201)ktote synexi·sthkan oi ergasi·ew se epi·pedo empeirognvmo·nvn. H Eyrvpo·l sto plai·sio thw dieyryme·nhw entolh·w poy proble·petai na thw anateuei· ua enisxy·ei th dra·sh tvn kratv· n melv· n gia thn pro·lhch kai thn katapole·mhsh thw paraxa·rajhw vw idiaite·rvw thw paraxa·rajhw toy Eyrv· xa·rh se mia kaly·terh antallagh· plhroforiv· n metajy· tvn armodi·vn arxv· n tvn kratv· n melv· n kauv· w kai thn apo· koinoy· kai sygkentrvtikh· ekmeta·lleysh tvn astynomikv· n plhroforiv· n Tayto·xrona h EKT (h opoi·a ei·nai kat(cid:146) apokleistiko·thta armo·dia gia thn e·kdosh tvn xartonomisma·tvn eyrv· ) ua sygkentrv· sei tiw prospa·ueie·w thw sthn texnikh· pro·lhch thw paraxa·rajhw. H ejafa·nish kata· th metafora· dokimastikoy· ylikoy· gia thn paragvgh· plakv· n ologra·mmatow stiw 12 Mai(cid:143)oy 1998 den ua e·xei epiptv· seiw epi· thw asfaloy·w proparaskeyh·w tvn xartonomisma·tvn eyrv·. Ame·svw meta· apo· to epeiso·dio ayto·, kataskeya·suhke dokimastiko· yliko· me telei·vw diaforetiko· sxe·dio. H tre·xoysa paragvgh· prvtoty·pvn tvn xartonomisma·tvn basi·zetai sto ne·o ayto· yliko·. (1999/C 118/155) GRAPTH ERVTHSH E-2721/98 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1998) Ue·ma: `rnhsh xorhgh·sevw a·deiaw epanapatrismoy· sto Maro·ko prow ton antifronoy·nta k. Serfaty Gnvri·zei h Epitroph· o·ti oi arxe·w toy Maro·ko den e·xoyn xorhgh·sei a·deia prokeime·noy na epistre·cei 1. sto Maro·ko o antifronv· n k. Ibrahim Serfaty, o opoi·ow zei ejo·ristow sth Galli·a h·dh apo· 7eti·aw, afoy· pare·meine perisso·tera apo· 10 xro·nia se fylake·w sto Maro·ko;


title: WRITTEN QUESTION No. 2672/98 by Gerhard HAGER to the Council. Assessment of transposition of the acquis communautaire in the applicant countries

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
Coreper
EU control
accession to the European Union
application of EU law
enlargement of the Union
interinstitutional cooperation (EU)
national implementing measure

text: C 135/90 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 Laittoman maahanmuuttajan tarkkaa määritelmää ei ole vielä päätetty. Komissio toteaa kuitenkin, 4. että laittomien maahanmuuttajien sormenjälkien ottamisen tarkoituksena on helpottaa Dublinin yleis- sopimuksen täytäntöönpanoa. Kyseessä on erityisesti Dublinin yleissopimuksen 6 artikla ja, neuvostossa käytävien keskustelujen tuloksista riippuen, 10 artikla. (1999/C 135/105) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Arviot yhteisön säännöstön toteuttamisesta ehdokasvaltioissa Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministerin selvitysten mukaan laajentumiseen liittyvä kolmanteen pilariin kuuluva yhteisön säännöstö on jo määritelty tarkoin. Siitä tehtyjen luettelojen avulla on tarkoitus seurata jäsenyysneuvotteluissa saavutettua edistystä ja valvoa säännöstön toteutusta. Tätä varten on luotu yhteinen arviointijärjestelmä ja perustettu jäsenvaltioista koostuva asiantuntijaryhmä valvomaan toteu- tusta. 1. Miltä pohjalta ja mitä perusteita käyttäen arviointijärjestelmä on luotu? Ovatko arviointijärjestelmää koskevat 2. konkreettisesti? tiedot julkisesti saatavissa, ja millainen järjestelmä on 3. 4. Kenelle asiantuntijaryhmä tekee arvionsa, ja onko arvio julkisesti saatavissa? Kuka edustaa arviointiryhmässä Itävaltaa? Vastaus (14. joulukuuta 1998) 1. Arviointimenettely perustuu neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 28. ja 29. toukokuuta 1998 pitämässään istunnossa hyväksymään yhteiseen toimintaan Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden alan säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa koskevan yhteisen arviointijärjestelmän perustamisesta. (1) Coreper perusti 10. kesäkuuta 1998 kyseisen yhteisen toiminnan 2 artiklassa tarkoitetun asiantuntijaryhmän. Yhteisen arvioinnin työryhmän ensim- mäinen kokous pidettiin Brysselissä 30. syyskuuta 1998. Tästä alkaen maakohtaisia arviointeja suoritetaan säännöllisesti. 2. Arviointijärjestelmän tarkoituksena on tutkia tietoja, jotka koskevat unionin säännöstön tosiasiallista täytäntöönpanoa jäsenyyttä hakeneissa maissa. Arviointityöryhmän tarkastelemat tiedot perustuvat pää- asiassa jäsenvaltioiden jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa työskennellessään saamiin kokemuksiin, kyseisissä maissa toimivien komission valtuuskuntien raportteihin ja komission koko liittymisprosessia koskevien tehtäviensä yhteydessä saamiin tietoihin (mukaan lukien PHARE-ohjelmaa koskevat selvityk- set) sekä Euroopan neuvoston tai muiden asianmukaisiksi katsottavien lähteiden kertomuksiin. komission olisi otettava arvioinnit huomioon tehdessään ehdotuksia liittymiskumppanuuksien painopisteiden ja tavoitteiden mukauttamisesta. 3. Yhteisen arvioinnin työryhmä ilmoittaa neuvostolle arviointien edistymisestä ja tuloksista Coreperin välityksellä ja läheisessä yhteistyössä K. 4-komitean ja muiden laajentumisprosessiin osallistuvien neuvoston elinten kanssa. 4. Jokaisen jäsenvaltion vastuulla on nimetä edustajansa työryhmään. (1) EYVL L 191, 7. 7. 1998, s. 8


title: QUESTION ECRITE no 2662/98 de Jan ANDERSSON à la Commission. Aides structurelles en faveur des grandes villes

eurovoc_concepts:
EU initiative
less-favoured region
metropolis
regional development
structural policy
urban area

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/17 Le rapport accorde énormément d’attention au dernier point soulevé par l’Honorable Parlementaire, relatif à la création de nouvelles ressources propres. Il souligne qu’il est aujourd’hui peu probable qu’une nouvelle ressource propre voit le jour, en dépit de diverses possibilités. Néanmoins, s’il existait une volonté politique dans ce sens, c’est une ressource TVA modulée, comme le préconise le rapport Langes du Parlement, qui offre les perspectives les plus prometteuses. (1) disponible sur Internet, sur le site suivant: http://europa. eu. int/comm/dg19/index_j. htm, avec J=EN pour anglais, J=FR pour français, J=D pour allemand, etc. (1999/C 182/021) QUESTION ÉCRITE E-2662/98 posée par Jan Andersson (PSE) à la Commission (1er septembre 1998) Objet: Aides structurelles en faveur des grandes villes Les aides en faveur des quartiers particulièrement exposés des grandes villes constituent un élément tout à fait nouveau dans la politique structurelle communautaire. Par conséquent, l’application des règles relatives aux aides en faveur des villes dans la proposition de la Commission, présentant un programme en faveur des villes dans l’Union européenne, représente un instrument mal adapté dans les pays à population faible ou clairsemée, puisque ces règles sont adaptées aux régions et non aux quartiers des villes. La Commission devrait prévoir une dérogation aux critères fictifs de 100 000 habitants pour certaines régions faiblement peuplées. La Commission peut-elle indiquer comment il est envisagé de traiter cette question de façon à éviter ce traitement particulier quelque peu inconséquent résultant de la proposition déposée? Réponse donnée par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (8 octobre 1998) Durant la période de programmation actuelle, la Communauté est intervenue dans les grandes villes, notamment dans le cadre des programmes mis en œuvre dans les régions des objectifs 1 (régions les moins développées) et 2 (régions industrielles). En outre, des programmes spéciaux ont été menés dans des zones urbaines défavorisées, dans le cadre de l’initiative communautaire URBAN. Pour l’avenir, la Commission propose de partir de l’expérience acquise pour élargir les principales aides aux zones urbaines défavorisées du nouvel objectif 2. Les zones urbaines éligibles au nouvel objectif 2 seraient sélectionnées sur la base d’une proposition des États membres, selon les critères définis dans le nouveau règlement-cadre proposé (1). Ce règlement n’impose pas de paramètres minimaux pour les zones, comme le seuil des 100 000 habitants que mentionne l’Honorable Parlementaire. Cela dit, il est important que les zones éligibles soient suffisamment importantes pour que des programmes de développement régional puissent être mis en place. C’est pour cette raison que la proposition de la Commission parle de zones suffisamment importantes. (1) COM(98) 131 final. (1999/C 182/022) QUESTION ÉCRITE E-2731/98 posée par Jens-Peter Bonde (I-EDN) à la Commission (1er septembre 1998) Objet: Aide communautaire en faveur du lait entier à l’école Dans sa réponse, donnée le 13 septembre 1996, à la question E-2246/96 (1) posée par l’auteur de la présente question, la Commission estime qu’il n’est pas justifié de payer un montant d’aide uniforme pour chacun des produits laitiers


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2615/98 van Doeke EISMA aan de Commissie. Quarantainewetten in het Verenigd Koninkrijk

eurovoc_concepts:
EU national
United Kingdom
animal health
domestic animal
health certificate
intra-EU trade
rabies
residence
vaccination
veterinary inspection

text: C 297/24 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 15. 10. 1999 (1999/C 297/031) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2557/98 van (Hanja) Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Quarantainewetten van het VK Klopt het dat Groot-Brittannië huisdieren die meekomen met werknemers uit de rest van de Europese Unie (mensen die werk hebben gevonden in het VK en in het VK gaan wonen) nog altijd zes maanden in quarantaine houdt? Klopt het dat het VK honden en katten die voor commerciële doeleinden Groot-Brittannië binnenkomen, wel binnenlaat mits er sprake is van een gezondheidsverklaring, een anti-rabies vaccinatie, een micro-chip identificatie en een verrichte bloedtest? Weet de Commissie waarom dit onderscheid wordt gemaakt en is dit in overeenstemming met de Europese wetgeving? Is de Commissie bereid een beroep te doen op de regering van het VK om deze vreemde en dieronvriendelijke discriminatie op te heffen, zodat huisdieren die gezond zijn verklaard, zonder problemen meegenomen kunnen worden naar het VK? (1999/C 297/032) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2615/98 van Doeke Eisma (ELDR) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Quarantainewetten in het Verenigd Koninkrijk Kan de Commissie bevestigen dat het Verenigd Koninkrijk momenteel het enige EU-land is dat nog 1. quarantainewetten toepast op huisdieren komend naar het Verenigd Koninkrijk? 2. Kan de Commissie aangeven of deze wetten in lijn zijn met de huidige Europese wetgeving op dit gebied? Is de Commissie het met mij eens dat de quanrantainewetten in het Verenigd Koninkrijk zeer ouderwets 3. zijn en onnodig dierenleed veroorzaken? Gecombineerd Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2557/98 en E-2615/98 (12 oktober 1998) De regels voor de intracommunautaire handel in katten en honden zijn vastgesteld in artikel 10, lid 2, van Richtlijn 92/65/EEG van 13 juli 1992 tot vaststelling van de veterinairrechtelijke voorschriften voor het handelsverkeer en de invoer in de Gemeenschap van dieren, sperma, eicellen en embryo’s waarvoor ten aanzien van de veterinairrechtelijke voorschriften geen specifieke communautaire regelgeving als bedoeld in bijlage A, onder I, van Richtlijn 90/425/EEG geldt (1). In afwijking daarvan moeten honden en katten die in het Verenigd Koninkrijk en Ierland in de handel worden gebracht bovendien aan de volgende aanvullende bepalingen voldoen: zij moeten afkomstig zijn van een geregistreerd bedrijf waar zij sedert hun geboorte in gevangenschap zijn gehouden; zij moeten naar behoren zijn geïdentificeerd; zij moeten in daartoe erkende vervoermiddelen zijn vervoerd en er moet door middel van een serologische test zijn bewezen dat hun vaccinatie een immuunrespons teweeg heeft gebracht. In lid 4 van genoemd artikel wordt bepaald dat het Verenigd Koninkrijk en Ierland hun nationale wetgeving op het gebied van quarantaine mogen handhaven voor carnivoren, primaten, vleermuizen en andere voor rabiës vatbare dieren die onder Richtlijn 92/65/EEG vallen en waarvoor niet de garantie kan worden gegeven dat zij sinds hun geboorte nooit het bedrijf van herkomst hebben verlaten


title: Verordening (EG) nr. 1874/98 van de Commissie van 1 september 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 2. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 243/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 1874/98 VAN DE COMMISSIE van 1 september 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 2 september 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 september 1998. Voor de Commissie Karel VAN MIERT Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 243/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 9. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 1 september 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 060 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 064 388 528 999 052 400 512 999 052 060 064 066 093 999 46,4 46,4 53,9 53,9 79,7 53,1 69,4 67,4 77,0 87,8 175,8 155,8 124,1 61,1 58,3 59,0 64,2 39,4 81,6 67,8 61,6 94,8 61,5 107,8 107,9 93,0 120,1 126,6 86,8 111,2 55,5 59,8 62,3 71,2 84,7 66,7 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2703/98 του Luisa TODINI Ο σεισμός στις περιοχές Marche και Umbria - Απόφαση της Ευρωπαiκής Επιτροπής

eurovoc_concepts:
EU aid
Marches
Umbria
disaster area
earthquake
regional development
structural policy

text: 6. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 320/11 Αντι΄θετα, η αποκατα΄σταση των εκτα΄σεων που ε΄χουν πληγει΄ απο΄ δασικε΄ς πυρκαγιε΄ς προβλε΄πεται στις δρα΄σεις που χρηµατοδοτου΄νται απο΄ το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς, συ΄µφωνα µε τους συνη΄θεις ο΄ρους του σχετικου΄ κανονισµου΄, η΄τοι του ρητα΄ περιβαλλοντικου΄ στο΄χου των προτεινο΄µενων µε΄τρων και του µη γεωργικου΄ χαρακτη΄ρα των εκτα΄σεων. Η πρωτοβουλι΄α υποβολη΄ς παρο΄µοιων ε΄ργων για χρηµατοδο΄τηση πρε΄πει να αναληφθει΄ απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς. Θα πρε΄πει επι΄σης να σηµειωθει΄ο΄τι απο΄ το 1995 το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς χρηµατοδοτει΄σειρα΄ ε΄ργων αναδα΄σωσης και ε΄ργων καταπολε΄µησης της δια΄βρωσης του εδα΄φους σε ο΄λες τις βασικε΄ς υδρολογικε΄ς λεκα΄νες στην Ισπανι΄α, συµπεριλαµβα- νοµε΄νων ε΄ργων που αφορου΄ν κυρι΄ως την προ΄ληψη των δασικω΄ν πυρκαγιω΄ν και την αποκατα΄σταση εκτα΄σεων που ε΄χουν πληγει΄ απο΄ τις πυρκαγιε΄ς. Τα ε΄ργα αυτα΄ αναλαµβα΄νονται µε την κοινη΄ ευθυ΄νη των αυτο΄νοµων περιφερειακω΄ν διοικη΄σεων και του ισπανικου΄ Υπουργει΄ου Περιβα΄λλοντος (Γενικη΄ ∆ιευ΄θυνση για τη ∆ιατη΄ρηση της Φυ΄σης). (1999/C 320/015) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2703/98 υποβολη΄: Luisa Todini (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Ο σεισµο΄ς στις περιοχε΄ς Marche και Umbria (cid:21) Απο΄φαση της Ευρωπαïκη΄ς Επιτροπη΄ς Επ’ ευκαιρι΄α επι΄σηµης επι΄σκεψης που πραγµατοποι΄ησε στις 19 και 20 Ιουλι΄ου 1998 στην Umbria, η ευρωπαι΄α Επι΄τροπος, αρµο΄δια για τις περιφερειακε΄ς πολιτικε΄ς, κ. Monika Wulf-Mathies, διαβεβαι΄ωσε τις τοπικε΄ς αρχε΄ς ο΄τι η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ θα ε΄χει υπογρα΄ψει τις Αποφα΄σεις επαναπρογραµµατισµου΄ του στο΄χου 5β των περιφερειω΄ν Umbria και Marche εντο΄ς της 31ης Ιουλι΄ου 1998. Μετα΄ απο΄ επαφε΄ς µε µε΄λος του Γραφει΄ου του Επιτρο΄που κ. Franz Fischler, αρµο΄διου για τη γεωργι΄α και ανα΄πτυξη της υπαι΄θρου, φαι΄νεται ο΄τι η υπογραφη΄ των προαναφερθεισω΄ν Αποφα΄σεων δεν θα λα΄βει χω΄ρα εντο΄ς της 31ης Ιουλι΄ου 1998 αλλα΄ µετα΄ τις θερινε΄ς διακοπε΄ς. Στην προκειµε΄νη περι΄πτωση, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πει για ποιου΄ς λο΄γους δεν ενε΄κρινε τις εν λο΄γω αποφα΄σεις εντο΄ς της καθορισµε΄νης ηµεροµηνι΄ας παρα΄ τις σχετικε΄ς διαβεβαιω΄σεις της Επιτρο΄που Wulf-Mathies; Aπα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (16 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ ε΄χει εκδω΄σει τις αποφα΄σεις τροποποι΄ησης των ενιαι΄ων εγγρα΄φων προγραµµατισµου΄ δυνα΄µει του στο΄χου 5α στις περιφε΄ρειες Marche και Umbria, στις 4 Αυγου΄στου 1998 (1). Οι αποφα΄σεις αυτε΄ς κοινοποιη΄θηκαν στην Ιταλι΄α στις 5 Αυγου΄στου 1998, και διαβιβα΄σθηκαν ταυτοχρο΄νως για πληροφο΄ρηση στους προε΄δρους των εν λο΄γω δυ΄ο περιφερειω΄ν. (1) Απο΄φαση της Επιτροπη΄ς C(1998) 2335 της 4. 8. 1998 για τροποποι΄ηση της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς C(94) 3485, σχετικα΄ µε την ε΄γκριση του ενιαι΄ου εγγρα΄φου προγραµµατισµου΄ για τις κοινοτικε΄ς διαρθρωτικε΄ς παρεµβα΄σεις στην περιφε΄ρεια Umbria δυνα΄µει του στο΄χου 5α, και απο΄φαση της Επιτροπη΄ς C(1998) 2336 της 4. 8. 1998 για τροποποι΄ηση της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς C(95) 736, σχετικα΄ µε την ε΄γκριση του ενιαι΄ου εγγρα΄φου προγραµµατισµου΄ για τις κοινοτικε΄ς διαρθρωτικε΄ς παρεµβα΄σεις στην περιφε΄ρεια Marche δυνα΄µει του στο΄χου 5α. (1999/C 320/016) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2713/98 υποβολη΄: Leonie van Bladel (UPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Η απειλη΄ κλιµακω΄σεως στρατιωτικω΄ν επιχειρη΄σεων και η ειρηνευτικη΄ διαδικασι΄α στην Αγκο΄λα Στις 16 Ιουλι΄ου 1998, κατα΄ τη δια΄ρκεια συζητη΄σεως επι΄ επειγο΄ντων θεµα΄των που αφορου΄σε τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα, ο Επι΄τροπος κ. Leon Brittan υποσχε΄θηκε προφορικω΄ς στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο ο΄τι θα δω΄σει ταχε΄ως απα΄ντηση στην ερω΄τηση΄ µου στην οποι΄α ζητου΄σα να προληφθει΄ η κλιµα΄κωση των στρατιωτικω΄ν επιχειρη΄σεων και να προωθηθει΄ η ειρηνευτικη΄ διαδικασι΄α στην Αγκο΄λα. Προς το σκοπο΄ αυτο΄ η αντιπροσωπει΄α της ΕΕ στην Λουα΄ντα θα πρε΄πει να δω΄σει σαφε΄ς µη΄νυµα προς ο΄λους ο΄τι η επι΄λυση της κρι΄σης µε στρατιωτικα΄ µε΄σα που θα µπορου΄σαν να


title: WRITTEN QUESTION No. 2482/98 by Franz LINSER to the Council. Visits to parliamentary committees by members of the Austrian Federal Government

eurovoc_concepts:
Austria
minister
official visit
parliamentary committee
tourism policy
transport policy

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2717/98 del Leonie van BLADEL al Consejo. Estancamiento de las negociaciones euromediterráneas con Egipto

eurovoc_concepts:
EU relations
Egypt
Mediterranean third countries
Middle East
agreement (EU)
foreign policy
international cooperation
peacekeeping


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2595/98 af Konstantinos HATZIDAKIS til Kommissionen. Landbrugskatastrofe som følge af hedebølge på Kreta

eurovoc_concepts:
Community support framework
Crete
EAGGF Guidance Section
drought
financial aid
livestock farming
natural disaster
operational programme
production aid
vineyard

text: C 135/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 (1999/C 135/062) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2416/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Hedebølge på Kreta I begyndelsen af juli blev Kreta ramt af en usædvanlig hedebølge (over 40o), der forvoldte alvorlige skader på vinstokke (navnlig i departementet Irakleion) og kvægavl. Hedebølgen gik navnlig ud over produk- tionen af spisedruer, og hundredvis af ha med sultanavinstokke blev ødelagt. Med hensyn til dyreavl blev navnlig fjerkræ-, svine- og gedeproduktion og biavl ramt af hedebølgen. Mener Kommissionen på den baggrund, at der er mulighed for at yde støtte til de hårdt ramte producenter på Kreta? (1999/C 135/063) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2595/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Landbrugskatastrofe som følge af hedebølge på Kreta I begyndelsen af juli blev Kreta ramt af en enestående hedebølge (over 40o C), hvilket førte til, at en stor del af vindrueproduktionen gik tabt (navnlig i Iraklion amt), og at utallige dyr omkom. Det gik især ud over et udstrakt område, hvor der dyrkes spisedruer, men også tusindvis af ar, der var beplantet med sultanadruer. Blandt de dyr, der omkom på grund af hedebølgen, drejer det sig navnlig om fjerkræ, svin, kvæg og bier. Kan Kommissionen derfor oplyse, om der er mulighed for at støtte producenterne på Kreta? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2416/98 og E-2595/98 (8. oktober 1998) I artikel 2, stk. 5, litra 2 i Kommissionens forordning (EF) 411/97 af 3. marts 1997 om gennem- førelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) 2200/96, for så vidt angår driftsprogrammer, driftsfonde og finansiel fællesskabsstøtte (1) hedder det, at man i frugt- og grøntsektoren i tilfælde af naturkatastrofer kan anvende en værdi af den teoretiske solgte produktion, baseret på den gennemsnitlige produktion i de tre foregående år, til beregning af fællesskabsstøtten under driftsfonden. En lignende bestemmelse er medtaget i ordningen for støtte til foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger (Kommissionens forordning (EF) 20/98 af 7. januar 1998 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) 2200/ 96 for så vidt angår støtte til foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger (2)) i et forslag til Kommissionens forordning, som ændrer nævnte forordning (EF) 20/982. For så vidt angår muligheden af at iværksætte et program, der skal hjælpe vinavlerne med at genplante vindyrkningsområder, der er beskadiget af tørken og hedebølgen, har medlemsstaterne i henhold til den nugældende fællesskabslovgivning to initiativmuligheder. Dels national støtte til investeringer i beplant- ning af vindyrkningsområder på basis af kriterierne i Kommissionens forordning (EØF) 2741/89 af 11. september 1989 om kriterierne for anvendelse af artikel 14 i Kommissionens forordning (EØF) 822/87 om den nationale støtte til beplantning af vindyrkningsarealer (3) (denne støtte skal forudgående meddeles Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3), dels støtte til genopbygning af produktions- potentialet i form af investeringer i genplantning i tilfælde, hvor plantekapitalen er berørt af hedebølgen, med samfinansiering fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udvik- lingssektionen. Denne støtte skal respektere den finansielle tildeling til Grækenland for den løbende programperiode (1994-1999) og følge den i den sammenhæng gældende procedure inden for rammerne af fællesskabsstøtterammen, mål nr. 1. Tildeling af sådan støtte skal imidlertid opfylde de specifikke


title: WRITTEN QUESTION No. 2671/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Cooperation programmes for officials

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
civil service
international organisation
labour mobility


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2538/98 dell'on. Cristiana MUSCARDINI al Consiglio. Pensioni e politicizzazione della funzione pubblica europea

eurovoc_concepts:
European civil service
European official
administrative autonomy
administrative expenditure (EU)
appointment of staff
general budget (EU)
pension scheme
professional career
regulations for civil servants

text: 8. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 96/111 (1999/C 96/155) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2535/98 di AndrØ Four(cid:231)ans (PPE) al Consiglio (1o settembre 1998) Oggetto: Funzionamento dei mercati finanziari europei L(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro sar(cid:224) all(cid:146)origine di un(cid:146)integrazione sempre piø forte dei mercati finanziari europei. Il recente annuncio dell(cid:146)alleanza tra le borse di Londra e di Francoforte ne Ł una prima dimostrazione. In questo nuovo quadro che si instaurer(cid:224) progressivamente, ritiene il Consiglio che sia necessario perseguire una maggiore armonizzazione delle norme di funzionamento dei mercati finanziari europei o pensa che sarebbe opportuno ipotizzare la creazione di un istituto di controllo europeo sul modello della «Security and Exchange Commission» degli Stati Uniti? Risposta (3 novembre 1998) Si rammenta che il Consiglio europeo di Cardiff del giugno 1998 ha invitato «la Commissione a presentare prima del Consiglio europeo di Vienna un quadro di azioni intese a migliorare il mercato unico dei servizi finanziari, in particolare esaminando l(cid:146)efficacia dell(cid:146)applicazione dell(cid:146)attuale normativa e individuando i punti deboli che possono richiedere modifiche della stessa». Rispondendo a tale invito la Commissione ha appena presentato una proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio riguardante l(cid:146)avvio, l(cid:146)esercizio e la vigilanza prudenziale dell(cid:146)attivit(cid:224) degli istituti di moneta elettronica. Inoltre facendo seguito al suo piano d(cid:146)azione a favore del mercato unico, la Commissione ha presentato due proposte di direttive del Parlamento europeo e del Consiglio che modificano la direttiva 85/611/CEE concernente taluni organismi d(cid:146)investimento collettivo in valori mobiliari (OICVM). Per il momento il Consiglio non ha all(cid:146)esame altre proposte della Commissione in materia di armonizzazione europea nel settore delle banche o delle borse. (1999/C 96/156) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2538/98 di Cristiana Muscardini (NI) al Consiglio (1o settembre 1998) Oggetto: Pensioni e politicizzazione della funzione pubblica europea Considerando che l(cid:146)indipendenza della funzione pubblica europea Ł sintomo di trasparenza e democrazia, e ricordando che la sua legge Ł costituita dallo statuto dei funzionari e degli altri agenti, la sua applicazione rimane sempre un atto regolamentare del Consiglio, per cui ogni decisione presa da qualsiasi autorit(cid:224) istituzionale, senza l(cid:146)accordo del Consiglio stesso, non ha nessun valore, non ha nessuna base giuridica e soprattutto viola lo spirito dello stesso regolamento, Si chiede al Consiglio: 1. 2. Intende procedere alla reale programmazione delle carriere dei funzionari, che obbedisca a criteri di trasparenza e democrazia? Intende procedere alla nomina immediata dei posti di grado elevato rimasti inoccupati nell(cid:146)organigramma del PE e garantire il rispetto del principio di priorit(cid:224) al personale dell(cid:146)istituzione sede dell(cid:146)eventuale nomina, mettendo fine ai trasferimenti interistituzionali che non trovano ancor oggi alcuna giustificazione? 3. Pu(cid:242) intraprendere ogni eventuale spesa per il ventilato acquisto degli immobili di Bruxelles e Strasburgo, impegnandosi prioritariamente a garantire la dotazione finanziaria adeguata alle voci di bilancio relative al personale?


title: QUESTION ECRITE no 2546/98 de Hiltrud BREYER à la Commission. Transports de déchets nucléaires

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
approximation of laws
committee of inquiry
radioactive waste
rail transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport safety


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2565/98 dell'on. Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ alla Commissione. Direttiva 79/409/CEE - recepimento incompleto nella regione Lombardia e nella provincia di Brescia

eurovoc_concepts:
Lombardy
application of EU law
bird
complaint to the Commission
hunting regulations
national implementing measure
protection of animal life
wildlife

text: C 135/72 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 superamento dei valori limite che si verifica di tanto in tanto sarebbe però completamente innocuo poiché essi sono fissati in funzione conservativa. In caso di superamento dei valori limite il destinatario deve informare il mittente affinché quest’ultimo vi ponga rimedio. 1. La Commissione considera tuttora adeguata tale disposizione dell’IAEO? Quali misure prevede di adottare la Commissione visto il superamento, recentemente reso noto, di 2. oltre 5. 000 volte dei valori limite nel corso del trasporto di residui nucleari? Risposta comune data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2547/98 e E-2548/98 (30 settembre 1998) La Commissione ritiene che le raccomandazioni dell’IAEA sulla sicurezza (serie 37) siano ancora adeguate. La «prudenza» dei limiti indicati è chiaramente dimostrata dai risultati delle inchieste condotte dalle autorità tedesche e francesi che, anche se non ancora concluse, dimostrano che i lavoratori e il pubblico non hanno subito sovraesposizioni, nonostante i livelli eccessivi di contaminazione e la frequenza degl’incidenti ora noti. La frequenza con cui tali incidenti si sono ripetuti e il tardivo riconoscimento della situazione sottolineano comunque la necessità di ulteriori azioni. Le autorità nazionali, cui in prima istanza incombono, hanno condotto in modo costruttivo un approfondito riesame delle attuali procedure per adottare le opportune misure correttive, affinché non solo gl’incidenti «occasionali» restino tali ma anche, qualora sopravven- gano, tutte le parti coinvolte siano a conoscenza delle raccomandazioni dell’IAEA da rispettare. La Commissione riconosce anche che le lezioni apprese in Francia e Germania possono aiutare a far sì che vengano adottate anche negli altri Stati membri le migliori prassi. Come affermato nella dichiarazione al Parlamento del 17 giugno 1998, la Commissione intende quindi analizzare le relazioni finali francese e tedesca dal punto di vista della situazione non solo in tali paesi ma anche in tutti gli altri, e consulterà a tal fine al più presto le autorità degli Stati membri. (1999/C 135/085) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2565/98 di Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Direttiva 79/409/CEE − recepimento incompleto nella regione Lombardia e nella provincia di Brescia La regione Lombardia e in particolare la provincia di Brescia hanno finora recepito in misura incompleta nella legislazione interna la direttiva in epigrafe. In particolare la giunta regionale lombarda e la provincia di Brescia non hanno sottoposto a tutela, salvo qualche limitata eccezione, i valichi delle Alpi bresciane, i quali secondo uno studio del Corpo forestale dello Stato dell’aprile 1997 sono i principali passaggi della migrazione autunnale degli uccelli canori e predatori attraverso le Alpi, e pertanto anno dopo anno viene consentita la cattura di uccelli con reti, anche se i tribunali amministrativi della regione hanno sempre accolto positivamente i ricorsi inoltrati dagli ambientalisti italiani contro i relativi decreti con riferimento alla direttiva 79/409/CEE (1). 1. Quali misure intende la Commissione adottare per indurre la giunta regionale lombarda e la provincia di Brescia a adempiere agli obblighi di cui agli articoli 3 e 4 della direttiva 79/409/CEE e a porre sotto tutela i principali valichi delle Alpi bresciane?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2591/98 του Elisabeth SCHROEDTER προς την Επ τροπή. Προώθηση του σχεδίου "Στρατηγικές για το Friedrichshain 1998-2000", Βερολίνο-Friedrichshain, Γερμανία.

eurovoc_concepts:
Berlin
EU aid
European Regional Development Fund
aid to undertakings
job creation
project evaluation
small and medium-sized enterprises
social policy
terms for aid
urbanisation

text: C 297/26 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 15. 10. 1999 Η Κοινο΄τητα ε΄χει σταθερα΄ υποστηρι΄ξει τα µε΄τρα τα οποι΄α ε΄λαβαν οι αρχε΄ς της Αργεντινη΄ς προκειµε΄νου να 5. ανορθω΄σουν την κατα΄σταση των αποθεµα΄των βακαλα΄ου. Η θε΄ση αυτη΄ ε΄χει µεσοπρο΄θεσµο ε΄ως µακροπρο΄θεσµο ενδιαφε΄ρον για τον αλιευτικο΄ τοµε΄α της Αργεντινη΄ς συµπεριλαµβανοµε΄νων και των σκαφω΄ν που µεταβιβα΄στηκαν δυνα΄µει της συµφωνι΄ας στον αλιευτικο΄ τοµε΄α. Εναπο΄κειται στην αρµοδιο΄τητα των παρα΄κτιων αρχω΄ν να λα΄βουν διαχειριστικα΄ µε΄τρα για τα αποθε΄µατα τα οποι΄α ε΄χουν αναλα΄βει συ΄µφωνα µε το θαλα΄σσιο δι΄καιο. Οι κοινε΄ς επιχειρη΄σεις οι οποι΄ες ιδρυ΄θηκαν δυνα΄µει της συµφωνι΄ας υπα΄γονται στο δι΄καιο της Αργεντινη΄ς και 6. εποµε΄νως αναλαµβα΄νουν τους οικονοµικου΄ς και χρηµατοδοτικου΄ς κινδυ΄νους τους σχετικου΄ς µε κα΄θε εµπορικη΄ εταιρι΄α. Θα πρε΄πει να υπενθυµιστει΄ ο΄τι οι εταιρι΄ες αυτε΄ς ε΄χουν λα΄βει χρηµατοδοτικη΄ ενι΄σχυση απο΄ την Κοινο΄τητα για την ι΄δρυση τους. (1999/C 297/034) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2560/98 υποβολη΄: Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) προς την Επιτροπη΄ (29 Ιουλι΄ου 1998) Θε΄µα: Η µελλοντικη΄ ασφα΄λεια της εκµετα΄λλευσης του ανθρακωρυχει΄ου του Aznalcóllar (Doñana, Ισπανι΄α) Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη το σοβαρο΄τατο ατυ΄χηµα στο Aznalcóllar της Ισπανι΄ας και τις σοβαρο΄τατες συνε΄πειες για την περιοχη΄ της Doñana, θα µπορου΄σε να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ τι σχε΄δια ε΄χει λα΄βει απο΄ την εταιρι΄α Boliden ως προς τα επιχειρησιακα΄ προγρα΄µµατα για το ανθρακωρυχει΄ο του Aznalcóllar, και ποια΄ προληπτικα΄ µε΄τρα λαµβα΄νει η Επιτροπη΄ για να διασφαλι΄σει ο΄τι στα ορυχει΄α αυτα΄ πληρου΄νται οι πρου¨ ποθε΄σεις ασφα΄λειας κατα΄ τις προγραµµατιζο΄µενες µελλοντικε΄ς εξορυ΄ξεις και για να αποτραπου΄ν, µε τον τρο΄πο αυτο΄, ενδεχο΄µενα νε΄α ατυχη΄µατα; Απα΄ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (25 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Tο σχε΄διο εκµετα΄λλευσης των ορυχει΄ων Los Frailes που εκπονη΄θηκε απο΄ την εταιρει΄α Βοliden υπεβλη΄θη στη διαδικασι΄α αξιολο΄γησης των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων που προβλε΄πεται απο΄ την οδηγι΄α 85/337/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 27ης Ιουνι΄ου 1985 για την εκτι΄µηση των επιπτω΄σεων ορισµε΄νων σχεδι΄ων δηµοσι΄ων και ιδιωτικω΄ν ε΄ργων στο περιβα΄λλον (1). Η δη΄λωση των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων δηµοσιευ΄θηκε στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα της επαρχι΄ας της Σεβι΄λλης, αριθ. 180, της 5ης Αυγου΄στου 1995. Απο΄ τις πληροφορι΄ες που ε΄χει στη δια΄θεση΄ της η Επιτροπη΄ προκυ΄πτει ο΄τι προκειµε΄νου να εξετα΄σει την επαναλειτουργι΄α του ορυχει΄ου Los Frailes, η εν λο΄γω επιχει΄ρηση ε΄χει την προ΄θεση να υποβα΄λει το φθινο΄πωρο αι΄τηση για χορη΄γηση α΄δειας. Επι΄ των ερωτη΄σεων στις οποι΄ες αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου θα ζητηθου΄ν διευκρινι΄σεις απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς. Επιπλε΄ον, στο πλαι΄σιο της εξε΄τασης των συνεπειω΄ν του ατυχη΄µατος, οι εν λο΄γω ερωτη΄σεις θα συζητηθου΄ν κατα΄ τη δια΄ρκεια διµερου΄ς συνεδρι΄ασης µεταξυ΄ των ισπανικω΄ν αρχω΄ν και της Επιτροπη΄ς, η οποι΄α θα πραγµατοποιηθει΄ στη Μαδρι΄τη τον Νοε΄µβριο του 1998. (1) ΕΕ L 175 της 5. 7. 1985. (1999/C 297/035) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2591/98 υποβολη΄: Elisabeth Schroedter (V) προς την Επιτροπη΄ (1 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Προω΄θηση του σχεδι΄ου «Στρατηγικε΄ς για το Friedrichshain 1998-2000», Βερολι΄νο-Friedrichshain, Γερµανι΄α. Η Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση, επιχορηγει΄ το ε΄ργο «Στρατηγικε΄ς για το Friedrichshain 1998-2000», για τη νοµαρχιακη΄ περιφε΄ρεια Βερολι΄νο-Friedrichshain, στα πλαι΄σια των προτυ΄πων αστικω΄ν προγραµµα΄των, α΄ρθρο 10, του Ευρωπαι¨κου΄ Ταµει΄ου Περιφερειακη΄ς Αναπτυ΄ξεως. Την νοµαρχιακη΄ περιφε΄ρεια την αφορα΄ επι΄σης ε΄να ε΄ργο Urban (Απο΄φαση 94/628/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 29. 7. 1994 στο πλαι΄σιο κοινοτικη΄ς στηρι΄ξης για τις γερµανικε΄ς περιφε΄ρειες του Στο΄χου 1 (1)). Το προ΄τυπο αστικο΄ προ΄γραµµα θα δηµιουργη΄σει, µεταξυ΄ α΄λλων, θε΄σεις εργασι΄ας προτυ΄που χαρακτη΄ρα, αµε΄σως, µε την ε΄νταξη µακροχρονι΄ως ανε΄ργων κα εµµε΄σως µε την υποστη΄ριξη των ΜΜΕ. 1. Εκτιµα΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι αυτο΄ς ο στο΄χος ε΄χει επιτευχθει΄; Ει΄ναι σε θε΄ση η Επιτροπη΄ να ελε΄γξει την απασχο΄ληση εργαζοµε΄νων οι οποι΄οι δεν ε΄χουν κοινωνικη΄ ασφα΄λιση στα 2. πλαι΄σια των «Στρατηγικω΄ν για το 1998-2000»;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2556/98 dell'on. Johanna MAIJ- WEGGEN alla Commissione. Deterioramento della situazione nel Papua occidentale, attuale provincia indonesiana di Irian Jaya

eurovoc_concepts:
Indonesia
autonomy
human rights
national independence
violence

text: 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 118/95 (1999/C 118/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2556/98 di Johanna Maij-Weggen (PPE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Deterioramento della situazione nel Papua occidentale, attuale provincia indonesiana di Irian Jaya ¨ al corrente la Commissione del deterioramento della situazione a Irian Jaya (Indonesia) dove, a partire dal 1o luglio 1998, in particolare a Biak e Sorong, sette civili sono stati uccisi da militari indonesiani e decine di persone sono state ricoverate con ferite gravi in ospedali locali per aver dimostrato a favore di una maggiore autonomia e indipendenza del loro territorio? ¨ disposta la Commissione a chiedere chiarimenti al governo indonesiano in relazione a tali violenze e a riferire in merito al Parlamento europeo? Risposta data dal sig. Mar(cid:237)n in nome della Commissione (23 settembre 1998) Grazie alle notizie provenienti dalla propria delegazione in Indonesia, la Commissione Ł al corrente della tensione in Irian Jaya, che ha provocato la tragica perdita di vite umane e molti feriti. Entro i limiti delle proprie competenze, la Commissione continuer(cid:224) a sollevare la questione dei diritti umani presso il governo indonesiano, in contatti bilaterali nonchØ a livello internazionale. Inoltre, recentemente la Commissione ha deciso di sostenere, insieme al Regno Unito, un seminario sui diritti umani, previsto alla fine dell(cid:146)ottobre 1998 a Giacarta. (1999/C 118/118) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2562/98 di Maren G(cid:252)nther (PPE) alla Commissione (1o settembre 1998) Oggetto: Impiego di mine terrestri La Commissione dispone di dati aggiornati sull(cid:146)eventuale impiego di mine terrestri negli ultimi tempi, in particolare di mine antiuomo, nella regione del Kosovo attualmente in conflitto? Quali misure intende adottare la Commissione per bloccare la posa di mine terrestri? La Commissione progetta la sua partecipazione a interventi di sminamento, non appena la situazione politica lo consentir(cid:224)? Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (14 settembre 1998) La Commissione non dispone di informazioni precise sull(cid:146)utilizzo di mine terrestri antipersona in Kosovo, sebbene l(cid:146)impiego di queste armi non sarebbe inaspettato, vista la situazione. Al Consiglio europeo di Cardiff e nelle successive riunioni del Consiglio affari generali, l(cid:146)Unione ha espresso la sua condanna delle violenze in Kosovo e ha confermato una serie di misure economiche volte a migliorare la situazione. Per quanto riguarda gli aspetti umanitari, la Commissione Ł attiva in Kosovo e nei paesi vicini, e coopera con altre organizzazioni internazionali. La Repubblica federale di Iugoslavia e l(cid:146)Albania non hanno firmato la convenzione di Ottawa che vieta l(cid:146)utilizzo delle mine terrestri antipersona e, di norma (sebbene esistano eccezioni), la firma Ł una condizione preliminare per ottenere l(cid:146)assistenza della Comunit(cid:224) per le operazioni di sminamento. In ogni caso, la Commissione non appoggia azioni in questo settore in situazioni di conflitto aperto


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2527/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Politieke onderdrukking in Birma

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
Burma/Myanmar
common foreign and security policy
democratisation
generalised preferences
human rights
humanitarian aid
military regime
sanction (EU)
the EU's international role

text: C 96/110 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 4. 1999 De Commissie is van mening dat deze beperkingen, mits op nationaal niveau passende uitvoeringsmaatregelen zijn getroffen, een adekwate wettelijke grondslag vormen voor het doeltreffend aanpakken van situaties zoals door de geachte afgevaardigde genoemd. (1) PB L 144 van 4. 6. 1997. (1999/C 96/153) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2527/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Politieke onderdrukking in Birma Welke maatregelen is de Commissie voornemens te nemen, nu de militaire dictatuur in Birma tal van wreedheden tegen de Birmese bevolking heeft begaan en de bevolking van het land in uiterst armoedige omstandigheden moet leven ondanks de overvloedige natuurlijke rijkdommen van het land? Zou de Commissie er voorstander van zijn om de Birmese regering economische en financiºle sancties op te leggen? Antwoord van de heer Mar(cid:237)n namens de Commissie (28 september 1998) De Commissie blijft er bij haar partners op aandringen de regering van Birma onder druk te zetten teneinde een daadwerkelijke dialoog met de oppositie aan te gaan. Dit is in het bijzonder een belangrijk punt geweest in de recente besprekingen met haar partners in de Associatie van landen van Zuidoost-Aziº (ASEAN). Op grond van het gemeenschappelijk standpunt blijft de samenwerking met Birma geschorst. Dit zal zo blijven totdat op het gebied van democratisering en eerbiediging van de mensenrechten aanzienlijke vooruitgang wordt geboekt. Alleen humanitaire programma(cid:146)s zullen financiering krijgen. Buiten het politieke kader zij er bovendien aan herinnerd dat de Unie de toegang van Birma tot de voordelen van de tariefpreferenties die in het kader van de regelingen van de algemene tariefpreferenties (SAP) worden toegekend, tijdelijk heeft ingetrokken, vanwege het toepassen van dwangarbeid (Verordening (EG) 552/97 van de Raad van 24 maart 1997 (1)). De Unie heeft besloten aanvullende maatregelen nog in beraad te houden, terwijl het gemeenschappelijk standpunt inzake Birma wordt aangehouden. Het besluit met betrekking tot de instelling van nadere sancties tegen de regering van Birma dient te worden genomen uit hoofde van het gemeenschappelijk buitenlands en veiligheidsbeleid (GBVB), en niet slechts door de Commissie. (1) PB L 85 van 27. 3. 1997. (1999/C 96/154) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2530/98 van Graham Mather (PPE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Contacten voor voorlichtingscampagnes van de Commissie Heeft de Commissie in de afgelopen vijf jaar van onderzoeks-, enquŒte- of adviesdiensten van de onderneming Carville, Greenburg en Gould/NOP, of van het de Foreign Policy Centre gebruik gemaakt? Antwoord van de heer Oreja Namens de Commissie (30 september 1998) Er is de Commissie niet van bekend dat zij zich tegen betaling zou hebben verzekerd van de diensten van de ondernemingen die in de vraag van het geachte Parlementlid worden genoemd


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2598/98 van Konstantinos HATZIDAKIS aan de Commissie. Uitblijvende betaling door Libië van schulden aan Griekse constructie- en handelsmaatschappijen

eurovoc_concepts:
European undertaking
Greece
Libya
building industry
debt
international sanctions

text: 8. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 96/121 Aanvullend antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (16 oktober 1998) Wegens de omvang van het antwoord, dat talrijke tabellen omvat, zal de Commissie het rechtstreeks aan het geachte parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toesturen. (1999/C 96/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2598/98 van Konstantinos Hatzidakis (PPE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Uitblijvende betaling door Libiº van schulden aan Griekse constructie- en handelsmaatschappijen De regering van Libiº is sinds 1980 aan een reeks Griekse constructie- en handelsmaatschappijen bedragen schuldig die in totaal 644 mln dollar bedragen, voor werkzaamheden of andere activiteiten die in Libiº hebben plaatsgevonden en waarvoor de betaling nooit op de normale manier is voldaan; de betaling is volledig opgeschort sinds dit land een embargo is opgelegd. Besprekingen tussen het Griekse Ministerie van Economische Zaken en een commissie van de staat Libiº over deze kwestie zijn vruchteloos gebleven, hoewel de Libische regering zelf toegeeft dat zij een belangrijk gedeelte van het bedrag dat de maatschappijen eisen, schuldig is. Kan de Commissie meedelen, overwegende dat andere maatschappijen uit andere lidstaten van de Europese Unie (Duitsland, Italiº, enz. ) zich in dezelfde situatie bevinden, of zij voornemens is tot stappen over te gaan waardoor dit probleem uit de wereld kan worden geholpen? Antwoord van de heer Mar(cid:237)n namens de Commissie (23 september 1998) De Commissie heeft nota genomen van het in gebreke blijven van de regering van Libiº om haar financiºle verplichtingen jegens Griekse bedrijven sedert het van kracht worden van het handelsembargo na te komen. Op het gebied waarop de Commissie uitsluitend bevoegd is (economische en sociale aangelegenheden in het kader van de eerste pijler), beschikt zij evenwel niet over een rechtsgrondslag voor optreden aangezien er geen vorm van op overeenkomsten rustende betrekkingen tussen de Gemeenschap en Libiº bestaat. De recente ontwikkelingen van de affaire Lockerbie en de mogelijke schorsing van het embargo door de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties kunnen wellicht een nieuwe basis leveren voor de oplossing van het probleem van de stopzetting van de betalingen op bilateraal vlak tussen de betrokken lidstaten en Libiº. Ingeval deze inspanningen vruchteloos mochten blijken te zijn, is de Commissie, binnen de beperkingen van haar bevoegdheden, bereid om door de betrokken lidstaten via de geºigende Europese instanties eventueel onder- nomen demarches te ondersteunen. (1999/C 96/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2599/98 van Konstantinos Hatzidakis (PPE) aan de Commissie Betreft: Ontwikkeling van het communautair bestek voor Griekenland (1 september 1998) In minder dan anderhalf jaar zal het communautair bestek voor Griekenland aan het einde van zijn looptijd zijn. Kan de Commissie meedelen welke bedragen en welke percentages van de kredieten van dit bestek tot op heden zijn ontpot: 1. 2. 3. gerelateerd aan de geraamde begroting voor de totale looptijd van het CB (1994-1999); gerelateerd aan de begroting voor de periode van het begin van de looptijd tot heden (juli 1998); ten aanzien van ieder operationeel programma dat in het kader van het CB voor Griekenland wordt medegefinancierd?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2590/98 von Herbert BÖSCH an die Kommission. Schulklassenfahrten in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
administrative formalities
admission of aliens
foreign student
joint action
tourism
transit

text: 28. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 182/13 (1999/C 182/016) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2590/98 von Herbert Bösch (PSE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Schulklassenfahrten in der Europäischen Union Derzeit sind Klassenfahrten in der Europäischen Union von Schulklassen, in denen Schüler sind, die nicht die Staatsbürgerschaft eines EU-Mitgliedslandes besitzen, mit einem unverhältnismäßig hohen bürokratischen und finanziellen Aufwand verbunden. Als eine Hauptschulklasse aus Dornbirn eine Exkursion in andere EU-Staaten unternehmen wollte, mußten zuerst eine Schülerliste erstellt und Pässe und Visavermerke überprüft werden. Schüler aus Nicht-EU-Staaten hatten ein aktuelles Foto zu besorgen, sofern sie nicht im Besitz eigener Pässe mit gültigem Visavermerk waren. Die vollständig ausgefüllten und mit Fotos versehenen EU-Schülerreiseformulare mußten auf der Bezirkshauptmannschaft mittels Computer nochmals kontrolliert und gegen Bezahlung einer Gebühr bestätigt werden. Sind der Kommission Beschwerden über den unverhältnismäßig hohen bürokratischen Aufwand bei 1. Schulklassenfahrten in der EU bereits bekannt? Was wurde in dieser Sache bereits getan? 2. Welche Vorschläge liegen vor und welche Initiativen hat die Kommission unternommen oder will sie noch unternehmen? 3. Würde eine Bestätigung der Schulleitung für einen Grenzübertritt im vereinten Europa nicht ausreichen? 4. Wann können Schulen in der EU mit einer Vereinfachung dieses bürokratischen Aufwandes rechnen? Antwort von Frau Gradin im Namen der Kommission (24. November 1998) Am 30. November 1994 beschloß der Rat aufgrund von Artikel K. 3 Absatz 2 des Vertrags über die Europäische Union eine gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat (1). Diesem Beschluß zufolge wird von Schülern mit gesetzmäßigem Wohnsitz in einem Mitgliedstaat, die die Staatsangehörigkeit eines Drittstaats besitzen, bei Klassenfahrten in einen anderen Mitgliedstaat kein Visum verlangt. Eine solche Erleichterung der Einreisebedingungen kann jedoch nicht allgemein und unbeschränkt gewährt werden; sie geht vielmehr mit Maßnahmen einher, die eine Erfassung der an der Klassenfahrt teilnehmenden Schüler anhand des von dem Herrn Abgeordneten erwähnten Formulars ermöglichen, das dem Beschluß über die gemeinsame Maßnahme als Anhang beigefügt ist. Der als unverhältnismäßig hoch bezeichnete bürokratische und finanzielle Aufwand ist auf die einzelstaat- lichen Bestimmungen zurückzuführen, die in Anwendung der gemeinsamen Maßnahme, in der keine Durchführungsvorschriften zu den finanziellen Aspekten vorgesehen sind, erlassen wurden. Die Kommission weist darauf hin, daß die Regelung, die mit der gemeinsamen Maßnahme eingeführt wurde, trotz ihrer Unzulänglichkeiten eine Erleichterung von Klassenfahrten gegenüber der früheren Situation bedeutet. Zuvor benötigte nämlich jeder Schüler mit der Staatsangehörigkeit eines Drittstaats ein persönliches Reisedokument, gegebenenfalls mit Visum, das für jeden betroffenen Schüler von den Konsularbehörden des Bestimmungsmitgliedstaats ausgestellt werden mußte. Da das Visum wegen der Bearbeitungsdauer häufig nicht rechtzeitig erteilt wurde, konnten die betreffenden Schüler oft nicht an den Klassenfahrten teilnehmen. Diese Frage fällt in den Bereich der Zusammenarbeit, die in Titel VI des Vertrags über die Europäische Union geregelt ist; die üblichen Verfahren zur Kontrolle der Anwendung des Gemeinschaftsrechts sind daher nicht anwendbar. Bei der Kommission ist keine direkte Beschwerde im Zusammenhang mit der Durchführung dieser gemeinsamen Maßnahme eingegangen. (1) ABl. L 327 vom 19. 12. 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 2712/98 by Anneli HULTHÉN to the Commission. Agricultural aid for small farms

eurovoc_concepts:
agricultural holding
aid per hectare
aid to agriculture
development aid
farm income
production aid
smallholding

text: C 142/34 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 5. 1999 (1999/C 142/040) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2712/98 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Pienten maatilojen maataloustuki Vaikuttaa siltä, että yhteisön maataloustuki on suunnattu pääasiassa suuremmille tiloille. Ruotsissa on alueita, joilla pienet ja keskisuuret tilat ovat hallitsevassa asemassa. Nämä pienemmät maatalousyksiköt joutuvat tulevaisuudessa vaikeuksiin kilpaillessaan suurempien, maataloustuesta hyötyvien tilojen kanssa. Millaisia mahdollisuuksia komissio näkee pienten maatilojen tuen lisäämiseen? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Maatalousalan yrityksen koko ei aina ole tarkoituksenmukainen vaurauden mittari. Pienet ja keskikokoi- set maatilat voivat esimerkiksi erikoistua tiettyihin tuotantojärjestelmiin tai ne voivat tarjota lisäpalveluja, joiden ansiosta tulot hehtaaria tai eläintä kohti ovat huomattavasti keskimääräistä suuremmat. Lisäksi perheet, joilla on pieni tai keskikokoinen maatila, saavat usein osan tuloistaan muualta kuin maatalou- desta. Siksi maataloustuloja koskevan politiikan vaikutukset koskevat vain rajoitetusti pieniä tai keski- kokoisia maatiloja. Komissio on useaan otteeseen ilmaissut tyytymättömyytensä tapaan, jolla menot jaetaan tuottajien välillä. Yhteisön tasolla on kuitenkin osoittautunut hyvin vaikeaksi mukauttaa maksuja pienten tuottajien hyväksi. Tietyissä tilanteissa soveltuvilta vaikuttavilla perusteilla on kielteisiä sivuvaikutuksia muissa. Suuret maatilat voivat esimerkiksi työllistää monia ihmisiä. Tällöin maatilan koko ei olisi asianmukainen mukauttamisperuste. Komissio on Agenda 2000 -asiakirjassa ehdottanut, että jäsenvaltiot voisivat mukauttaa suoria tukiaan kunkin erityistilanteen mukaan mutta yhteisesti sovittuja sääntöjä noudattaen. Tämä on toissijaisuus- periaatteen eräs soveltamistapa, joka perustuu siihen, että jäsenvaltiot tuntevat todellisen tilanteen komissiota paremmin. Siksi ne pystyvät paremmin määrittelemään mukauttamiskriteerit, jotka soveltuvat niiden erityisongelmiin. Jäsenvaltiot voivat päättää pienentää suoria tukia tapauksissa, joissa maatilan työntekijämäärä jää jäsenvaltioon määrittämän vähimmäisrajan alapuolelle. Komissio on myös ehdottanut, että otettaisiin käyttöön suhteellinen vähennys, joka kattaisi kaikki yhteisten markkinajärjestelyjen puitteissa myönnetyt suorat tuet, kun niiden yhteenlaskettu summa on enemmän kuin 100 000 ecua. Tämä johtaa suurten tuottajien saamien suorien tukien pienenemiseen hehtaaria tai eläintä kohti laskettuna. Lisäksi yhteisö tukee edelleen maaseudun kehittämiseen tähtäävän uudistetun politiikan puitteissa rakenteellisia mukautuksia. Tässä yhteydessä osa-aikaisten maanviljelijöiden tukikelpoisuus lisääntyy merkittävästi. (1999/C 142/041) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Egyptin rauhanliikkeen kieltämisen uhka 1. Onko neuvosto tietoinen, että Egyptissä on rauhanliike? 2. Onko neuvosto tietoinen viimeisimmästä kehityksestä, jonka mukaan Egyptin rauhanliike on antanut Lähi-Idän rauhanprosessiin liittyvän julistuksen yhdessä israelilaisen ”Rauha Nyt” -liikkeen kanssa, mikä on johtanut rajuihin protesteihin Egyptissä?


title: WRITTEN QUESTION No. 2680/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Judicial cooperation

eurovoc_concepts:
extradition
fight against crime
international criminal law
international security
joint action
judicial cooperation
organised crime
penalty

text: 14. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 135/93 (1999/C 135/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Yhteistyö oikeusasioissa Järjestäytynyt rikollisuus on yksi Itävallan puheenjohtajuuskauden pääkysymyksistä. Oikeudellisen yhteistyön puutteet edistävät kaikenlaista rajat ylittävää rikollisuutta. Kansainvälisen oikeusyhteistyön nopeuttamiseksi ja sen tehokkuuden parantamiseksi neuvosto hyväksyi yhteisen toimen, jonka on tarkoitus parantaa viranomaisten välisiä suoria yhteyksiä. Sama tavoite on parhaillaan käsiteltävällä ehdotuksella oikeusapua koskevan yhteistyön parantamiseksi, joka jättää kuitenkin vastaamatta tärkeisiin kysymyksiin. Tarvitaan ehdottomasti lisätoimia oikeusapuun ja luovutuksiin liittyvän yhteistyön tehosta- miseksi ja siihen liittyvän byrokratian vähentämiseksi. Onko valmisteilla muita toimia oikeudellisen yhteistyön nopeuttamiseksi ja sen tehokkuuden 1. parantamiseksi? 2. Onko tähän alaan liittyviä aloitteita komission tietojen mukaan suunnitteilla lähitulevaisuudessa? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1998) Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ei ole pelkästään yksi Itävallan puheenjohtajakauden pääkysymyk- sistä, vaan myös Euroopan yhteisö on luokitellut sen kiireelliseksi ja välttämättömäksi tehtäväksi. Amsterdamissa vuoden 1997 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman (1), joka sisältää useita toimenpiteitä ja aloitteita, jotka on toteutettava määrätyn aikataulun mukaisesti ja jotka koskevat erityisesti oikeudellista yhteistyötä. Toimintasuunnitelman suosituksia seurataan jatkuvasti ja ensimmäinen kertomus niiden täytäntöönpa- nosta toimitettiin vuoden 1998 kesäkuussa Cardiffissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Äskettäin hyväksytyistä toimenpiteistä on syytä mainita yhteinen toiminta, jolla perustetaan Euroopan oikeudellinen verkosto (2). Tämän verkoston tarkoituksena on mahdollistaa suorat yhteydet oikeusviran- omaisten ja muiden oikeudellisesta yhteistyöstä vastaavien viranomaisten välillä sekä toiminta vakavien rikollisuuden muotojen torjumiseksi jäsenvaltioissa. Lisäksi on syytä mainita yhteinen toiminta, joka koskee rikosasioissa annettavassa keskinäisessä oikeusavussa noudatettavia hyviä toimintatapoja (3) ja jossa määrätään käytännön parannuksista. Euroopan parlamentti on antanut lausunnot kaikista näitä toimenpiteitä käsittelevistä luonnoksista. Useista muista toimista keskustellaan parhaillaan, esimerkiksi luonnoksesta yhteiseksi toiminnaksi, joka liittyy rikoksissa käytettyjen välineiden ja rikosten tuoton tunnistamiseen, jäljittämiseen ja jäädyttämiseen takavarikointiin ja menetetyksi julistamiseen, sekä luonnoksesta keskinäistä apua rikosasioissa tai koskevaksi yleissopimukseksi, joka perustuu vuoden 1959 eurooppalaiseen yleissopimukseen ja sen lisäpöytäkirjaan jäsenvaltioiden välisen avun vahvistamisesta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan komissiolla itsellään ei ole oikeutta tehdä ehdotuksia rikosasioihin liittyvän oikeudellisen yhteistyön alalla. Se vastaa kuitenkin oikeusalalla toimivien Grotius- nimisestä tuki- ja vaihto-ohjelmasta (4), joka keskinäistä ymmärtämistä ja luottamusta edistämällä helpottaa avunantoa ja yhteistyötä. Lisäksi odottaessaan Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa komis- sio antoi ”Kohti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta” -nimisen tiedonannon (5), jossa se määritteli kysymykset, jotka sen mielestä olisi ratkaistava tähän päämäärään pääsemiseksi. Wienin Eurooppa-neuvosto tarkastelee käytännön toimia ja aikataulua perustamissopimuksen uudessa IV osastossa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. (1) EYVL C 251, 15. 8. 1997. (2) EYVL L 191, 7. 7. 1998. (3) EYVL L 191, 7. 7. 1998. (4) EYVL L 287, 8. 11. 1996. (5) KOM(98) 459 lopullinen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2474/98 von Claudia ROTH an den Rat. Lager für illegale Einwanderer in der Türkei

eurovoc_concepts:
Iraq
Türkiye
UN convention
UNHCR
cooperation policy
human rights
illegal migration
refugee


title: WRITTEN QUESTION No. 2543/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Environmental impact assessment on a telephony station

eurovoc_concepts:
Latium
application of EU law
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
impact study
radio telecommunications
satellite communications


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2530/98 van Graham MATHER aan de Commissie. Contacten voor voorlichtingscampagnes van de Commissie

eurovoc_concepts:
European Commission
United Kingdom
consultancy
organisation
provision of services
research
research body
sample survey


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2527/98 von Graham WATSON an die Kommission. Politische Unterdrückung in Burma

text: C 96/110 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 4. 1999 Die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) diese Einschr(cid:228)nkungen › unter der Voraussetzung, da(cid:223) geeignete Durchf(cid:252)hrungsma(cid:223)nahmen auf nationaler Ebene ergriffen werden › eine angemessene Rechtsgrundlage bilden, um in Situationen wie jener, auf die der Abgeordnete hinweist, wirksam vorgehen zu k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 144 vom 4. 6. 1997. (1999/C 96/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2527/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Politische Unterdr(cid:252)ckung in Burma Die Milit(cid:228)rdiktatur in Burma hat unz(cid:228)hlige Greueltaten gegen das burmesische Volk begangen, und die Bev(cid:246)lkerung des Landes lebt trotz einer F(cid:252)lle von nat(cid:252)rlichen Ressourcen in extremer Armut. Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu treffen? W(cid:252)rde die Kommission die Verh(cid:228)ngung von wirtschaftlichen und finanziellen Sanktionen gegen die burmesi- sche Regierung bef(cid:252)rworten? Antwort von Herrn Mar(cid:237)n im Namen der Kommission (28. September 1998) Die Kommission dringt bei ihren Partnern st(cid:228)ndig darauf, die Regierung von Burma eindringlich aufzufordern, in einen substantiellen Dialog mit der Opposition einzutreten. Vor allem war dies ein wichtiger Punkt bei den j(cid:252)ngsten Beratungen mit ihren Partnern des Verbandes S(cid:252)dostasiatischer Nationen (ASEAN). Nach dem gemeinsamen Standpunkt bleibt die Zusammenarbeit mit Burma solange suspendiert, bis substantielle Fortschritte in Richtung Demokratisierung und Achtung der Menschenrechte erzielt werden. Mittel werden nur f(cid:252)r humanit(cid:228)re Programme bereitgestellt. Ferner hat die Europ(cid:228)ische Union (cid:252)ber den politischen Rahmen hinaus bekanntlich die Zollpr(cid:228)ferenzen vor(cid:252)bergehend zur(cid:252)ckgenommen, die Burma im Rahmen des Allgemeinen Pr(cid:228)ferenzsystems (APS) gew(cid:228)hrt worden waren, und zwar wegen dort nachgewiesener Praktiken der Zwangsarbeit (Verordnung (EG) 552/97 des Rates vom 24. M(cid:228)rz 1997 (1). Die Union hat beschlossen, zus(cid:228)tzliche Ma(cid:223)nahmen in Betracht zu ziehen und den gemeinsamen Standpunkt zu Burma zu verl(cid:228)ngern. Beschl(cid:252)sse (cid:252)ber die Verh(cid:228)ngung weiterer Sanktionen gegen die Regierung von Burma sind im Rahmen der Gemeinsamen Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik (GASP) und nicht von der Kommission allein zu fassen. (1) ABl. L 85 vom 27. 3. 1997. (1999/C 96/154) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2530/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Kontakte f(cid:252)r Informationskampagnen der Kommission Hat die Kommission in den letzten f(cid:252)nf Jahren Forschungs-, Umfrage- oder Beratungsdienste von der Firma Carville, Greenburg and Gould/NOP oder den Organisationen 2010 bzw. dem Foreign Policy Center mit Sitz im Vereinigten K(cid:246)nigreich in Anspruch genommen? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (30. September 1998) Soweit der Kommission bekannt ist, wurden keine Dienste der in der Anfrage des Herrn Abgeordneten genannten Gesellschaften gegen Entgelt in Anspruch genommen


title: QUESTION ECRITE no 2642/98 de John McCARTIN à la Commission. Coordination de l'action au Soudan

eurovoc_concepts:
EU aid
Sudan
aid to disaster victims
coordination of aid
financing of aid
humanitarian aid
hunger
non-governmental organisation

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/127 2. La Commission a-t-elle connaissance des conditions parfois inacceptables rØgissant l(cid:146)octroi du visa aux ressortissants bulgares et roumains qui souhaitent se rendre dans un (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne? A-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)assouplir les exigences et conditions prØvues pour l(cid:146)octroi de ces visas et de les supprimer dans le proche avenir? 3. La Commission estime-t-elle que la part que reprØsentent les Rom dans la population de ces deux pays constitue un obstacle (cid:224) leur suppression de la liste commune Øtablie (cid:224) l(cid:146)article 100 C du traitØ instituant la CommunautØ europØenne? Dans l(cid:146)affirmative, pourquoi? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (10 novembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (1999/C 96/181) QUESTION (cid:201)CRITE E-2642/98 posØe par John McCartin (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Coordination de l(cid:146)action au Soudan La Commission considŁre-t-elle qu(cid:146)il y a coordination de l(cid:146)action des gouvernements nationaux des (cid:201)tats membres qui s(cid:146)emploient (cid:224) venir en aide aux victimes de la famine au Soudan et est-elle d(cid:146)avis qu(cid:146)une telle coordination serait de nature (cid:224) amØliorer l(cid:146)efficacitØ de leurs efforts? RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (17 septembre 1998) L(cid:146)essentiel de l(cid:146)aide humanitaire aux populations touchØes par la guerre et la sØcheresse au Soudan transite par des organisations (Nations unies ou organisations non gouvernementales › ONG) qui agissent sous les auspices de l(cid:146)opØration Survie au Soudan («Operation Lifeline Sudan» › OLS). L(cid:146)OLS est une structure de coordination ainsi qu(cid:146)un cadre juridique. Des rØunions de coordination ont lieu rØguliŁrement (cid:224) Khartoum et (cid:224) Nairobi sous les auspices de l(cid:146)OLS. Certaines de ces rØunions sont exclusivement destinØes aux donateurs, et notamment aux (cid:201)tats membres. La Commission est d(cid:146)avis que de telles rØunions permettent d(cid:146)assurer un degrØ raisonnable de coordination entre les donateurs. Sur un plan plus gØnØral, un systŁme rØvisØ d(cid:146)Øchange d(cid:146)informations entre la Commission et les (cid:201)tats membres sur les dØcisions de financement ayant trait (cid:224) l(cid:146)aide humanitaire a ØtØ mis en place en 1997. Ce systŁme vise (cid:224) renforcer la coordination par le biais d(cid:146)une retransmission sur Internet, par rotation de 48 heures, des dØcisions et statistiques de financement. (1999/C 96/182) QUESTION (cid:201)CRITE E-2644/98 posØe par John McCartin (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Coordination de l(cid:146)action des ONG au Soudan La Commission peut-elle indiquer quelles ONG bØnØficiant d(cid:146)un soutien financier de l(cid:146)UE exercent des activitØs au Soudan dans le domaine de l(cid:146)aide aux victimes de la famine et si l(cid:146)UE a pris des initiatives pour coordonner l(cid:146)action de ces ONG?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2706/98 af Angela BILLINGHAM til Kommissionen. EU-støtte til skolemælk

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
United Kingdom
delivery
eating habits
educational institution
milk
primary education

text: C 135/100 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 i denne medlemsstat udøvet af læger. Som en overgangsbestemmelse gav artikel 19 i direktiv 78/686/EØF disse læger ret til fortsat at udøve tandlægeerhvervet og til at nedsætte sig som tandlæger i andre medlemsstater, forudsat at de bl. a. havde påbegyndt deres lægeuddannelse før 28. januar 1980. Efter den gældende fællesskabret er det udelukkende læger, der har påbegyndt deres lægeuddannelse i Italien før 28. januar 1980, der kan have fordel af artikel 19 (på de betingelser, der er fastsat i denne artikel) og således udøve tandlægeerhvervet og nedsætte sig som tandlæge i andre medlemsstater. Direktiv 93/16/EØF (2), der konsoliderer direktiv 75/362 og 75/363/EØF, præciserer ikke lægers virkefelter, men udstikker udelukkende mindstekrav til uddannelse. »Tandlæge«-direktiv 78/686/EØF og 78/687/EØF har for deres vedkommende heller ikke til formål at fastsætte regler for lægers virkefelter. Imidlertid nødvendiggjorde de specielle forhold for Italien på det tidspunkt, hvor »tandlæge«-direktiverne blev vedtaget, en overgangsbestemmelse (artikel 19 i direktiv 78/686/EØF). Hvad angår spørgsmålene vedrørende optagelse i erhvervsregistre, henviser Kommissionen det ærede parlamentsmedlem til besvarelsen af skriftlig forespørgsel E-1522/96 fra Cristiana Muscardini (3). Kommissionen henviser desuden det ærede parlamentsmedlem til besvarelserne af de skriftlige forespørgsler E-1324/95 (4), 836/ 96 (5), 3592/96 (6), 3593/966 og 1649/97 fra Cristiana Muscardini (7), der alle omhandler odonstomatologi i Italien. (1) Sml. 1995, s. I-I3I9. (2) EFT L 165 af 7. 7. 1993. (3) EFT C 356 af 25. 11. 1996. (4) EFT C 277 af 23. 10. 1995. (5) EFT C 280 af 25. 9. 1996. (6) EFT C 186 af 18. 6. 1997. (7) EFT C 391 af 23. 12. 1997. (1999/C 135/118) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2706/98 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: EU-støtte til skolemælk Kan Kommissionen bekræfte, at den nuværende støtte til skoler i Det Forenede Kongerige beløber sig til 11,98 p pr. pint mælk? Er dette i bekræftende fald en tilstrækkelig støtte, eller trænger den til at blive ændret, eftersom mælk er af stor betydning med hensyn til at give kalk til børn? Kan Kommissionen bekræfte, hvilke kanaler underskoler skal benytte i forbindelse med Intervention Board i Reading i Det Forenede Kongerige for at opnå denne støtte? Kan Kommissionen undersøge, hvorvidt der er unødvendigt bureaukrati forbundet med at opnå støtte, og hvorledes kan denne procedure eventuelt forenkles? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. september 1998) Efter den justering af den britiske grønne kurs, der fandt sted den 3. maj 1998, er støtten til sødmælk, der uddeles i henhold til EU-skolemælksordningen, nu på 11,67 pence pr. pint. Denne støtte, der udgør 95 % af målprisen for mælk, er højere end nogen anden støtte, der ydes i henhold til den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter. Kommissionen er overbevist om, at den er af passende størrelse. En underskole, der i Det Forenede Kongerige ønsker at deltage i ordningen, bør kontakte den afdeling, der er ansvarlig for EU-skolemælksordningen, hos interventionsorganet i Reading, der står for gennem- førelsen af ordningen i Det Forenede Kongerige. Hvad angår anvendelsen af ordningen i praksis, begrænser Kommissionens rolle sig til at kontrollere, om den er i overensstemmelse med den gældende EU-lovgivning. De administrative procedurer som sådan er et nationalt anliggende, og derfor bør en eventuel forenkling af dem først drøftes med de britiske myndigheder


title: WRITTEN QUESTION No. 2706/98 by Angela BILLINGHAM to the Commission. EU subsidy for school milk

text: C 135/100 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 joissa velvoitettiin Italia perustamaan erityinen hammaslääkärin ammatti, annettiin, lääkärit harjoittivat Italiassa hammaslääkärin ammattia. Direktiivin 78/686/ETY 19 artiklan nojalla lääkärit voivat kuitenkin poikkeuksellisesti jatkaa hammaslääkärin toimen harjoittamista ja muuttaa toisiin jäsenvaltioihin ham- maslääkäreinä mikäli olivat aloittaneet lääkärin koulutuksensa ennen 28. tammikuuta 1980. Nykyisessä muodossaan yhteisön oikeus sallii vain sellaisten lääkäreiden, jotka ovat aloittaneet lääkärin koulutuksen Italiassa ennen 28. tammikuuta 1980, hyödyntää 19 artiklan tarjoamaa oikeutta (kyseisessä artiklassa määritellyin edellytyksin). Direktiivissä 93/16/ETY (2), jossa koonnetaan direktiivit 75/362/ETY ja 75/363/ETY, ei määritellä täsmällisesti lääkärien toiminta-alaa, vaan siinä säädetään ainoastaan koulutuksen vähimmäisvaatimuk- sista. Myöskään hammaslääkäreitä koskevien direktiivien 78/686/ETY ja 78/687/ETY tarkoitus ei ole säännellä lääkärien toimintaa. Italian poikkeava tilanne ajankohtana, jona hammaslääkäreitä koskevat direktiivit hyväksyttiin, vaati kuitenkin tilapäisen siirtymätoimenpiteen toteuttamista (direktiivin 78/686/ ETY 19 artikla). Niiden kysymysten osalta, jotka liittyvät ammatillisen järjestön jäsenyyteen, komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan parlamentin jäsenen Cristiane Muscardinin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1522/96 (3) annettuun vastaukseen. Lisäksi komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka on annettu Muscardinin kirjallisiin kysymyksiin E-1324/95 (4), 836/96 (5), 3592/96 (6), 3593/96 (7) ja 1649/97, jotka kaikki liittyvät hammassairauksiin ja suutauteihin Italiassa. (1) Kok. 1995, s. I-1319. (2) EYVL L 165, 7. 7. 1993. (3) EYVL C 356, 25. 11. 1996. (4) EYVL C 277, 23. 10. 1995. (5) EYVL C 280, 25. 9. 1996. (6) EYVL C 186, 18. 6. 1997. (7) EYVL C 391, 23. 12. 1997. (1999/C 135/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/98 esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n tuki koululaisten maitoannoksille Onko EU:n nykyinen maidon tuki Yhdistyneen kuningaskunnan kouluille todella 11,98 penniä litralta? Koska maito on lapsille hyvin tärkeä kalsiumin lähde, onko komissio sitä mieltä, että tuki on tarpeeksi suuri, vai pitäisikö sitä lisätä? Mitä kanavia peruskoulujen tulisi käyttää Readingin interventiolautakuntaan saadakseen tuen? Voiko komissio selvittää, onko tuen anomisessa tarpeetonta byrokratiaa? Mikäli on, miten prosessia voisi yksinkertaistaa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Yhdistyneen kuningaskunnan vihreää kurssia mukautettiin 3. toukokuuta 1998. Mukautuksen seuraukse- na yhteisön koulumaito-ohjelman mukainen täysmaidon tuki on nyt 11,67 penceä/0,57 litraa kohti. Tuki on 95 prosenttia maidon tavoitehinnasta, ja se on korkeampi kun mikään muu maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn piirissä maksettu tuki. Komissio on vakuuttunut siitä, että tuen suuruus on riittävä. Jos perusasteen koulu haluaa osallistua ohjelmaan, sen olisi käännyttävä Readingin interventioelimen puoleen. Elin vastaa ohjelman toteuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ohjelman käytännön järjestelyjen osalta komission tehtävänä on ainoastaan tarkistaa, että ne ovat yhdenmukaiset voimassa- olevan yhteisön lainsäädännön kanssa. Varsinaiset hallintomenettelyt kuuluvat kansallisen toimivallan piiriin. Siten niiden mahdollisesta yksinkertaistamisesta olisi keskusteltava ensisijaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa


title: WRITTEN QUESTION No. 2716/98 by Leonie van BLADEL to the Council. Threatened ban on an Egyptian peace movement

eurovoc_concepts:
Egypt
Middle East
democracy
human rights
non-governmental organisation
pacifism
peacekeeping
the EU's international role


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2566/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Stellenbesetzung in der Europäischen Umweltagentur (EUA)

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
appointment of staff
competition (EU)
nationality
recruitment
regulations for civil servants


title: WRITTEN QUESTION No. 2662/98 by Jan ANDERSSON to the Commission. Structural aid to cities

eurovoc_concepts:
EU initiative
less-favoured region
metropolis
regional development
structural policy
urban area

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/17 Kertomuksessa kiinnitetään merkittävästi huomiota arvoisan parlamentinjäsenen esittämään viimeiseen kohtaan, joka koskee uusien omien varojen lähteen käyttöönottoa. Kertomuksessa painotetaan, että vaikka moninaisia mahdollisuuksia onkin olemassa, tällä hetkellä on epätodennäköistä, että otettaisiin käyttöön jokin uusi omien varojen lähde. Tämä johtuu osaltaan Euroopan integraation tulevia kehityssuuntia koskevista näkemyseroista. Mikäli poliittista tahtoa kuitenkin löytyy, mukautettu arvonlisäveroon perustuva omien varojen lähde, sellaisena kuin sitä puollettiin Euroopan parlamentin vuonna 1994 hyväksymässä Langen mietinnössä, vaikuttaa lupaavimmalta. (1) Käytettävissä www-sivulla: http://europa. eu. int/comm/dg19/index_j. htm, jossa J=EN englanninkielinen versio, J=FR ranskankielinen ja J=D saksankielinen jne. (1999/C 182/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2662/98 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Suurten kaupunkien saama rakennetuki Suurten epäedullisessa asemassa olevien kaupunginosien tukeminen on täysin uusi ilmiö Euroopan unionin rakennepolitiikassa. Tämän vuoksi kaupunkien tukemista koskevaan komission ehdotukseen sisältyvät tuen maksamista koskevat määräykset sopivat huonosti pienen väkiluvun ja harvan asutuksen maihin, koska nämä määräykset on tehty alueita, ei kaupunginosia varten. Komission pitäisi sallia poikkeukset keinotekoisesta 100 000 asukkaan rajasta tietyillä harvaan asutuilla alueilla. Tiedustelen neuvostolta, miten se aikoo välttää komission ehdotukseen sisältyvän jokseenkin epäjohdonmu- kaisen eriarvoisen erityiskohtelun? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) Meneillään olevan ohjelmakauden aikana yhteisö on osallistunut suurten kaupunkien tukemiseen erityisesti (vähiten kehittyneillä) tavoite 1 -alueilla ja (teollistuneilla) tavoite 2 -alueilla toteutettavien ohjelmien osana. Lisäksi on toteutettu URBAN-yhteisöaloitteeseen kuuluvia erityisohjelmia epäedullisessa asemassa olevilla kaupunkialueilla. Komissio ehdottaa, että näitä kokemuksia hyödynnetään tulevaisuudessa ulottamalla mainstream-tukitoimet uuden tavoitteen 2 mukaisesti epäedullisessa asemassa oleville kaupunkialueille. Uuden tavoitteen 2 mukaiset tukikelpoiset kaupunkialueet valittaisiin jäsenvaltioista tulevien ehdotusten perusteella ehdotukseen uudeksi yleisasetukseksi (1) sisältyviä perusteita noudattaen. Asetusehdotuksessa ei aseteta kysyjän mainitseman 100 000 asukkaan rajan kaltaisia vaatimuksia alueen vähimmäiskoolle. Sen sijaan on tärkeää, että tukikelpoiset alueet ovat tarpeeksi laajoja alueellisten kehittämisohjelmien toteuttamiseksi, minkä vuoksi komission ehdotuksessa puhutaankin ainoastaan ”riittävän merkittävistä alueista”. (1) KOM(98) 131 lopullinen. (1999/C 182/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n tuki kouluissa tarjottavalle rasvaiselle maidolle Komissio torjui minulle 13. syyskuuta 1996 antamassaan vastauksessa sen, että kaikille maitotyypeille myönnettäisiin samaa tukea (E-2246/96 (1))


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2674/98 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Støtte til ansøgerlandenes gennemførelse af kontrol ved de ydre grænser

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern European Countries
EU police cooperation
EU programme
Schengen Agreement
border control
enlargement of the Union
external border of the EU
vocational training

text: C 135/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 5. Hvor stor er den finansielle andel ifølge Kommissionens vurdering til støtte til ansøgerlandene som led i samtlige fællesskabsprogrammer? 6. Østrig er et af de nyere Schengen-medlemslande og har på grund af sin placering haft specielt høje udgifter til opfyldelse af kriterierne for kontrol ved de ydre grænser (lang ydre Schengen-grænse). Har Østrig i denne forbindelse modtaget støtte fra fællesskabsprogrammer? (1) EFT C 354 af 19. 11. 1998, s. 85. (1999/C 135/024) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2674/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Støtte til ansøgerlandenes gennemførelse af kontrol ved de ydre grænser Overtagelsen af den gældende EU-lovgivning og dermed EU-normerne for kontrol ved de ydre grænser er til stadighed blevet fremhævet som en af forudsætningerne for tiltrædelse. I den senere tid er der blevet fremsat stadig kraftigere kritik af ansøgerlandenes grænsekontrol, og der opstår mere og mere tvivl om, hvorvidt dette kriterium kan opfyldes. Rådets formand opfordrede derfor i sin tale den 15. juli 1998 til Europa-Parlamentet i Strasbourg udtrykkeligt Kommissionen til at finde muligheder for at »hjælpe« ansøgerlandene »med sikringen af grænserne«, idet han understregede, at man bør tænke på, at disse 11 ansøgerlandes ydre grænser tilsammen udgør 6. 600 km. Hvilke mangler er der efter Kommissionens opfattelse i forbindelse med kontrollen ved de ydre 1. grænser, og hvor alvorlige anses disse mangler for at være? 2. 3. Er der allerede konkrete forberedelser i gang, og hvilken beløbsramme har man i tankerne? Fra hvilke budgetposter skal bevillingerne komme, og hvilket retsgrundlag skal de baseres på? Hvordan kan man retfærdiggøre en sådan hjælp, når andre medlemsstater i den seneste tid selv har 4. måttet sørge for opfyldelsen af Schengen-kriterierne, selv om f. eks. Østrig alene har en ydre Schengen- grænse på 2. 400 km? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti på skriftlige forespørgsler E-2126/98 og E-2674/98 (11. november 1998) I henhold til erklæring nr. 44, der er knyttet som bilag til Amsterdam-traktaten, skal Rådet ved traktatens ikrafttræden vedtage alle de nødvendige foranstaltninger, der er nævnt i artikel 2 i protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union, særlig beslutningen om definitionen af Schengen-reglerne og beslutningen om fordelingen af Schengen-reglerne mellem første og tredje søjle. Det forberedende arbejde med henblik herpå er i gang. De nævnte rådsbeslutninger vil blive offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende. I overensstemmelse med Schengen-reglerne om gennemførelsen af Schengen-aftalen og med artikel 2, stk. 2, i Schengen-protokollen, beslutter Rådet med enstemmighed blandt de stater, der deltager i Schengen-aftalen, hvorvidt ansøgerlandene har gennemført Schengen-reglerne og kan deltage i området uden indre grænser. Denne beslutning vil blive truffet, når man har konstateret, at alle forudgående betingelser, herunder kontrol og overvågning af ydre grænser i henhold til Schengen-normerne, er opfyldt. I december 1994 blev det på Det Europæiske Råds møde i Essen besluttet, som led i forberedelsen af de associerede landes tiltrædelse af Unionen, at udvide samarbejdet med disse lande til også at omfatte områder henhørende under tredje søjle (herunder grænsekontrol, asyl, indvandring, told- og politisam- arbejde, retsligt samarbejde). For at gennemføre denne beslutning bestilte Kommissionen en rapport om


title: QUESTION ECRITE no 2670/98 de Gerhard HAGER au Conseil. Programmes communautaires en faveur des fonctionnaires

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
European official
association agreement (EU)
cooperation policy
enlargement of the Union

text: C 96/132 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 4. 1999 (1999/C 96/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-2670/98 posØe par Gerhard Hager (NI) au Conseil (1er septembre 1998) Objet: Programmes communautaires en faveur des fonctionnaires (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, onze programmes diffØrents tendant (cid:224) promouvoir diverses activitØs (formation, Øchanges de fonctionnaires, Øchanges d(cid:146)informations, amØlioration de la coopØration) sont prØvus en faveur des fonctionnai- res. Cette multiplicitØ des programmes de coopØration n(cid:146)est pas compatible avec le souhait, si souvent exprimØ, d(cid:146)amØliorer la transparence, l(cid:146)efficacitØ et l(cid:146)Øcoute du citoyen. Aussi cette dispersion fait-elle l(cid:146)objet de critiques dans bien des milieux. Quelles sont les objectifs poursuivis et rØalisØs par les diffØrents programmes? En quoi se distinguent-ils les 1. uns des autres? 2. 3. 4. Une rØvision de ces programmes est-elle prØvue pendant l(cid:146)actuelle prØsidence? Dans l(cid:146)affirmative, quelle serait-elle? Dans la nØgative, pour quelles raisons cette rØvision n(cid:146)est-elle pas possible? DŁs lors que ces programmes sont dØj(cid:224) en partie ouverts aux pays candidats, le Conseil voudrait-il prØciser 5. ceux auxquels les PECO sont dØj(cid:224) associØs? RØponse (22 octobre 1998) Le Conseil voudrait noter que les diffØrents programmes communautaires prØvoyant des actions en faveur de fonctionnaires sont gØrØs par la Commission en coopØration avec les (cid:201)tats membres ou les (cid:201)tats tiers concernØs. C(cid:146)est donc (cid:224) la Commission qu(cid:146)il appartient en premier lieu d(cid:146)apprØcier si les objectifs poursuivis rØpondent bien aux besoins en la matiŁre. (cid:192) ce jour, elle n(cid:146)a pas soumis au Conseil une proposition de rØvision des programmes concernØs portant sur les actions en faveur de fonctionnaires. (1999/C 96/190) QUESTION (cid:201)CRITE E-2676/98 posØe par Gerhard Hager (NI) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Ouverture et transparence dans le domaine de la justice et des affaires intØrieures Dans le cadre de la session du Conseil des ministres de la justice et des affaires intØrieures de mars 1998, le Conseil a adoptØ une communication sur l(cid:146)ouverture et la transparence en matiŁre de coopØration dans le domaine de la justice et des affaires intØrieures. Il y est envisagØ de faciliter et d(cid:146)accØlØrer l(cid:146)accŁs au dØtail des mesures, de fournir rØguliŁrement des informations dØtaillØes (cid:224) la presse et de procØder (cid:224) des dØbats publics au Conseil des ministres. Les parlements nationaux devraient Øgalement Œtre informØs plus t(cid:244)t. Dans quelle mesure la Commission participe-t-elle (cid:224) la suite donnØe (cid:224) cette communication et sous quelle 1. forme, et oø en sont les travaux? 2. 3. Comment pense-t-on faciliter l(cid:146)accŁs aux informations (opinion publique et presse)? Quelle action doit Œtre prise pour informer plus t(cid:244)t les parlements nationaux? 4. Selon certaines informations, la Commission a Øtabli, en coopØration avec la prØsidence britannique, une liste prØcise de l(cid:146)acquis du troisiŁme pilier, qui doit maintenant servir de base pour les nØgociations d(cid:146)adhØsion. Ne serait-il pas conforme (cid:224) la transparence que cette liste soit disponible et, dans l(cid:146)affirmative, peut-elle Œtre communiquØe?


title: WRITTEN QUESTION No. 2643/98 by John McCARTIN Famine relief to Sudan

eurovoc_concepts:
EU aid
Red Cross
Sudan
Unicef
World Food Programme
aid to disaster victims
food aid
humanitarian aid
hunger
non-governmental organisation

text: C 289/6 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 11. 10. 1999 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa käytyjen tiiviiden neuvottelujen jälkeen päätettiin hakea lähitulevaisuudessa Euroopan kehitysrahastolta rahoitusta erityisesti Luoteis-Afrikkaa koske- valle hankkeelle, jonka tarkoituksena on kehittää kalastustoiminnan tieto- ja analysointijärjestelmää yhteisön ja SRFC:hen (alueellinen kalastuskomitea) kuuluvien kuuden valtion (Mauritania, Senegal, Cap Verde, Gambia, Guinea Bissau ja Guinea) käyttöön. Yhteistyön avulla pyritään parantamaan alueellista ja kansallista kalastus- hallintoa ja saamaan liikkeelle kyseisten kuuden maan kansalliset tutkimuslaitokset ja niiden eurooppalaiset yhteistyökumppanit sekä ohjata niiden tutkimustyötä palvelemaan päättäjien tarpeita. Hanke on hyväksytty SRFC:n ministerikokouksessa Conakryssä 9. 10. lokakuuta. (1999/C 289/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Makrillikiintiö Voiko komissio ilmoittaa, mikä on Irlannin koko makrillikiintiö täksi vuodeksi, ja kuinka monta tonnia makrillia on pyydetty 1. kesäkuuta 1998 mennessä? Kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia, ja mikä prosenttiosuus tästä saaliista on purettu Irlannissa? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Irlannin tämänhetkinen makrillikiintiö Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueilla II (lukuun ottamatta yhteisön vyöhykettä), V b (yhteisön vyöhyke), VI, VII, VIII a, b, d, e, XII ja XIV vuodelle 1998 on 66 650 tonnia. Jäsenvaltioiden kuukausittain komissiolle toimittamista saalisilmoituksista käy ilmi, että irlantilaiset alukset ovat 1. kesäkuuta 1998 mennessä pyytäneet 45 969 tonnia makrillia, mikä vastaa 69 prosenttia Irlannille myönnetystä kiintiöstä. Jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta ilmoittaa komissiolle niiden alusten määrää, jotka ovat purkaneet saaliita. Tämän vuoksi komissio ei voi kertoa kysyjälle, kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia. Asiaa olisi tiedusteltava Irlannin viranomaisilta. Irlannin viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet komissiolle, että 1. kesäkuuta 1998 mennessä Irlannin satamissa on purettu 17 414 tonnia makrillia. Näin ollen 37,9 prosenttia irlantilaisten alusten pyytämästä makrillista on purettu Irlannissa. (1999/C 289/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Sudanin nälänhädän uhrien auttaminen Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin, millaisiin toimiin on ryhdytty Etelä-Sudanin nälänhädän uhrien auttamiseksi, ja ovatko saatavana olevat budjettiresurssit rajoittaneet EU:n avustustoimia?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2552/98 von Jesús CABEZÓN ALONSO an die Kommission. Arbeitsunfälle in der EU

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
EU statistics
European Commission
European Union
exchange of information
national implementing measure
occupational accident
occupational health
occupational safety

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/23 Ebenso muß beim Beschluß über die Zulassung eines Pflanzenschutzmittels in einem Mitgliedstaat sicher- gestellt sein, daß es nach dem jeweiligen Stand der wissenschaftlichen und technischen Kenntnisse bei sachgemäßer Anwendung keine schädlichen Auswirkungen auf die Gesundheit des Menschen hat. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (2) ABl. L 196 vom 16. 8. 1967. (1999/C 297/030) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2552/98 von Jesús Cabezón Alonso (PSE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Arbeitsunfälle in der EU Ist die Kommission in der Lage anzugeben, wieviele schwere und tödliche Arbeitsunfälle seit 1996 in den einzelnen Mitgliedstaaten zu verzeichnen waren? Zu wievielen Unfällen kam es, weil die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften für den sozial- und arbeitsrechtlichen Bereich nicht angewandt bzw. nicht in nationales Recht umgesetzt worden waren? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (23. November 1998) Auf der Grundlage der Richtlinie des Rates 89/391/EWG vom 12. Juni 1989 über die Durchführung von Maßnahmen zur Verbesserung der Sicherheit und des Gesundheitsschutzes der Arbeitnehmer bei der Arbeit (1) und der Entschließung des Rates vom 21. Dezember 1987 (2) hat die Kommission bereits 1990 ein Projekt zur Harmonisierung der Statistiken über Arbeitsunfälle in der gesamten Gemeinschaft eingeführt. Es handelt sich um das Projekt ESAW (Europäische Statistik über Arbeitsunfälle). Der Rat hat die Bedeutung dieser Maßnahme in seiner Entschließung vom 27. März 1995 (3) anerkannt. Die ersten Ergebnisse des Projekts betreffen die 1993 und 1994 geschehenen Unfälle, über die es die letzten Daten gibt. 1993 (4) wurden bei einer Gesamtzahl von 122,4 Millionen Erwerbstätigen insgesamt 4,8 Millionen Arbeitsunfälle gemeldet, die zu einem Arbeitsausfall von mehr als 3 Tagen führten; 5977 dieser Unfälle führten zum Tod des Verunglückten. Für 1994 (5) wird C bei einer Gesamtzahl von 131,9 Millionen Erwerbstätigen C die Anzahl der Arbeitsunfälle mit mehr als dreitägigem Arbeitsausfall auf 4,9 Millionen geschätzt, 6423 davon mit tödlichem Ausgang. Bei einer Analyse der Gesamthäufigkeit in Europa auf 100000 Erwerbstätige ergibt sich die Zahl von 4505 Unfällen mit mehr als dreitägigem Arbeitsausfall für 1993 und 4539 Unfällen für 1994, was einen sehr geringen Anstieg erkennen läßt. Der Häufigkeitsindex für tödliche Unfälle ist jedoch unabhängig von der Art der Tätigkeit zurückgegangen; 1993 lag er bei 5,3 gegenüber 4,9 für 1994. für die Jahre 1993 und 1994 sind in den beiden entsprechenden Die Ergebnisse pro Mitgliedstaat Veröffentlichungen von Eurostat detailliert aufgeführt. Dem Herrn Abgeordneten sowie dem Generalsekre- tariat des Parlaments geht je ein Exemplar der beiden Dokumente direkt zu. Die entsprechenden harmoni- sierten Daten wurden für die Jahre ab 1995 allerdings noch nicht erstellt, insbesondere sind bislang über die Unfälle im Jahr 1996 keine Angaben verfügbar. Die Mitgliedstaaten haben die Kommission über die Maßnahmen unterrichtet, die sie zur Umsetzung der betreffenden Arbeitsschutzrichtlinien in nationales Recht getroffen haben. Das Parlament, der Wirtschafts- und Sozialausschuß und der Beratende Ausschuß für Sicherheit, Arbeits- hygiene und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz werden regelmäßig von der Kommission über die Ergebnisse der praktischen Durchführung der Maßnahmen auf der Grundlage der Länderberichte informiert. (1) ABl. L 183 vom 29. 6. 1989. (2) ABl. C 28 vom 3. 2. 1988. (3) ABl. C 168 vom 4. 7. 1995. (4) Quelle: Eurostat, „Statistik kurzgefaßt“, Bevölkerung und soziale Bedingungen 1997/2. (5) Quelle: Eurostat, „Statistik kurzgefaßt“, Bevölkerung und soziale Bedingungen 1998/2


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2650/98 dell'on. Friedhelm FRISCHENSCHLAGER alla Commissione. Illecite sovvenzioni a favore dell'energia elettrica di origine nucleare

eurovoc_concepts:
EU law
application of EU law
approximation of laws
economic support
energy production
environmental protection
liberalisation of the market
nuclear energy
renewable energy


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2669/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Alargamento do âmbito de aplicação da Convenção EURODAC

eurovoc_concepts:
European citizenship
computer system
data processing
data protection
disclosure of information
illegal migration
information storage
protection of privacy
refugee
right of asylum